1991L0674 — CS — 05.09.2006 — 002.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B SMĚRNICE RADY ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (91/674/EHS) (Úř. věst. L 374, 31.12.1991, p.7)

Ve znění:







Pozn.: Toto úplné znění obsahuje odkazy na evropskou účetní jednotku a/nebo ECU, které je třeba od 1. ledna 1999 chápat jako odkazy na euro – nařízení Rady (EHS) č. 3308/80 (Úř. věst. L 345, 20.12.1980, s. 1) a nařízení Rady (ES) č. 1103/97 (Úř. věst. L 162, 19.6.1997, s. 1).









▼B

SMĚRNICE RADY

ze dne 19. prosince 1991

o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven

(91/674/EHS)







RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 54 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), ve spolupráci s Evropským parlamentem ( 2 ), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ( 3 ), vzhledem k tomu, že čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy požaduje, aby byly v míře nezbytné k dosažení jejich rovnocennosti koordinovány záruky, které jsou pro ochranu zájmů společníků i třetích osob vyžadovány v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy; vzhledem k tomu, že až do další koordinace nemusí být na pojišťovny uplatňována čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o ročních účetních závěrkách některých forem společností ( 4 ), naposledy pozměněná směrnicí 90/605/EHS ( 5 ); že s ohledem na stěžejní význam pojišťoven ve Společenství nemůže být tato koordinace po provedení uvedené směrnice již déle odkládána; vzhledem k tomu, že sedmá směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných účetních závěrkách ( 6 ), naposledy pozměněná směrnicí 90/605/EHS, umožňuje odchylky u pojišťoven pouze do uplynutí lhůty přijaté pro provedení této směrnice; že tato směrnice proto musí obsahovat také ustanovení specifická pro pojišťovny, týkající se konsolidovaných účetních závěrek; vzhledem k tomu, že taková koordinace se také stala naléhavou, protože stále více pojišťoven působí přes hranice států; že lepší srovnatelnost ročních účetních závěrek a konsolidovaných účetních závěrek pojišťoven má pro věřitele, dlužníky, společníky, pojistníky a jejich poradce a pro širokou veřejnost zásadní význam; vzhledem k tomu, že si v členských státech navzájem konkurují pojišťovny různých právních forem; že pojišťovny zabývající se přímým pojištěním poskytují obvykle také zajištění a konkurují tudíž specializovaným zajišťovnám; že se proto zdá vhodné neomezovat koordinaci na právní formy uvedené ve směrnici 78/660/EHS, ale rozhodnout se spíše pro oblast působnosti, která odpovídá oblasti působnosti první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu ( 7 ), naposledy pozměněné směrnicí 90/618/EHS ( 8 ), a rozsahu působnosti první směrnice Rady 79/267/EHS ze dne 5. března 1979 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém životním pojištění a jejího výkonu ( 9 ), naposledy pozměněné směrnicí 90/619/EHS ( 10 ), která však zahrne také některé podniky vyňaté z oblasti působnosti těchto směrnic a společnosti, které jsou zajišťovnami; vzhledem k tomu, že z důvodu specifické povahy pojišťoven se sice zdálo vhodné přijmout samostatnou směrnici o jejich ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách, neznamená to však potřebu nového souboru samostatných pravidel vedle ustanovení směrnic 78/660/EHS a 83/349/EHS; že taková samostatná pravidla by nebyla ani vhodná, ani v souladu se zásadami, které jsou základem koordinace práva společností, jelikož pojišťovny vzhledem k důležité úloze, kterou hrají v hospodářství Společenství, nemohou být vyňaty z rámce pravidel stanovených pro podniky všeobecně; že proto byly vzaty v úvahu pouze odvětvová specifika pojišťoven a že se tato směrnice zabývá pouze odchylkami od ustanovení směrnic 78/660/EHS a 83/349/EHS; vzhledem k tomu, že existují významné rozdíly ve struktuře a obsahu rozvah pojišťoven v různých členských státech; že tato směrnice proto musí stanovit stejný formát a označení položek pro rozvahy všech pojišťoven ve Společenství; vzhledem k tomu, že mají-li být roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky srovnatelné, musí být vyřešena řada zásadních otázek týkajících se vykazování různých transakcí v rozvaze; vzhledem k tomu, že je v zájmu lepší srovnatelnosti je také nezbytné, aby obsah různých rozvahových položek byl přesně vymezen; vzhledem k tomu, že může být účelné rozlišovat závazky pojistitele od závazků zajistitele vykazováním podílu technických rezerv zajistitele v aktivech; vzhledem k tomu, že by měla být stanovena struktura výsledovky a definovány některé její položky; vzhledem k tomu, že s ohledem na specifickou povahu pojišťovnictví může být účelné, aby byly nerealizované zisky a ztráty vypořádány v rámci výsledovky; vzhledem k tomu, že srovnatelnost hodnotových údajů v rozvaze a výsledovce závisí v zásadě na hodnotách, v jakých jsou položky aktiv a pasiv zahrnovány do rozvahy; že pro správné pochopení finanční situace pojišťovny musí být uvedena aktuální hodnota investic i jejich hodnota založená na principu pořizovací ceny nebo vlastních nákladů; že však povinné vykazování aktuálního ocenění investic, alespoň v příloze k účetní závěrce, je nařízeno výhradně za účelem srovnatelnosti a transparentnosti a jeho cílem není zavedení změn v daňovém zacházení s pojišťovnami; vzhledem k tomu, že k výpočtu rezerv u životního pojištění může být použito metod pojistné matematiky, obvykle používaných na trhu nebo uznávaných orgány dozoru nad pojišťovnami; že tyto metody mohou pojistní matematici či odborníci uplatňovat za podmínek, které mohou být vymezeny vnitrostátními právními předpisy, a při dodržení zásad pojistné matematiky, uznávaných v rámci současné a budoucí koordinace základních pravidel pro obezřetnostní a finančních dozor nad činností v oblasti přímého životního pojištění; vzhledem k tomu, že při výpočtu rezerv na nevyřízená pojistná plnění je v zájmu opatrnosti a transparentnosti třeba jednak zakázat veškeré nedefinované odpočty nebo snížení, a jednak vymezit přesné podmínky pro provádění jednoznačně definovaných odpočtů nebo snížení; vzhledem k tomu, že s ohledem na zvláštní povahu pojišťoven jsou rovněž nezbytné určité změny v příloze k ročním účetním závěrkám a ke konsolidovaným účetním závěrkám; vzhledem k tomu, že v souladu se záměrem obsáhnout veškeré pojišťovny spadající do působnosti směrnic 73/239/EHS a 79/267/EHS i některých dalších směrnic se nepočítá s odchylkami pro malé a střední pojišťovny uvedené ve směrnici 78/660/EHS; že by však některé malé vzájemné pojišťovny, na něž se nevztahují směrnice 73/239/EHS a 79/267/EHS, neměly být zahrnuty; vzhledem k tomu, že ze stejných důvodů nebyla u pojišťoven uplatněna opatření umožňující členským státům podle směrnice 83/349/EHS vyloučit mateřské společnosti skupin podniků z povinnosti provádět konsolidaci, nepřesahují-li tyto podniky společně určitou velikost; vzhledem k tomu, že vzhledem k její zvláštní povaze je nezbytné mít zvláštní ustanovení pro sdružení upisovatelů „Lloyd's“; vzhledem k tomu, že se tato směrnice vztahuje rovněž na konsolidované účetní závěrky sestavované mateřskou společností, který je finanční holdingovou společností, jejíž dceřiné společnosti jsou buď výlučně, anebo v hlavní míře pojišťovnami; vzhledem k tomu, že zkoumání otázek vznikajících v souvislosti s předmětem této směrnice, zejména s ohledem na její uplatňování, vyžaduje spolupráci zástupců členských států a Komise v kontaktním výboru; že v zájmu zamezení početností těchto výborů je žádoucí, aby se spolupráce odehrávala ve výboru zřízeném článkem 52 směrnice 78/660/EHS; že však při zkoumání otázek týkajících se pojišťoven bude výbor muset mít vhodné složení; vzhledem k tomu, že složitost celé věci vyžaduje, aby byla pojišťovnám uvedeným v této směrnici poskytnuta přiměřená lhůta k jejímu provedení; že tato lhůta může být prodloužena tak, aby se umožnilo provedení nezbytných úprav jednak v případě sdružení upisovatelů „Lloyd's“, jednak v případě těch pojišťoven, které v okamžiku provedené této směrnice vykazují své investice v historických cenách; vzhledem k tomu, že po vyhodnocení zkušeností z pěti let uplatňování této směrnice by s přihlédnutím k cíli dosažení lepší transparentnosti a harmonizace měla být přezkoumána některá její ustanovení, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:







ODDÍL 1

Předběžná ustanovení a oblast psobnosti

Článek 1

▼M1

1. ►M2 Nestanoví-li tato směrnice jinak, použijí se na podniky uvedené v článku 2 této směrnice články 2, 3, čl. 4 odst. 1, 3 až 6, články 6, 7, 13, 14, čl. 15 odst. 3 a 4, články 16 až 21, 29 až 35, 37 až 41, 42, 42a až 42f, čl. 43 odst. 1 body 1 až 7b a 9 až 14, čl. 45 odst. 1, čl. 46 odst. 1 a 2, články 46a, 48 až 50, 50a, 50b, 50c, čl. 51 odst. 1 a články 51a, 56 až 59, 60a, 61 a 61a směrnice 78/660/EHS. ◄ Články 46, 47, 48, 51 a 53 této směrnice se nepoužijí na aktiva a pasiva oceňovaná v souladu s oddílem 7a směrnice 78/660/EHS.

