3.1

Možnost 1: Měření ztrát nezávislých na točivém momentu, výpočet ztrát závislých na točivém momentu. Ztráta točivého momentu Tl ,in na vstupním hřídeli převodovky se vypočítá jako ▼M3 T l,in (n in ,T in ,gear) = T l,in,min_loss + f T × T in + f loss_corr × T in + T l,in,min_el + f el_corr × T in + f loss tcc × T in ▼B Korekční faktor u hydraulických ztrát točivého momentu závislých na točivém momentu se vypočítá jako Korekční faktor u elektrických ztrát točivého momentu závislých na točivém momentu se vypočítá jako Ztráta točivého momentu na vstupním hřídeli převodovky způsobená spotřebou výkonu elektrickým pomocným zařízením převodovky se vypočítá jako ▼M3 Korekční faktor pro ztráty u kluzné blokovací spojky měniče točivého momentu definované v bodě 2 podbodě 16 nebo u kluzné spojky na vstupní straně definované v bodě 2 podbodě 20 se vypočítá takto: ▼B kde: Tl,in = Ztráta točivého momentu na vstupním hřídeli [Nm] Tl,in,min_loss = Ztráta nezávislá na točivém momentu při minimální hydraulické ztrátě (minimální hlavní tlak, proudění chlazení/mazání apod.), měřeno s volně se otáčejícím výstupním hřídelem při zkouškách bez zatížení [Nm] Tl,in,max_loss = Ztráta nezávislá na točivém momentu při maximální hydraulické ztrátě (maximální hlavní tlak, proudění chlazení/mazání apod.), měřeno s volně se otáčejícím výstupním hřídelem při zkouškách bez zatížení [Nm] floss_corr = Korekce ztráty v případě hydraulické ztráty v závislosti na vstupním točivém momentu [-] nin = Otáčky na vstupním hřídeli převodovky (pokud možno za měničem točivého momentu ve směru toku výkonu) [ot/min] fT = Koeficient ztráty točivého momentu = 1 – ηT Tin = Točivý moment na vstupním hřídeli [Nm] ηT = Účinnost závislá na točivém momentu (vypočítá se); u přímého rychlostního stupně fT = 0,007 (ηT = 0,993) [-] fel_corr = Korekce ztráty v případě ztráty elektrického výkonu v závislosti na vstupním točivém momentu [-] Tl,in, el = Dodatečná ztráta točivého momentu na vstupním hřídeli způsobená zařízeními spotřebovávajícími elektrickou energii [Nm] Tl,in,min_el = Dodatečná ztráta točivého momentu na vstupním hřídeli způsobená zařízeními spotřebovávajícími elektrickou energii na úrovni odpovídající minimálnímu elektrickému výkonu [Nm] Tl,in,max_el = Dodatečná ztráta točivého momentu na vstupním hřídeli způsobená zařízeními spotřebovávajícími elektrickou energii na úrovni odpovídající maximálnímu elektrickému výkonu [Nm] Pel = Spotřeba elektrického výkonu zařízeními spotřebovávajícími elektrickou energii v převodovce měřený při provádění zkoušek ztrát v převodovce [W] Tmax,in = Maximální přípustný vstupní točivý moment pro všechny dopředné rychlostní stupně v převodovce [Nm] ▼M3 floss_tcc = Korekční faktor ztrát u kluzné spojky měniče točivého momentu (nebo u kluzné spojky na vstupní straně) ntcc = Rozdíl otáček mezi přední a zadní stranou kluzné blokovací spojky měniče točivého momentu podle definice v bodě 2 podbodě 16 nebo kluzné spojky na vstupní straně podle definice v bodě 2 podbodě 20 [ot/min] (otáčky za kluznou spojkou jsou otáčky nin na vstupním hřídeli převodovky) ▼B 3.1.1 Ztráty systému převodovky závislé na točivém momentu se stanoví tímto postupem: U násobných paralelních a jmenovitě stejných toků výkonu, např. u dvojitých předlohových hřídelů nebo několika ozubených kol satelitů planetového převodového soukolí, které lze v tomto oddíle považovat za jeden tok výkonu. 