2. Odkazují-li směrnice 78/660/EHS a 83/349/EHS na články 9, 10 a 10a (rozvaha) nebo články 22 až 26 (výsledovka) směrnice 78/660/EHS, považují se tyto odkazy za odkazy na článek 6 (rozvaha) nebo článek 34 (výsledovka) této směrnice.

▼B

3. Odkazy ve směrnicích 78/660/EHS a 83/349/EHS na články 31 až 42 směrnice 78/660/EHS se považují za odkazy na tyto články s přihlédnutím k článkům 45 až 62 této směrnice.

4. Pokud se uvedená ustanovení směrnice 78/660/EHS týkají rozvahových položek, pro které tato směrnice nemá rovnocenná ustanovení, považují se tyto odkazy za odkazy na položky uvedené v článku 6 této směrnice, které obsahují příslušná aktiva a pasiva.

Článek 2

1. Koordinační opatření stanovená touto směrnicí se ve smyslu čl. 58 odst. 2 Smlouvy vztahují na

a) podniky ve smyslu článku 1 směrnice 73/239/EHS s výjimkou vzájemných pojišťoven, které jsou vyloučeny z působnosti směrnice 73/239/EHS na základě jejího článku 3, ale včetně subjektů uvedených v čl. 4 písm. a), b), c) a e) směrnice 73/239/EHS s výjimkou těch, jejichž činnost nespočívá vůbec v provádění pojišťovací činnosti nebo spočívá v provádění této činnosti pouze v malém rozsahu;

b) podniky ve smyslu článku 1 směrnice 79/267/EHS s výjimkou subjektů a vzájemných pojišťoven uvedených v čl. 2 odst. 2 a 3 a v článku 3 směrnice 79/267/EHS;

c) podniky provádějící zajišťování.

V této směrnici se tyto podniky označují jako pojišťovny.

2. Skupinové důchodové fondy ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. c) a d) směrnice 79/267/EHS, které pojišťovna spravuje vlastním jménem na účet třetích osob, musí být vykázány v rozvaze, nabývá-li pojišťovna právní titul k souvisejícím aktivům. Celková hodnota těchto aktiv a pasiv se vykazuje samostatně nebo v příloze k účetní závěrce v členění na jednotlivé položky aktiv a pasiv. Členské státy mohou nicméně povolit uvedení těchto fondů v rámci podrozvahových položek, existuje-li zvláštní režim umožňující vyjmout tyto fondy z disponibilního majetku v případě likvidace pojišťovny (nebo obdobného postupu).

Aktiva pořízená jménem a na účet třetích osob nesmějí být v rozvaze vykazována.

Článek 3

Ustanovení této směrnice, která se týkají životního pojištění, seobdobně použijí i na pojišťovny, které se zabývají pouze nemocenským pojištěním a postupují výlučně nebo převážně podle technických principů životního pojištění.

Členské státy mohou uplatňovat první pododstavec u nemocenského pojištění poskytovaného podniky smíšeného zaměření ve smyslu technických principů životního pojištění, je-li tato činnost významného rozsahu.

▼M1

Článek 4

1. Tato směrnice se vztahuje na sdružení upisovatelů Lloyd's. Pro účely této směrnice se „Lloyd's“ i „Lloydovy syndikátní podniky“ považují za pojišťovny.

2. Odchylně od čl. 65 odst. 1 Lloyd's namísto konsolidovaných účetních závěrek předepsaných směrnicí 83/349/EHS sestavuje sdružené účetní závěrky („sdružené závěrky“). Sdružené závěrky se sestavují kumulací všech syndikátních závěrek.

▼B







ODDÍL 2

Obecná ustanovení k rozvaze a výsledovce

Článek 5

Slučování položek za podmínek stanovených v čl. 4 odst. 3 písm. a) nebo b) směrnice 78/660/EHS je v případě pojišťoven omezeno

— na položky rozvahy uvedené pod arabskou číslicí, s výjimkou položek vztahujících se k technickým rezervám a

— na položky výsledovky uvedené pod jedním či několika malými písmeny s výjimkou položek I.1, I.4, II.1, II.5 a II.6.

Slučování položek je dovoleno pouze v rámci pravidel stanovených jednotlivými členskými státy.







ODDÍL 3

Formát rozvahy

Článek 6

Členské státy stanoví toto uspořádání položek rozvahy:

Aktiva

A. Upsaný nesplacený základní kapitál z toho samostatně splatný základní kapitál (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, že splatný kapitál je vykazován v pasivech; potom musí být splatný, avšak dosud nesplacený základní kapitál zahrnut jako aktivum buď do položky A, nebo do položky E. IV).

B. Dlouhodobý nehmotný majetek popsaný v položkách B a C. I v článku 9 směrnice 78/660/EHS, v tom: — zřizovací výdaje, jak jsou vymezeny vnitrostátními právními předpisy a v rozsahu, v jakém vnitrostátní předpisy dovolují jejich vykazování v aktivech (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce), — goodwill, pokud byl pořízen úplatně (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jeho uvedení v příloze k účetní závěrce).

C. Investice I. Pozemky a budovy: v tom pozemky a budovy využívané pojišťovnou pro její provozní činnost (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy jejich uvedení v příloze k účetní závěrce). II. Investice do přidružených podniků a účasti: 1. Účasti v přidružených podnicích. 2. Dluhové cenné papíry vydané přidruženými podniky a pohledávky vůči těmto podnikům. 3. Účasti. 4. Dluhové cenné papíry vydané podniky, s nimiž je pojišťovna ve spojení na základě účastí, a pohledávky vůči těmto podnikům. III. Jiné finanční investice: 1. Akcie a jiné cenné papíry s proměnlivým výnosem a podíly ve fondech kolektivního investování. 2. Dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem. 3. Účast v investičních sdruženích. 4. Půjčky kryté hypotékami. 5. Jiné půjčky. 6. Vklady u úvěrových institucí. 7. Ostatní. IV. Vklady u převádějících pojišťoven.

D. Investice ve prospěch pojistníků u životních pojistek, kteří sami nesou riziko s nimi související

E. Pohledávky (u položek I, II a III jsou uvedeny jako samostatné podpoložky částky pohledávek vůči — přidruženým podnikům a — podnikům, s nimiž je pojišťovna ve spojení na základě účastní) I. Pohledávky vzniklé při operacích přímého pojištění za 1. pojistníky; 2. zprostředkovatele pojištění. II. Pohledávky vzniklé při operacích zajištění. III. Jiné pohledávky. IV. Pohledávky za upsaný základní kapitál splatný, ale dosud nesplacený (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy, aby byl splatný, ale doposud nesplacený základní kapitál uváděn v položce A aktiv).

F. Ostatní aktiva I. Dlouhodobý hmotný majetek a zásoby uvedené v položkách C. II a D. I v článku 9 směrnice 78/660/EHS, mimo pozemky a budovy, nedokončené stavby a poskytnuté zálohy na pozemky a budovy. II. Pokladní hotovost. III. Vlastní akcie a podíly (s uvedením jejich jmenovité hodnoty, nebo nemají-li jmenovitou hodnotu, s uvedením jejich účetní hodnoty), pokud vnitrostátní právní předpisy povolují jejich vykazování v rozvaze. IV. Ostatní.

G. Náklady a příjmy příštích období (účty časového rozlišení) I. Časové rozlišení úroků a nájemného. II. Pořizovací náklady příštích období (odděleně pro oblast životního pojištění a ostatního pojištění). III. Ostatní náklady a příjmy příštích období.

H. Ztráta za účetní období (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy její zahrnutí do položky A. VI pasiv).

Pasiva

A. Vlastní kapitál a rezervní fondy I. Upsaný základní kapitál nebo obdobné fondy (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy, že v této položce je uveden splatný základní kapitál. V tom případě musí být hodnoty upsaného a splaceného základního kapitálu uvedeny samostatně). II. Emisní ážio. III. Rezervní fond z nového ocenění. IV. Rezervní fondy. V. Nerozdělený zisk nebo neuhrazená ztráta z předchozích období. VI. Zisk nebo ztráta za účetní období. (nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy, aby byly uvedeny v položce H aktiv nebo v položce I pasiv).

B. Podřízené závazky

C. Technické rezervy



1.Rezerva na nezasloužené pojistné: a)hrubá hodnota … b)v tom: hodnota zajištění (-) … … 2.Rezerva na životní pojištění: a)hrubá hodnota … b)v tom: hodnota zajištění (-) … … 3.Rezerva na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí: a)hrubá hodnota … b)v tom: hodnota zajištění (-) … … 4.Rezerva na bonusy a slevy (pokud není vykázána v položce C.2): a)hrubá hodnota … b)v tom: hodnota zajištění (-) … … 5.Vyrovnávací rezerva 6.Ostatní technické rezervy: a)hrubá hodnota … b)v tom: hodnota zajištění (-) … …

D. Technické rezervy u životního pojištění, kde jsou nositeli investičního rizika pojistníci:



a)hrubá hodnota … b)v tom: hodnota zajištění (-) … …

E. ►M1 Jiné rezervy ◄ 1. Rezervy na penzijní a podobné závazky. 2. Rezervy daňové. 3. Ostatní rezervy.

F. Vklady od zajistitelů

G. Ostatní pasiva (jako dílčí položky jsou samostatně uváděny závazky vůči — přidruženým podnikům a — podnikům, s nimiž je pojišťovna ve spojení na základě účastí.) I. Závazky vzniklé z operací přímého pojištění II. Závazky vzniklé z operací zajišťování. III. Závazky z dluhových cenných papírů se samostatným vykázáním závazků z konvertibilních cenných papírů. IV. Závazky vůči úvěrovým institucím. V. Ostatní závazky včetně daňových závazků a závazků ze sociálního zabezpečení.

H. Výnosy a výdaje příštích období

I. Zisk za účetní období (nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy jeho zahrnutí do položky A. VI pasiv).

Článek 7

Článek 14 směrnice 78/660/EHS se nevztahuje na závazky spojené s pojišťovacími činnostmi.







ODDÍL 4

Zvláštní ustanovení k některým položkám rozvahy

Článek 8

Ustanovení čl. 15 odst. 3 směrnice 78/660/EHS se použije pouze u položek B, C. I a C. II aktiv podle článku 6 této směrnice. Veškeré pohyby v případě těchto položek musí být vykazovány na základě ocenění použitých v rozvaze na začátku účetního období.

Článek 9

Aktiva: položka C. III.2

Dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem

1. Tato položka zahrnuje obchodovatelné dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem, které byly vydány úvěrovými institucemi, ostatními podniky nebo veřejnoprávními subjekty, nejsou-li vykázány v položkách C. II.2 nebo C. II.4.

2. Cenné papíry s proměnlivou úrokovou mírou, která kolísá v závislosti na vymezených faktorech, např. úroková míra na mezibankovním trhu nebo na trhu eura, se rovněž považují za dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem.

Článek 10

Aktiva: položka C. III.3

Účast v investičních sdruženích

Tato položka zahrnuje účasti držené pojišťovnou ve společných investicích uskutečněných několika pojišťovnami nebo penzijními fondy, jejichž správou je pověřena jedna z těchto pojišťoven či jeden z těchto penzijních fondů.

Článek 11

Aktiva: položka C. III.4 a 5

Půjčky kryté hypotékami a jiné půjčky

Půjčky pojistníkům, u nichž je pojistka hlavní zárukou, se uvádí v položce „Jiné půjčky“ a jejich výše se uvádí v příloze k účetní závěrce. Půjčky zajištěné hypotékou se vykazují jako půjčky kryté hypotékami, i když jsou rovněž zaručeny pojistnou smlouvou. Pokud je výše „Jiných půjček“ nezaručených pojistkou významná, uvede se rozpis těchto půjček v příloze k účetní závěrce.

Článek 12

Aktiva: položka C. III.6

Vklady u úvěrových institucí

V této položce se vykazují částky, které mohou být vyzvednuty až po určité době. Částky uložené bez časového omezení výběru se vykazují v položce F. II, i pokud jsou úročené.

Článek 13

Aktiva: položka C. III.7

Ostatní

Tato položka zahrnuje finanční investice, které nejsou uvedeny v položkách C. III.1 až 6. Pokud je jejich výše významná, musí být uvedeny v příloze k účetní závěrce.

Článek 14

Aktiva: položka C. IV

Vklady u převádějících pojišťoven

V rozvaze pojišťovny, která přebírá zajištění , se v této položce uvádějí pohledávky vůči převádějící pojišťovně odpovídající zástavám, které jsou uloženy u těchto pojišťoven nebo u třetí osoby, nebo částky, které si tyto pojišťovny ponechávají.

Tyto pohledávky nelze slučovat s jinými pohledávkami zajistitele vůči převádějícímu pojistiteli, ani je nelze započíst proti dluhu zajistitele vůči převádějícímu pojistiteli.

Cenné papíry uložené u převádějící pojišťovny nebo u třetí osoby, které zůstávají majetkem pojišťovny přebírající zajištění, se v účtech zajistitele vykazují v odpovídající položce jako finanční investice.

Článek 15

Aktiva: položka D

Investice ve prospěch pojistníků u životních pojistek, kteří sami nesou riziko s nimi související

V této položce se v případě životního pojištění uvádějí jednak investice, jejichž hodnota se používá ke stanovení hodnoty nebo výnosnosti pojištění vztahujících se k určitému investičnímu fondu, jednak investice určené ke krytí závazků, které se stanoví pomocí určitého indexu. Tato položka zahrnuje také investice, které jsou drženy jménem účastníků tontinu a které mají být mezi ně později rozděleny.

Článek 16

Aktiva: položka F. IV

Ostatní aktiva

Tato položka zahrnuje aktiva, která nejsou uvedena v položkách F. I, II a III. Pokud je jejich výše významná, musí být uvedena v příloze k účetní závěrce.

Článek 17

Aktiva: položka G. I

Časové rozlišení úroků a nájemného

Tato položka zahrnuje výnosové úroky a nájemné dosažené k rozvahovému dni, které se doposud nestaly splatnými.

Článek 18

Aktiva: položka G. II

Pořizovací náklady příštích období

1. Pořizovací náklady na pojistné smlouvy musí být odloženy do příštích období v souladu s článkem 18 směrnice 78/660/EHS, pokud toto odložení členské státy nezakazují.

2. Členské státy však mohou povolit odečtení pořizovacích nákladů od nezískaného pojistného v oblasti neživotního pojištění a v případě životního pojištění jejich odečtení metodou pojistné matematiky od matematických rezerv. Pokud se použije tato metoda, musí být částky, o něž jsou rezervy sníženy, uvedeny v příloze k účetní závěrce.

Článek 19

Pasiva: položka A. I

Upsaný základní kapitál nebo obdobné fondy

Tato položka zahrnuje, bez ohledu na konkrétní označení, všechny částky, které jsou na základě právní formy pojišťovny považovány ve smyslu vnitrostátních právních předpisů členského státu za vlastní kapitál upsaný akcionáři nebo jinými vkladateli.

Článek 20

Pasiva: položka A. IV

Rezervní fondy

Tato položka zahrnuje všechny typy rezervních fondů vyjmenované v článku 9 směrnice 78/660/EHS pod položkou A. IV pasiv podle definice uvedené ve zmíněném článku. Členské státy mohou také předepsat jiné typy rezervních fondů, je-li to nutné pro pojišťovny, jejichž právní forma není ve směrnici 78/660/EHS uvedena.

Rezervní fondy se v rozvaze příslušných pojišťoven vykazují samostatně jako podpoložky položky A. IV pasiv, s výjimkou fondu z nového ocenění, který se vykazuje v položce A. III pasiv.

Článek 21

Pasiva: položka B

Podřízené závazky

V této položce se vykazují závazky (bez ohledu na to, zda jsou z cenných papírů), o kterých bylo smluvně dohodnuto, že v případě likvidace nebo úpadku budou proplaceny teprve po uspokojení nároků všech ostatních věřitelů.

Článek 22

V případě, že členský stát povolí, aby byly v rozvaze pojišťovny zahrnuty fondy, jejichž přidělení pojistníkům nebo akcionářům nebylo do konce účetního období stanoveno, vykazují se tyto fondy v pasivech rozvahy v položce B.a) „Fond na budoucí příděly“.

Pohyby na této položce jsou souvztažné k položce II.12.a) výsledovky („Příděl do fondu na budoucí příděly nebo čerpání z fondu na budoucí příděly“).

Článek 23

Pasiva: položka C

Technické rezervy

Na technické rezervy se vztahuje článek 20 směrnice 78/660/EHS v souladu s články 24 až 30 této směrnice.

Článek 24

Pasiva: položka C.1.b), 2.b), 3.b), 4.b) a 6.b) a D.b)

Hodnota zajištění

1. Hodnota zajištění zahrnuje skutečné nebo odhadnuté částky, o které se v souladu se smluvními podmínkami zajištění snižuje hrubá výše technických rezerv.

2. Pokud jde o rezervu na nezasloužené pojistné, hodnota zajištění se vypočítává podle metod uvedených v článku 57 nebo podle podmínek zajišťovací smlouvy.

3. Členské státy mohou nařídit nebo povolit, aby se hodnota zajištění uváděla v aktivech. Pokud je této možnosti využito, vykazují se tyto částky jako aktiva v položce D.a) („Podíl zajistitelů na technických rezervách“) rozdělené takto:

1. Rezerva na nezasloužené pojistné

2. Rezerva na životní pojištění

3. Rezerva na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí

4. Rezerva na bonusy a slevy (pokud není vykazována v položce 2)

5. Jiné technické rezervy

6. Technické rezervy u životního pojištění, kde jsou nositeli investičního rizika pojistníci

Bez ohledu na článek 5 nemohou být tyto položky slučovány.

Článek 25

Pasiva: položka C.1

Rezerva na nezasloužené pojistné

Rezerva na nezasloužené pojistné zahrnuje částku představující podíl hrubé výše pojistného, které má být přiřazeno k následujícímu účetnímu období či k pozdějším účetním obdobím. V případě životního pojištění mohou členské státy do další harmonizace vyžadovat nebo povolit, aby tato rezerva byla vykazována v položce C.2.