3.1.1.1 U každého nepřímého rychlostního stupně g běžných převodovek s neděleným tokem výkonu a s běžným převodem bez planetového převodového soukolí se provedou následující kroky: 3.1.1.2 Pro každý činný záběr ozubených kol se účinnost závislá na točivém momentu nastaví na konstantní hodnoty ηm: vnější - vnější záběry ozubených kol : ηm = 0,986 vnější - vnitřní záběry ozubených kol : ηm = 0,993 záběry ozubených kol úhlového převodu : ηm = 0,97 (Ztráty úhlového převodu mohou být alternativně určeny provedením samostatných zkoušek popsaných v bodě 6 této přílohy) 3.1.1.3 Výsledek těchto účinností závislých na točivém momentu v činných záběrech ozubených kol se vynásobí účinností ložisek závislou na točivém momentu ηb = 99,5 %. 3.1.1.4 Celková účinnost závislá na točivém momentu ηTg se pro rychlostní stupeň g vypočte jako: η Tg = η b * η m,1 * η m,2 * […] * η m,n 3.1.1.5 Koeficient ztráty závislé na točivém momentu fTg se pro rychlostní stupeň g vypočte jako: fTg = 1 – η Tg 3.1.1.6 Ztráta závislá na točivém momentu Tl,inTg na vstupním hřídeli se pro rychlostní stupeň g vypočte jako: Tl,inTg = fTg * Tin 3.1.1.7 Účinnost závislá na točivém momentu planetové rozsahové přídavné převodovky v režimu nízkého rozsahu u zvláštního případu převodovek sestávajících ze základní převodovky typu předlohové hřídele v uspořádání s planetovou rozsahovou přídavnou převodovkou (s neotáčivým ozubeným korunovým kolem a unašečem satelitů připojeným k výstupnímu hřídeli) může být alternativně k postupu popsanému v bodě 3.1.1.8 vypočítána jako: kde: ηm,ring = Účinnost závislá na točivém momentu záběru ozubených kol korunového kola k satelitům = 99,3 % [-] ηm,sun = Účinnost závislá na točivém momentu záběru ozubených kol satelitů k centrálnímu kolu = 98,6 % [-] zsun = Počet zubů ozubeného centrálního kola rozsahové přídavné převodovky [-] zring = Počet zubů ozubeného korunového kola rozsahové přídavné převodovky [-] Planetová rozsahová přídavná převodovka se považuje za dodatečný záběr ozubených kol ve vztahu k předlohovému hřídeli základní převodovky a její účinnost závislá na točivém momentu ηlowrange se ve výpočtu v bodě 3.1.1.4 zohlední u převodů s nízkým rozsahem při určování celkové účinnosti závislé na točivém momentu ηTg . 3.1.1.8 U všech ostatních typů převodovek se složitějšími toky děleného výkonu a/nebo planetovými soukolími (např. konvenční automatická planetová převodovka) se pro stanovení účinnosti závislé na točivém momentu použije následující zjednodušená metoda. Tato metoda se týká systémů převodovek složených z běžných, neplanetových převodových soukolí a/nebo planetových převodových soukolí typu korunové kolo-satelity-centrální kolo. Alternativně může být účinnost závislá na točivém momentu vypočítána na základě směrnice Sdružení německých inženýrů (VDI) č. 2157. Při obou výpočtech se použijí stejné konstantní hodnoty účinnosti záběru ozubených kol definované v bodě 3.1.1.2. V tomto případě musí být u každého nepřímého rychlostního stupně g provedeny následující kroky: 3.1.1.9 Za předpokladu, že hodnota vstupních otáček je 1 rad/s a hodnota vstupního točivého momentu je 1 Nm, se vytvoří tabulka hodnot otáček (Ni ) a hodnot točivého momentu (Ti ) pro všechna ozubená kola s pevnou osou otáčení (centrální ozubená kola, korunová ozubená kola a běžná ozubená kola) a unašeče satelitů. Hodnoty otáček a točivého momentu se řídí pravidlem pravé ruky, přičemž motor se otáčí po směru hodinových ručiček. 