Pokud ve smyslu článku 26 zahrnuje položka C.1 rovněž hodnotu rezervy na rizika hrozící ztráty z pojištění, zní název položky „Rezerva na nezasloužené pojistné a hrozící ztráty z pojištění“. Pokud je výše hrozících ztrát významná, vykáže se jejich hodnota samostatně buď v rozvaze, nebo v příloze k účetní závěrce.

Článek 26

Pasiva: položka C.6

Ostatní technické rezervy

Tato položka zahrnuje mimo jiné rezervu na hrozící ztráty z pojištění, tj. částku doplněnou navíc k rezervě na nezasloužené pojistné z hlediska rizik přebíraných pojišťovnou po skončení účetního období, aby bylo možné pokrýt veškeré nároky a výdaje spojené s platnými pojistnými smlouvami překračující výši rezerv na nezasloužené pojistné a splatné pojistné vyplývající z těchto smluv. Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, může se výše rezervy na hrozící ztráty připočítat k rezervě na nezasloužené pojistné, jak je vymezeno v článku 25, a začlenit do částky uvedené v položce C.1.

Pokud je výše hrozící ztráty z pojištění významná, uvede se samostatně buď v rozvaze, nebo v příloze k účetní závěrce.

Pokud se nevyužije možnosti uvedené v čl. 3 druhém pododstavci, obsahuje tato položka rovněž rezervu na starobní pojištění.

Článek 27

Pasiva: položka C.2

Rezerva na životní pojištění

Rezerva na životní pojištění obsahuje hodnotu závazků pojišťovny včetně již vyhlášených bonusů, stanovenou pojistně matematickým odhadem po odečtení pojistně matematické hodnoty budoucího pojistného.

Článek 28

Pasiva: položka C.3

Rezerva na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí

Rezerva na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí představuje úhrn předpokládaných konečných nákladů, které pojišťovně vzniknou v souvislosti s vypořádáním veškerých nároků vyplývajících z událostí, k nimž došlo do konce účetního období, ať byly hlášeny či nikoliv, snížený o částky, které již byly ve vztahu k těmto nárokům vyplaceny.

Článek 29

Pasiva: položka C.4

Rezerva na bonusy a slevy

Rezerva na bonusy a slevy představuje částky ve formě bonusů a slev určené pro pojistníky nebo pro osobu, která má smluvní právo na plnění, jak jsou vymezeny v článku 39, pokud tyto částky nebyly účtovány ve prospěch pojistníka nebo osoby, která má smluvní právo na plnění, nebo nebyly zahrnuty do položky B.a) („Fond na budoucí příděly“), jak je stanoveno v čl. 22 prvním pododstavci, nebo do položky C.2.

Článek 30

Pasiva: položka C.5

Vyrovnávací rezerva

1. Vyrovnávací rezerva zahrnuje veškeré částky odložené v souladu s právními nebo správními předpisy pro vyrovnání kolísání ukazatelů ztrát v příštích letech anebo pro pokrytí zvláštních rizik.

2. Pokud byly z důvodu neexistence těchto právních a správních předpisů vytvořeny za stejným účelem rezervní fondy ve smyslu článku 20, musí se informace o tom uvést v příloze k účetní závěrce.

Článek 31

Pasiva: položka D

Technické rezervy u životního pojištění, kde jsou nositelem investičního rizika pojistníci

Tato položka zahrnuje technické rezervy vytvořené ke krytí závazků vztahujících se k investicím v rámci smluv na životní pojištění, jejichž hodnota nebo výnosnost se stanoví podle finančních investic, u nichž pojistník nese riziko, nebo podle určitého ukazatele.

Doplňkové technické rezervy, které se případně vytvářejí ke krytí rizik spojených s úmrtím, provozních výdajů či dalších rizik (jako jsou zaručené dávky pojistného plnění splatné při skončení smlouvy nebo zaručené hodnoty při odstoupení od pojistné smlouvy) se vykazují v položce C.2.

Položka D zahrnuje rovněž technické rezervy představující závazky organizátora tontiny vůči jejím účastníkům.

Článek 32

Pasiva: položka F

Vklady od zajistitelů

V rozvaze podniku, který převádí zajištění, se do této položky zahrnují částky vložené jinými pojišťovnami nebo částky od nich převzaté v rámci smlouvy o zajištění. Tyto částky nesmějí být vykazovány společně s částkami závazků nebo pohledávek vůči těmto podnikům.

Pokud podnik, který převádí zajištění, obdržel záruku v podobě cenných papírů, které byly převedeny do jeho vlastnictví, obsahuje tato položka částku dluženou odstupujícím podnikem z titulu této záruky.







ODDÍL 5

Uspořádání položek výsledovky

Článek 33

1. Členské státy stanoví pro výsledovku uspořádání položek uvedené v článku 34.

2. Technický účet k neživotnímu pojištění se používá pro kategorie přímého pojištění, které spadají do působnosti směrnice 73/239/EHS, a pro odpovídající kategorie zajištění.

3. Technický účet k životnímu pojištění se používá pro kategorie přímého pojištění, které spadají do působnosti směrnice 79/267/EHS, a pro odpovídající kategorie zajištění.

4. Členské státy mohou požadovat nebo povolit pojišťovnám, jejichž činností jsou pouze zajišťovací operace, aby používaly pro veškeré své aktivity technického účtu k neživotnímu pojištění. To se vztahuje rovněž na pojišťovny, které se zabývají pojišťováním v oblasti přímého neživotního pojištění a také zajišťováním.

Článek 34

Výsledovka

I. Technický účet k neživotnímu pojištění







1.Získané pojistné, očištěné od zajištění: a)hrubá výše sjednaného pojistného … b)pojistné postoupené zajistitelům (-) … … c)změna stavu hrubé výše rezervy na nezasloužené pojistné, a pokud vnitrostátní právní předpisy umožňují zahrnutí této rezervy v položce C.1 pasiv, pak i změna stavu rezervy na hrozící ztráty z pojištění (+/-) … d)změna stavu rezervy na nezasloužené pojistné, podíl připadající na zajistitele (+/-) … … … 2.Výnosy z umístění investic převedené z netechnického účtu (položka III.6) … 3.Jiné technické výnosy, očištěné od zajištění … 4.Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění: a)vyplácená pojistná plnění: aa)hrubá výše … bb)podíl zajistitelů (-) … … b)změna stavu rezervy na pojistná plnění: aa)hrubá výše … bb)podíl zajistitelů (-) … … … 5.Změny stavu jiných technických rezerv, očištěné od zajištění, nevykázané v jiných položkách (+/-) … 6.Bonusy a slevy, očištěné od zajištění … 7.Čistá výše provozních nákladů: a)pořizovací náklady … b)změna stavu pořizovacích nákladů příštích období (+/-) … c)správní režie … d)provize zajistitelům a podíly na zisku (-) … … 8.Jiné technické náklady, očištěné od zajištění … 9.Změna stavu vyrovnávací rezervy (+/-) … 10.Mezisoučet (zůstatek technického účtu k neživotnímu pojištění) (položka III.1) …

II. Technický účet k životnímu pojištění







1.Získané pojistné, očištěné od zajištění: a)hrubá výše sjednaného pojistného … b)pojistné postoupené zajistitelům (-) … c)změna stavu rezervy na nezasloužené pojistné, očištěné od zajištění (+/-) … … 2.Výnosy z investic: a)výnosy z podílových účastí s odděleným uvedením těch, které pocházejí od přidružených podniků… … b)výnosy z jiných investic, s odděleným uvedením těch, které pocházejí od přidružených podniků… aa)výnosy z pozemků a budov … bb)výnosy z jiných investic … … c)rozpuštění opravných položek k investicím … d)zisky z realizace investic … … 3.Nerealizované výnosy z investic … 4.Jiné technické výnosy, očištěné od zajištění … 5.Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění a)vyplacená pojistná plnění: aa)hrubá výše … bb)podíl zajistitelů (-) … … b)změna stavu rezervy na pojistná plnění: aa)hrubá výše … bb)podíl zajistitelů (-) … … … 6.Změna stavu jiných technických rezerv, očištěných od zajištění, pokud nejsou vykazovány pod jinou položkou (+/-) a)rezerva k životnímu pojištění, očištěná od zajištění: aa)hrubá výše … bb)podíl zajistitelů (-) … … b)jiné technické rezervy, očištěné od zajištění … … 7.Bonusy a slevy, očištěné od zajištění … 8.Čisté provozní náklady a)pořizovací náklady … b)změna stavu pořizovacích nákladů příštích období (+/-) … c)správní režie … d)provize zajistitelům a podíly na zisku (-) … … 9.Investiční náklady: a)správní náklady na investice včetně úroků … b)tvorba opravných položek k investicím … c)ztráty z realizace investic … … 10.Nerealizované ztráty z investic … 11.Jiné technické náklady, očištěné od zajištění … 12.Výnosy z umístění investic, převedené na netechnický účet (-) (položka III.4) … 13.Mezisoučet: zůstatek technického účtu k životnímu pojištění (položka III.2) …

III. Netechnický účet







1.Zůstatek technického účtu k neživotnímu pojištění (položka I.10) 2.Zůstatek technického účtu k životnímu pojištění (položka II.13) 3.Výnosy z investic: a)výnosy z podílových účastí s odděleným uvedením těch, které pocházejí od přidružených podniků… … b)výnosy z jiných investic, s odděleným uvedením těch, které pocházejí od přidružených podniků… aa)výnosy z pozemků a budov … bb)výnosy z jiných investic … … c)rozpuštění opravných položek k investicím … d)zisky z realizace investic … … 4.Výnosy z umístění investic, převedené z technického účtu k životnímu pojištění (položka II.12) … 5.Investiční náklady: a)správní náklady na investice včetně úroků … b)tvorba opravných položek k investicím … c)ztráty z realizace investic … … 6.Výnosy z umístění investic, převedené na technický účet neživotního pojištění (položka I.2) … 7.Ostatní výnosy … 8.Ostatní náklady, včetně tvorby opravných položek … 9.Daň z příjmů z běžné činnosti … 10.Zisk nebo ztráta z běžné činnosti po zdanění … 11.Mimořádné výnosy … 12.Mimořádné náklady … 13.Mimořádný hospodářský výsledek … 14.Daň z příjmů z mimořádné činnosti … 15.Ostatní daně nevykazované v předcházejících položkách … 16.Zisk nebo ztráta za účetní období …







ODDÍL 6

Zvláštní ustanovení k některým položkám výsledovky

Článek 35

Technický účet k neživotnímu pojištění: položka I.1.a)

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.1.a)

Hrubá výše sjednaného pojistného

Hrubá výše sjednaného pojistného zahrnuje veškeré částky, které se na základě pojistných smluv stanou splatnými v průběhu účetního období, bez ohledu na skutečnost, že se tyto částky mohou vztahovat zcela nebo zčásti k příštímu účetnímu období, zejména

i) pojistné, které dosud nebylo sjednáno tam, kde se výpočet pojistného může provést až na konci roku;

— jednorázové pojistné včetně ročních splátek, — jednorázové pojistné u životního pojištění, vyplývající z rezerv na bonusy a slevy, pokud tyto musí být vedeny jako smluvní pojistné a pokud vnitrostátní právní předpisy vyžadují nebo povolují jejich vykazování v rámci pojistného; ii)

iii) dodatkové pojistné v případě půlročních, čtvrtletních či měsíčních plateb, a dodatkové platby pojistníků určené ke krytí nákladů pojišťovny;

iv) podíl, který připadá na podnik z celkového pojistného v případě spolupojištění;

v) zajistné splatné pojišťovnami převádějícími část rizika a část zpětného pojištění rizika včetně přírůstků pojistného kmene,

po odečtení

— úbytků pojistného kmene ve prospěch pojišťoven převádějících část rizika a část zpětného pojištění rizika a

— storen.

Výše uvedené částky nezahrnují daně či poplatky vyúčtované v rámci pojistného.

Článek 36

Technický účet k neživotnímu pojištění: položka I.1.b)

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.1.b)

Pojistné postoupené zajistitelům

Pojistné postoupené zajistitelům zahrnuje veškeré pojistné již zaplacené či určené k úhradě z titulu postoupených zajišťovacích smluv uzavřených pojišťovnou. Přírůstky do pojistného kmene splatné na konci nebo v okamžiku změny postoupených zajišťovacích smluv se přičítají; úbytky pojistného kmene musí být odečteny.

Článek 37

Technický účet k neživotnímu pojištění: položky I.1.c) a d)

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.1.c)

Změna stavu rezervy na nezasloužené pojistné, očištěná od zajištění

Až do další koordinace mohou členské státy v případě životního pojištění vyžadovat nebo povolit, aby změna v nezaslouženém pojistném byla zahrnuta do změn stavu rezervy na životní pojištění.

Článek 38

Technický účet k neživotnímu pojištění: položka I.4

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.5

Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění

1. Náklady na pojistná plnění zahrnují veškeré platby provedené za dané účetní období, zvýšené o rezervu na pojistná plnění a snížené o rezervu na pojistná plnění za předchozí účetní období.

Tyto částky zahrnují splátky, odstoupení od smlouvy, tvorbu a rozpouštění rezervy na ztráty ve vztahu k převádějícím pojišťovnám a zajistitelům, mimopodnikové i vnitropodnikové náklady a výdaje na řízení závazků z pojistných událostí, jakož i náklady na vzniklé pojistné události, které nejsou doposud nahlášeny, jak je uvedeno v čl. 60 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. a).

Částky nárokovatelné na základě nabytí práv pojistníka vůči třetí osobě a na základě vlastnictví pojištěného majetku ve smyslu čl. 60 odst. 1 písm. d) se odečítají.

2. V případě, že rozdíl mezi

— rezervou vytvořenou na počátku účetního období na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí vzniklých během předcházejících účetních období a

— částkami vyplacenými během účetního období na plnění pojistných událostí vzniklých během předcházejících účetních období a rezervou na plnění takovýchto dosud nevyřízených pojistných událostí, vykazovanou na konci účetního období,

je významný, uvede se rozpis druhů a částek těchto rozdílů v příloze k účetní závěrce.

Článek 39

Technický účet k neživotnímu pojištění: položka I.6

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.7

Bonusy a slevy, očištěné od zajištění

Bonusy zahrnují veškeré částky zúčtovatelné za účetní období, které byly nebo budou vyplaceny pojistníkům a jiným pojištěným osobám nebo které jsou připsány v jejich prospěch, včetně částek použitých ke zvýšení technických rezerv nebo ke snížení budoucích pojistných částek, a to v takovém rozsahu, v jakém tyto částky představují rozložení přebytku nebo zisku plynoucího z veškerých operací nebo pouze z některých z nich, po odečtení částek poskytnutých v předcházejících účetních obdobích, kterých již není třeba.

Slevy zahrnují takové částky, které představují částečné vrácení pojistného na základě zkušenosti z plnění jednotlivých smluv.

Pokud je jejich výše významná, uvedou se částky zúčtované na bonusy a na vrácení pojistného samostatně v příloze k účetní závěrce.

Článek 40

Technický účet k neživotnímu pojištění: položka I.7.a)

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.8.a)

Pořizovací náklady

Pořizovacími náklady se rozumějí náklady vyplývající z uzavírání pojistných smluv. Zahrnují jak přímé náklady, jako jsou pořizovací provize nebo náklady na vypracování pojistné dokumentace či na začlenění pojistné smlouvy do pojistného kmene, tak i nepřímé náklady, jako jsou náklady na reklamu nebo náklady na správní režii spojené s vyřizováním nabídek a s vystavováním pojistných smluv.

Členské státy mohou požadovat, aby se provize za obnovení smlouvy uváděly v položce I.7.c) nebo II.8.c).

Článek 41

Technický účet k neživotnímu pojištění: položka I.7.c)

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.8.c)

Správní režie

Správní režie zahrnuje zejména náklady spojené s výběrem pojistného, se správou pojistného kmene, spravováním bonusů a slev a s náklady na přijatá i odstoupená zajištění. Zejména sem patří osobní náklady a odpisy kancelářského nábytku a zařízení v rozsahu, v jakém je není nutné uvádět v pořizovacích nákladech, nárocích z pojistných událostí či nákladech na investice.

Článek 42

Technický účet k životnímu pojištění: položky II.2 a 9

Netechnický účet: položky III.3 a 5

Výnosy z investic a investiční náklady

1. Veškeré investiční výnosy a náklady u investic týkajících se neživotního pojištění se uvedou v netechnickém účtu.

2. Jedná-li se o pojišťovnu poskytující výhradně životní pojištění, uvedou se investiční výnosy a náklady v technickém účtu k životnímu pojištění.

3. Jedná-li se o pojišťovnu poskytující jak životní, tak neživotní pojištění, uvedou se investiční výnosy a náklady v rozsahu, v jakém přímo souvisí s poskytováním životního pojištění, v technickém účtu k životnímu pojištění.

4. Členské státy mohou vyžadovat nebo povolit vykazování investičních výnosů a nákladů podle původu či přiřazení investic, pokud je to nezbytné na základě stanovení dalších položek technického účtu k neživotnímu pojištění, obdobně i v případě odpovídajících položek technického účtu k životnímu pojištění.

Článek 43

Technický účet k neživotnímu pojištění: položka I.2

Technický účet k životnímu pojištění: položka II.2

Netechnický účet: položky III.4 a 6

Výnosy z umístění investic

1. Pokud je část výnosů z investic převedena na technický účet k neživotnímu pojištění, odečte se převod z netechnického účtu v položce III.6 a přičte se k položce I.2.

2. Pokud je část výnosů z investic uvedená na technickém účtu k životnímu pojištění převedena na netechnický účet, odečte se převedená částka z položky II.12 a přičte se k položce III.4.

3. Členské státy mohou stanovit postupy pro převody výnosů z umístění a jejich hodnoty z jedné části výsledovky do jiné. Důvody těchto převodů a východiska, na základě kterých se uskutečnily, musí být v každém případě uvedeny v příloze k účetní závěrce; případně může dostačovat odkaz na příslušné předpisy.

Článek 44

Technický účet k životnímu pojištění: položky II.3 a 10

Nerealizované zisky a ztráty z investic

1. U životního pojištění mohou členské státy povolit, aby se v položkách II.3 a 10 výsledovky zachycovala část změn nebo všechny změny stavu rozdílů mezi

— oceněním finančních investic podle současné hodnoty nebo podle jedné z metod uvedených v čl. 33 odst. 1 směrnice 78/660/EHS a

— jejich oceněním podle pořizovací ceny.