3.1.1.10 Pro každé planetové převodové soukolí se relativní otáčky centrálního kola k unašeči satelitů a korunového kola k unašeči satelitů vypočítají takto: N sun–carrie r = N sun – N carrier N ring–carrier = N ring – N carrier kde: Nsun = Otáčky centrálního ozubeného kola [rad/s] Nring = Otáčky korunového ozubeného kola [rad/s] Ncarrier = Otáčky unašeče satelitů [rad/s] 3.1.1.11 Výkonové ztráty záběru ozubených kol se vypočtou následujícím způsobem: U každého běžného, neplanetového převodového soukolí se výkon P vypočítá jako: P 1 = N 1 · T 1 P 2 = N 2 · T 2 kde: P = Výkon záběru ozubených kol [W] N = Otáčky ozubeného kola [rad/s] T = Točivý moment ozubeného kola [Nm] U každého planetového převodového soukolí se virtuální výkon centrálního ozubeného kola P v,sun a korunového ozubeného kola P v,ring vypočte jako: P v,sun = T sun · ( N sun – N carrier ) = T sun · N sun/carrier P v,ring = T ring · ( N ring – N carrier ) = T ring · N ring/carrier kde: Pv,sun = Virtuální výkon centrálního ozubeného kola [W] Pv,ring = Virtuální výkon korunového ozubeného kola [W] Tsun = Točivý moment centrálního ozubeného kola [Nm] Tcarrier = Točivý moment unašeče satelitů [Nm] Tring = Točivý moment korunového ozubeného kola [Nm] Negativní výsledek virtuálního výkonu značí výkon, který převodové soukolí opouští, pozitivní výsledek virtuálního výkonu značí výkon, který do převodového soukolí vstupuje. Výkony záběrů ozubených kol upravené o ztráty ( P adj ) se vypočítají následujícím způsobem: U každého běžného, neplanetového převodového soukolí se negativní výkon vynásobí příslušnou hodnotou účinnosti závislé na točivém momentu η m : P i > 0 ⇒ P i,adj = P i P i < 0 ⇒ P i,adj = P i · η mi kde: Padj = Hodnoty výkonu záběrů ozubených kol upravené o ztráty [W] ηm = Účinnost závislá na točivém momentu (příslušného záběru ozubených kol; viz 3.1.1.2.) [-] U každého planetového převodového soukolí se negativní virtuální výkon vynásobí účinností závislou na točivém momentu centrálního kola směrem k satelitu η msun a korunového kola směrem k satelitu η mring : P v,i ≥ 0 ⇒ P i,adj = P v,i P v,i < 0 ⇒ P i,adj = P i · η msun · η mring kde: ηmsun = Účinnost závislá na točivém momentu centrálního kola k satelitu [-] ηmring = Účinnost závislá na točivém momentu korunového kola k satelitu [-] 3.1.1.12 Všechny hodnoty výkonu upravené o ztráty se připočítají ke ztrátě výkonu záběru ozubených kol závislé na točivém momentu Pm,loss systému převodovky s ohledem na příkon: Pm,loss = ΣPi,adj kde: i = Všechna ozubená kola s pevnou osou otáčení [-] Pm,loss = Ztráta výkonu záběru ozubených kol závislá na točivém momentu [W] 3.1.1.13 Koeficient ztráty závislý na točivém momentu u ložisek fT,bear = 1 – ηbear = 1 – 0,995 = 0,005 a koeficient ztráty závislý na točivém momentu u záběru ozubených kol se připočítají, aby se získal celkový koeficient ztráty závislý na točivém momentu fT u daného systému převodovky: fT = fT,gearmesh + fT,bear kde: fT = Celkový koeficient ztráty závislý na točivém momentu u daného systému převodovky [-] fT,bear = Koeficient ztráty závislý na točivém momentu u ložisek [-] fT,gearmesh = Koeficient ztráty závislý na točivém momentu u záběru ozubených kol [-] Pin = Fixní příkon převodovky; Pin = (1 Nm * 1 rad/s) [W] 3.1.1.14 Ztráty závislé na točivém momentu na vstupním hřídeli se pro konkrétní rychlostní stupeň vypočte jako: Tl,inT = fT * Tin kde: Tl,inT = Ztráty závislé na točivém momentu na vstupním hřídeli [Nm] Tin = Točivý moment na vstupním hřídeli [Nm] 3.1.2 Ztráty nezávislé na točivém momentu se změří postupem popsaným níže. 3.1.2.1 Obecné požadavky Převodovka použitá k měření