Členské státy budou v každém případě vyžadovat, aby částky uvedené v prvním pododstavci byly zachyceny v uvedených položkách, vztahují-li se k investicím uvedeným v položce D aktiv.

2. Členské státy, které vyžadují nebo povolují oceňování investic vykazovaných jako aktiva v položce C aktiv, v jejich současné hodnotě, mohou u neživotního pojištění umožnit, aby se v položce III.3a a v položce III.5a výsledovky zachycovala část změn nebo všechny změny stavu rozdílů mezi oceněním investic v současné hodnotě a jejich oceněním v pořizovací ceně.







ODDÍL 7

Pravidla oceňování

Článek 45

Článek 32 směrnice 78/660/EHS, podle něhož musí být oceňování položek uvedených v ročních účetních závěrkách prováděno na základě pořizovací ceny nebo vlastních nákladů, se vztahuje i na investice s výhradou článků 46 až 49 této směrnice.

Článek 46

1. Členské státy mohou vyžadovat nebo povolit, aby investice uvedené v položce C aktiv byly oceňovány na základě jejich současné hodnoty vypočítané v souladu s články 48 a 49.

2. Investice uvedené v položce D aktiv se oceňují v jejich současné hodnotě.

3. Pokud jsou investice vykazovány v pořizovací ceně, uvede se jejich současná hodnota v příloze k účetní závěrce.

V členských státech, kde se investice ke dni vydání této směrnice vykazují v pořizovací ceně, však může být pojišťovnám dána možnost prvního vykázání současné hodnoty investic v položce C. I aktiv v rozvaze nejvýše ve lhůtě pěti let ode dne uvedeného v čl. 70 odst. 1 a současné hodnoty ostatních investic nejpozději ve lhůtě tří let od stejného dne.

4. Jsou-li finanční investice vykázány ve své současné hodnotě, uvede se jejich pořizovací cena v příloze k účetní závěrce.

5. Stejná metoda oceňování se použije u všech investic zahrnutých v některé z položek označených arabskou číslicí nebo v položce C. I aktiv. ►M1 Členské státy mohou povolit odchylky od tohoto požadavku. ◄

▼M1

6. Metoda použitá pro každou jednotlivou položku investic se uvede v příloze k účetní závěrce spolu s částkami podle ní stanovenými.

▼M1

Článek 46a

1. Jestliže se aktiva a pasiva oceňují v souladu s oddílem 7a směrnice 78/660/EHS, použijí se odstavce 2 až 6 tohoto článku.

2. Investice uvedené jako aktiva v položce D se vykazují v reálné hodnotě.

3. Jestliže se investice vykazují v pořizovací hodnotě, uvádí se jejich reálná hodnota v příloze k účetní závěrce.

4. Jestliže se investice uvádějí v reálné hodnotě, uvádí se jejich pořizovací hodnota v příloze k účetní závěrce.

5. Pro všechny investice uvedené v kterékoli položce označené arabskou číslicí nebo uvedené jako aktiva v položce C I se musí použít stejná oceňovací metoda. Členské státy mohou povolit odchylky od tohoto požadavku.

6. Metoda použitá pro každou jednotlivou položku investic se uvede v příloze k účetní závěrce spolu s částkami podle ní stanovenými.

▼B

Článek 47

Použije-li se v případě investic současná hodnota, použije se čl. 33 odst. 2 a 3 směrnice 78/660/EHS, s výhradou článků 37 a 44 této směrnice.

Článek 48

1. V případě jiných investic, než jsou pozemky a budovy, se současnou hodnotou rozumí tržní hodnota, s výhradou uvedenou v odstavci 5.

2. Jsou-li investice kotovány na oficiální burze cenných papírů, rozumí se tržní hodnotou hodnota k rozvahovému dni, a pokud rozvahový den není obchodním dnem burzy, hodnota k poslednímu obchodnímu dni burzy předcházejícímu rozvahový den.

3. Existuje-li trh s jinými investicemi než s těmi, které uvádí odstavec 2, rozumí se tržní hodnotou průměrná cena, za jakou se s takovými investicemi k rozvahovému dni obchoduje, nebo pokud k rozvahovému dni trh nepracuje, k poslednímu obchodnímu dni, který rozvahovému dni předchází.

4. Pokud byly investice uvedené v odstavcích 2 a 3 ke dni sestavení výkazů již prodány nebo by měly být prodány v nejbližší době, sníží se tržní hodnota o skutečné nebo odhadnuté náklady s tím spojené.

5. Kromě případů, kdy se použije ekvivalenční metoda podle článku 59 směrnice 78/660/EHS, se veškeré další investice ocení na základě obezřetného odhadu jejich pravděpodobné realizační hodnoty.

6. Metoda oceňování musí být v každém případě přesně popsána a důvody pro její uplatnění musí být vyjádřeny v příloze k účetní závěrce.

Článek 49

1. V případě pozemků a budov se současnou hodnotou rozumí tržní hodnota stanovená ke dni ocenění, případně snížená ve smyslu odstavců 4 a 5.

2. Tržní hodnotou se rozumí cena, za jakou by mohly být pozemky a budovy prodány v den ocenění na základě soukromé smlouvy mezi prodávajícím ochotným transakci uskutečnit a kupujícím, který není svázán s prodávajícím žádnými vztahy, za předpokladu, že majetek je na trhu veřejně dostupný, situace na trhu umožňuje řádný prodej a lhůta ke sjednání prodeje je obvyklá vzhledem k povaze majetku.

3. Tržní hodnota se určuje prostřednictvím samostatného ocenění každého pozemku a každé budovy provedeného nejméně jednou za 5 let podle obecně uznávaných metod nebo podle metod uznávaných orgány dozoru nad pojišťovnami. Ustanovení čl. 35 odst. 1 písm. b) směrnice 78/660/EHS se nepoužije.

4. Pokud od posledního oceňování provedeného v souladu s odstavcem 3 hodnota pozemku nebo budovy poklesla, vytvoří se odpovídající opravná položka. Takto stanovená nižší hodnota se v dalších rozvahách nezvyšuje kromě případů, kdy zvýšení vyplývá z nového stanovení tržní hodnoty provedeného v souladu s odstavci 2 a 3.

5. Pokud byly pozemky a budovy ke dni sestavení výkazů prodány nebo by měly být prodány v nejbližší době, sníží se hodnota stanovená v souladu s odstavci 2 a 4 o skutečné nebo odhadnuté realizační náklady.

6. Pokud není možné určit tržní hodnotu některého pozemku nebo budovy, považuje se za současnou hodnotu hodnota stanovená na základě pořizovací ceny nebo vlastních nákladů.

7. Metoda použitá ke stanovení současné hodnoty pozemků a budov i jejich rozčlenění v účetním období, ve kterém je ocenění provedeno, se uvedou v příloze k účetní závěrce.

Článek 50

Článek 33 směrnice 78/660/EHS se použije na pojišťovny takto:

a) odst. 1 písm. a) se vztahuje na aktiva uvedená v položce F. I podle článku 6 této směrnice;

b) odst. 1 písm. c) se vztahuje na aktiva uvedená v položkách C. I až C. IV, F. I (s výjimkou zásob) a F. III podle článku 6 této směrnice.

Článek 51

Článek 35 směrnice 78/660/EHS se použije na pojišťovny takto:

a) vztahuje se na aktiva uvedená v položkách B a C a na dlouhodobý hmotný majetek uvedená v položce F. I podle článku 6 této směrnice;

b) odst. 1 písm. c) bod aa) se vztahuje na aktiva uvedená v položkách C. II, III, IV a F. III podle článku 6 této směrnice.

Členské státy mohou vyžadovat, aby se vytvořily opravné položky u převoditelných cenných papírů vykazovaných jako investice tak, aby byly vykazovány v nižší hodnotě, která jim byla přiřazena k rozvahovému dni.

Článek 52

Článek 38 směrnice 78/660/EHS se použije na aktiva uvedená v položce F. I podle článku 6 této směrnice.

Článek 53

Článek 39 směrnice 78/660/EHS se použije na aktiva uvedená v položkách E. I, II a III a F. II podle článku 6 této směrnice.

Článek 54

V případě neživotního pojištění vychází hodnota pořizovacích nákladů příštích období ze základu, který je slučitelný se základem používaným pro nezasloužené pojistné.

V případě životního pojištění se výpočet výše časového rozlišení u pořizovacích nákladů může začlenit do výpočtu metodou pojistné matematiky uvedenou v článku 59.

Článek 55

1.

a) Pokud dluhové cenné papíry a ostatní cenné papíry s pevným výnosem uváděné v položkách C. II a III aktiv nebyly oceněny v tržní hodnotě, uvedou se v rozvaze v pořizovací ceně. Členské státy však mohou vyžadovat nebo povolit, aby se tyto dluhové cenné papíry uváděly v rozvaze v částce splatné ke dni splatnosti.

b) Pokud pořizovací cena cenných papírů uvedených v písmenu a) přesáhne částku splatnou ke dni splatnosti, vykazuje se hodnota rozdílu ve výsledovce. Členské státy však mohou vyžadovat nebo povolit, aby se rozdíl postupně odpisoval tak, aby byl v okamžiku splacení těchto cenných papírů zcela odepsán. Tento rozdíl musí být samostatně uveden v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.

c) Pokud je pořizovací cena cenných papírů uvedených v písmenu a) nižší než částka splatná při splatnosti, mohou členské státy vyžadovat nebo povolit, aby se rozdíl postupně rozpouštěl do výnosů v průběhu celého období, které zbývá do okamžiku splatnosti. Tento rozdíl musí být samostatně uveden v rozvaze nebo v příloze k účetní závěrce.

2. Jestliže jsou dluhové cenné papíry nebo ostatní cenné papíry s pevným výnosem, které nejsou oceněny v tržní hodnotě, prodány před splatností a příjmy z tohoto prodeje se použijí na nákup dalších dluhových cenných papírů nebo cenných papírů s pevným výnosem, mohou členské státy vyžadovat nebo povolit, aby se rozdíl mezi příjmy z tohoto prodeje a jejich účetní hodnotou rovnoměrně rozložil na celé období, které zbývá do doby splatnosti původní investice.

Článek 56

Technické rezervy

Výše technických rezerv musí být v libovolném okamžiku dostatečná do té míry, aby byla pojišťovna schopna dostát závazkům vyplývajícím na základě racionálních předpokladů z pojistných smluv.

Článek 57

Rezerva na nezasloužené pojistné

1. Rezerva na nezasloužené pojistné se v zásadě vypočítává pro každou pojistnou smlouvu zvlášť. Členské státy však mohou povolit použití statistických metod, zvláště metod poměrných nebo paušálních, pokud lze očekávat, že se dojde přibližně ke stejným výsledkům jako při individuálních výpočtech.

2. U kategorií pojištění, kde není možné stanovit časovou korelaci mezi riziky a pojistným, se použijí takové výpočtové metody, které berou v úvahu nestejný časový vývoj rizika.

Článek 58

Rezerva na hrozící ztráty

Rezerva na hrozící ztrátyuvedená v článku 26 se vypočítává na základě pojistných plnění a správní režie, které by mohly pravděpodobně vyvstat po skončení účetního období v souladu s pojistnými smlouvami uzavřenými před tímto dnem, pokud jejich odhadovaná výše přesáhne výši rezervy na nezasloužené pojistné a výši splatného pojistného vyplývajícího z daných pojistných smluv.

Článek 59

Rezerva na životní pojištění

1. Rezerva na životní pojištění se v zásadě vypočítává samostatně pro každou smlouvu životního pojištění. Členské státy však mohou povolit, aby se použilo statistických či matematických metod, pokud lze očekávat, že se dojde k přibližně stejným výsledkům jako při individuálních výpočtech. Přehled základních zvolených předpokladů se uvede v příloze k účetní závěrce.

2. Výpočet provádí každoročně pojistný matematik nebo jiný odborník z této oblasti na základě uznávaných metod pojistné matematiky.

Článek 60

Rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí

1. Neživotní pojištění

a) Rezerva se v zásadě vypočítává pro každou pojistnou událost samostatně na základě předpokládané hodnoty budoucích nákladů. Statistických metod lze použít, je-li výsledkem jejich použití přiměřená rezerva s ohledem na druh rizika; členské státy však mohou rozhodnout, že použití těchto metod podléhá předchozímu schválení.

b) Rezerva musí rovněž brát v úvahu vzniklé, ale k rozvahovému dni dosud nehlášené škody; hodnota takovéto rezervy je stanovena s ohledem na dosavadní zkušenost, pokud jde o počet a závažnost nároků na pojistná plnění hlášených po rozvahovém dni.

c) Při výpočtu rezervy se zohledňují náklady na vyřízení pojistných událostí bez ohledu na jejich původ.

d) Zpětně získatelné částky vyplývající z nabytí práv pojistníků vůči třetím osobám (subrogace) nebo z nabytí zákonného vlastnictví pojištěného majetku se odečítají od výše rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí; k jejich odhadu se přistupuje na základě zásady obezřetnosti. Pokud jsou tyto částky významné, uvedou se v příloze k účetní závěrce.

e) Odchylně od písmene d) mohou členské státy vyžadovat nebo povolit, aby se zpětně získatelné částky vykazovaly v aktivech.

f) Pokud musí být odškodné z titulu pojistného plnění vypláceno formou ročních splátek, musí být výše rezervy, která je za tímto účelem vytvářena, vypočtena na základě uznávaných metod pojistné matematiky.

g) Zakazují se implicitní diskontování či odpočty, bez ohledu na to, zda vyplývají z použití současné hodnoty na rezervu na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí, jejichž vypořádání je očekáváno později ve vyšší hodnotě, nebo se předpokládá, že bude provedeno jinak. Členské státy mohou povolit, aby se provedlo explicitní diskontování nebo odpočty za účelem zohlednění výnosů z investic. Takové diskontování nebo odpočty mohou být provedeny pouze za těchto podmínek: i) očekávaný termín pro vypořádání nároků z pojistných událostí je nejméně čtyři roky po dni uskutečnění účetního případu; ii) diskontování či odpočet se provádí na všeobecně uznávaném obezřetném základě, přičemž o každé změně metody je nutno předem informovat příslušný orgán; iii) při výpočtu celkových nákladů na vypořádání nároků z pojistných událostí bere pojišťovna v úvahu veškeré faktory, které by mohly způsobit zvýšení těchto nákladů; iv) pojišťovna má k dispozici odpovídající údaje k tomu, aby mohla vytvořit spolehlivý model četnosti vypořádání nároků z pojistných událostí; v) úroková míra použitá pro výpočet současné hodnoty není vyšší než opatrný odhad investičního výnosu z aktiv investovaných v rámci rezervy na pojistná plnění během období nutného k výplatě nároků z pojistných událostí. Kromě toho nesmí přesáhnout ani jeden z těchto ukazatelů: — investiční výnos z takových aktiv za předcházejících pět let, — investiční výnos z takových aktiv za rok předcházející rozvahovému dni. Pokud pojišťovna provádí diskontování nebo odpočty, uvede v příloze k účetní závěrce celkovou výši rezerv před diskontováním či odpočtem, kategorie nároků z pojistných událostí, které byly diskontovány nebo u nichž byly provedeny odpočty, a u každé takové kategorie nároků z pojistných událostí rovněž použité metody, především zvolené sazby pro odhady uvedené v předchozím pododstavci bodech iii) a v), a uvede kritéria použitá pro odhad doby zbývající pro výplatu náhrad.

2. Životní pojištění

a) Výše rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí se rovná částkám dlužným majitelům pojistných práv, zvýšeným o náklady na vyřízení pojistných událostí. Zahrnuje rezervu na vzniklé, ale dosud neohlášené škody.

b) Členské státy mohou vyžadovat, aby se hodnota rezerv podle písmene a) vykazovala v položce C.2 pasiv.

Článek 61

1. Až do další koordinace mohou členské státy vyžadovat nebo povolit použití následujících metod, pokud je v důsledku povahy kategorií nebo typů předmětných pojištění informace o pohledávkách z pojistného nebo nárocích z pojistných událostí za dané pojistné období v době sestavování ročních účetních závěrek nedostatečná pro provedení přesného odhadu.

První metoda

Přebytek sjednaného pojistného oproti nárokům z pojistných událostí a nákladům uhrazeným z titulu smluv s počátkem v průběhu pojistného období tvoří technickou rezervu, která je začleněna do technické rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí uvedené v rozvaze v položce C.3 pasiv. Tato rezerva se může rovněž vypočítat na základě stanoveného procentního podílu ze sjednaného pojistného, pokud je uplatnění takovéto metody vhodné vzhledem k typu pojištěného rizika. Nastane-li taková potřeba, zvýší se tato technická rezerva, aby byla dostatečně vysoká a umožňovala dostát současným i budoucím závazkům. V okamžiku, kdy jsou shromážděny dostatečné informace, se technická rezerva vytvořená touto metodou nahradí rezervou na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí odhadnutou obvyklým způsobem, nejpozději však ve lhůtě tří let následujících po pojistném období.

Druhá metoda

Čísla uvedená v rámci celého technického účtu nebo v některých jeho položkách se vztahují k roku, který předchází v plném rozsahu nebo alespoň částečně účetnímu období. Datum vzniku uvedených informací však nesmí předcházet účetnímu období o více než dvanáct měsíců. V případě potřeby se technické rezervy uváděné v účetních závěrkách zvýší tak, aby byly dostatečně vysoké a pokrývaly současné i budoucí závazky.

2. Pokud je použita některá z metod popsaných v odstavci 1, použije se tato metoda systematicky i pro následující účetní období, pokud okolnosti nevyžadují změnu. Použití jedné z uvedených metod se uvede a zdůvodní v příloze k účetní závěrce; v případě změny použité metody se v příloze k účetní závěrce uvedou dopady na aktiva, pasiva, finanční situaci a na zisk nebo ztrátu. Pokud je použita první metoda, uvede se v příloze k účetní závěrce doba, která uplyne do okamžiku, kdy bude vytvořena rezerva na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí na obvyklém základě. Pokud se použije druhá metoda, uvede se v příloze k účetní závěrce rozsah příslušných operací a doba, která dělí účetní období a předchozí rok, k němuž se vztahují čísla.

3. Pro účely tohoto článku se pojistným obdobím rozumí účetní období, během nějž pojistné smlouvy dané kategorie či typu pojištění nabývají účinku.

Článek 62

Až do další koordinace stanoví členské státy, které požadují vytváření vyrovnávacích rezerv, oceňovací pravidla, která se budou u těchto rezerv uplatňovat.







ODDÍL 8

Obsah přílohy k účetní závěrce

Článek 63

Místo údajů uvedených v čl. 43 odst. 1 bodě 8 směrnice 78/660/EHS poskytují pojišťovny tyto informace:

I. Pokud jde o neživotní pojištění, uvede se v příloze k účetní závěrce 1. hrubé sjednané pojistné; 2. hrubé získané pojistné; 3. hrubé náklady na plnění nároků z pojistných událostí; 4. hrubé provozní náklady; 5. zůstatek zajištění. Tyto částky se uvedou v členění na přímé pojištění a přijatá zajištění, pokud tato zajištění dosahují alespoň deseti procent z celkové výše hrubého sjednaného pojistného, a dále v rámci přímého pojištění v členění na tyto skupiny kategorií pojištění: — úrazové a nemocenské, — povinné ručení z provozu automobilů, — ostatní z provozu automobilů, — námořní, letecké a dopravní, — protipožární a ostatní majetkové, — odpovědnostní, — úvěrové a záruční, — pojištění právní ochrany, — pojištění pro pomoc na cestách, — různé. Rozčlenění podle skupin kategorií v rámci přímého pojištění není vyžadováno, pokud hrubá výše sjednaného pojistného v dané skupině nepřesáhne 10 milionů evropských zúčtovacích jednotek (ECU). Pojišťovny však v každém případě uvedou hodnotové údaje vztahující se ke třem největším skupinám kategorií pojištění v jejich podnikání.

II. Pokud jde o životní pojištění, musí příloha k účetní závěrce obsahovat 1) hrubou výši sjednaného pojistného, v členění na přímé pojištění a přijatá zajištění, pokud tato zajištění dosahují alespoň deset procent z celkové výše hrubého sjednaného pojistného, a dále v rámci přímého pojištění tyto údaje: i) individuální pojistné; ii) pojistné z titulu skupinových smluv; a) i) periodické pojistné; ii) jednorázové pojistné; b) i) pojistné z titulu smluv bez bonusů; ii) pojistné z titulu smluv s bonusy; iii) pojistné z titulu smluv, kde investiční riziko nesou pojistníci. c) Uvádění částek u každé z položek a), b) nebo c) není nutné, pokud jejich výše nepřesahuje 10 % z celkové hrubé výše sjednaného pojistného v rámci přímého pojištění; 2. zůstatek zajištění.

III. V případech uvedených v čl. 33 odst. 4 musí být v příloze k účetní závěrce uvedena výše hrubých částek pojistného, rozčleněná na životní a neživotní pojištění.

IV. V každém případě se musí uvést celková výše hrubých částek pojistného sjednaného v rámci přímého pojištění, které plyne ze smluv uzavřených pojišťovnou — v členském státě, kde má sídlo, — v jiných členských státech, — v dalších zemích, s tím, že se příslušné částky nemusí uvádět, pokud nepřesahují 5 % z celkové výše hrubého pojistného

Článek 64

Pojišťovny vykazují v příloze ke své účetní závěrce celkovou hodnotu provizí týkajících se přímého pojištění za dané účetní období. Tato povinnost se vztahuje na provize všeho druhu, zvláště pak provize při získávání a obnovování pojistných smluv, inkasování pojistného a provize za správu pojistného kmene.







ODDÍL 9

Ustanovení týkající se konsolidovaných účetních závěrek

Článek 65

1. Pojišťovny sestavují konsolidované účetní závěrky a konsolidovanou výroční zprávu v souladu se směrnicí 83/349/EHS, pokud tento oddíl nestanoví jinak.

2. Pokud členský stát neuplatňuje článek 5 směrnice 83/349/EHS, vztahuje se odstavec 1 tohoto článku rovněž na mateřské společnosti, jejichž jediným nebo hlavním cílem je nabývání účastí v dceřiných podnicích, správa těchto účastí a zajišťování jejich ziskovosti v případech, kdy jsou tyto dceřiné podniky výlučně nebo převážně pojišťovnami.

Článek 66

Použije se směrnice 83/349/EHS s výhradou těchto ustanovení:

1. Články 4, 6 a 40 se nepoužijí.

2. Informace uvedené v čl. 9 odst. 2 první a druhé odrážce, jmenovitě — hodnota dlouhodobých aktiv a — čistý obrat, se nahrazují informacemi o hrubém sjednaném pojistném podle článku 35 této směrnice.

3. Členský stát může také použít článek 12 směrnice 83/349/EHS v případě dvou nebo více pojišťoven, které nejsou propojené ve smyslu čl. 1 odst. 1 nebo 2 zmíněné směrnice, ale jsou řízeny na jednotném základě jiném než ve smyslu smlouvy nebo stanov či společenské smlouvy. Jednotné řízenímůže rovněž obsahovat významné a trvalé zajišťovací vazby.

4. Členské státy mohou připustit odchylky od čl. 26 odst. 1 písm. c) směrnice 83/349/EHS, pokud byla operace uzavřena za obvyklých tržních podmínek a pokud založila práva pojistníků. Tyto odchylky se zveřejňují, a pokud mají podstatný vliv na aktiva, pasiva, finanční situaci a zisk nebo ztrátu podniků zahrnutých v konsolidaci, musí být tato skutečnost uvedena v příloze ke konsolidované účetní závěrce.

5. Čl. 27 odst. 3 směrnice 83/349/EHS se použije, pokud rozvahový den podniku zahrnutého do konsolidace nepředchází rozvahovému dni, ke kterému je sestavována konsolidovaná účetní závěrka, o více než o šest měsíců.

6. Článek 29 směrnice 83/349/EHS se nepoužije u těch položek pasiv, jejichž ocenění je v případě podniků zahrnutých do konsolidace založeno na uplatnění zvláštních ustanovení pro pojišťovny, ani u těch položek aktiv, jejichž změny hodnot mají vliv i na některá práva pojistníků nebo taková práva vytvářejí. Pokud je tato odchylka využita, uvede se v příloze ke konsolidované účetní závěrce.

Článek 67

Členské státy mohou vyžadovat nebo povolit, aby v konsolidovaných účetních závěrkách byly veškeré výnosy a náklady spojené s investicemi zahrnuty na netechnickém účtu, i když jsou spojeny s operacemi v rámci životního pojištění.

Kromě toho mohou členské státy v těchto případech vyžadovat nebo povolovat přiřazení části investičních výnosů na technickém účtu životního pojištění.







ODDÍL 10

Zveřejňování

Článek 68

1. Řádně schválené roční účetní závěrky pojišťoven se spolu s výročními zprávami a zprávami osob odpovědných za audit účetních závěrek zveřejňují způsobem stanoveným právními předpisy každého členského státu v souladu s článkem 3 směrnice 68/151/EHS ( 11 ).

Právní předpisy členského státu však mohou povolit, aby výroční zpráva nemusela být zveřejňována způsobem uvedeným v prvním pododstavci. V tom případě je veřejnosti zpřístupněna v sídle pojišťovny v daném členském státě. Kopii celé nebo části každé takové zprávy musí být možné získat na požádání. Cena kopie nesmí přesáhnout administrativní náklady na její pořízení.

2. Odstavec 1 se použije také v případě řádně schválených konsolidovaných účetních závěrek, konsolidovaných výročních zpráv a zpráv osob odpovědných za audit účetních závěrek.

3. Není-li však pojišťovna, která sestavila roční účetní závěrku nebo konsolidovanou účetní závěrku, zřízena jako jedna z forem společností uvedených v čl. 1 odst. 1 směrnice 78/660/EHS a nepožadují-li vnitrostátní právní předpisy zveřejnění dokumentů uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku obdobně, jak je stanoveno v článku 3 směrnice 68/151/EHS, musí je alespoň zpřístupnit veřejnosti v sídle společnosti. Kopie těchto dokumentů musí být možné získat na požádání. Ceny kopií nesmějí přesáhnout administrativní náklady na jejich pořízení.

4. Za nedodržení pravidel zveřejňování uvedených v tomto článku stanoví členské státy patřičné sankce.







ODDÍL 11

Závěrečná ustanovení

Článek 69

Kontaktní výbor zřízený článkem 52 směrnice 78/660/EHS, scházející se v odpovídajícím složení, má také tyto úkoly:

a) usnadňovat, aniž jsou dotčeny články 169 a 170 Smlouvy, harmonizované uplatňování této směrnice prostřednictvím pravidelných jednání zabývajících se zejména praktickými otázkami vyplývajícími z jejího uplatňování;

b) je.-li to nezbytné, radit Komisi ohledně doplňování nebo změn této směrnice.

Článek 70

1. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1994. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2. Členské státy mohou stanovit, že ustanovení odstavce 1 se poprvé použijí ve vztahu k ročním účetním závěrkám a konsolidovaným účetním závěrkám za účetní období začínající 1. lednem 1995 nebo v průběhu kalendářního roku 1995.

3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 71

Po pěti letech ode dne uvedeného v čl. 70 odst. 2 Rada na návrh Komise přezkoumá a v případě nutnosti zreviduje všechna ustanovení této směrnice, která členským státům poskytují možnost volby, s ohledem na zkušenosti nabyté při uplatňování této směrnice, a zejména na cíle větší transparentnosti a harmonizace ustanovení uvedených v této směrnici.

Článek 72

Tato směrnice je určena členským státům.

▼M1 —————