musí odpovídat specifikacím nákresů pro sériově vyráběné převodovky a musí být nová. Lze provést úpravy převodovky za účelem splnění zkušebních požadavků této přílohy, např. zabudování měřicích snímačů nebo přizpůsobení vnějšího systému pro kondicionování oleje. Mezní hodnoty tolerance uvedené v tomto bodě se týkají naměřených hodnot bez nejistoty měření snímače. ▼M1 Celková zkušební doba u jedné převodovky a rychlostního stupně nepřekročí 5násobek skutečné zkušební doby na jeden rychlostní stupeň (což umožňuje provést případné opakované zkoušení převodovky v důsledku chyby měření nebo selhání zařízení). ▼B Stejnou převodovku lze použít maximálně u 10 různých zkoušek, např. u zkoušek ztrát točivého momentu v převodovce pro varianty s odlehčovací brzdou a bez odlehčovací brzdy (s různými teplotními požadavky) nebo s různými oleji. Pokud se při zkouškách různých olejů použije stejná převodovka, provedou se zkoušky nejdříve u doporučeného oleje, kterým se plní převodovky v továrně. Není povoleno provádět určitou zkoušku několikrát, aby mohla být vybrána série zkoušek s nejnižšími výsledky. Na žádost schvalovacího orgánu uvede žadatel o certifikaci, že požadavky stanovené v této příloze splňuje, a toto prokáže. 3.1.2.2 Diferenciální měření K odečtení vlivů způsobených určitým nastavením zkušebního zařízení (např. ložisek, spojek) od naměřené hodnoty ztráty točivého momentu jsou povolena diferenciální měření, aby se tyto parazitní hodnoty točivého momentu určily. Měření se provádí při stejných hodnotách otáček a při stejné hodnotě teploty (teplot) ložisek zkušebního zařízení (± 3 K), jaké byly použity při zkouškách. Nejistota měření snímače točivého momentu musí být nižší než 0,3 Nm. 3.1.2.3 Záběh Na žádost žadatele se může u převodovky použít postup záběhu. V takovém případě se použijí následující ustanovení. 3.1.2.3.1 Postup nesmí trvat déle než 30 hodin u jednoho rychlostního stupně a 100 hodin celkem. 3.1.2.3.2 Hodnota vstupního točivého momentu nepřekročí 100 % hodnoty maximálního vstupního točivého momentu. 3.1.2.3.3 Hodnota maximálních vstupních otáček nepřekročí stanovenou hodnotu maximálních otáček převodovky. 3.1.2.3.4 Profil otáček a točivého momentu pro postup záběhu stanoví výrobce. 3.1.2.3.5 Postup záběhu zdokumentuje výrobce s ohledem na dobu chodu, otáčky, točivý moment a teplotu oleje a podá o něm zprávu schvalovacímu orgánu. 3.1.2.3.6 Požadavky na teplotu okolí (bod 3.1.2.5.1), přesnost měření (bod 3.1.4), nastavení zkoušky (bod 3.1.8) a montážní úhel (bod 3.1.3.2) se na postup záběhu nevztahuje. 3.1.2.4 Stabilizace 3.1.2.4.1 Stabilizace převodovky a příslušenství zkušebního zařízení je přípustná za účelem dosažení správných a stabilních teplotních hodnot před provedením postupu záběhu a postupu zkoušky. ▼M3 3.1.2.4.2 Stabilizace se provádí bez působení točivého momentu na nepoháněný hřídel. ▼B 3.1.2.4.3 Hodnota maximálních vstupních otáček nepřekročí stanovenou hodnotu maximálních otáček převodovky. 3.1.2.4.4 Maximální celková délka doby stabilizace nepřesáhne u jedné převodovky celkem 50 hodin. Vzhledem k tomu, že celý zkušební proces převodovky lze rozdělit do více zkušebních postupů (např. samostatný zkušební postup pro každý rychlostní stupeň), lze i stabilizaci rozdělit do několika postupů. Každý z jednotlivých postupů stabilizace trvá maximálně ►M3 100 ◄ minut. 3.1.2.4.5 Doba stabilizace se nezapočítává do doby určené pro postup záběhu nebo postup zkoušky. 3.1.2.5 Zkušební podmínky 3.1.2.5.1 Teplota okolí Teplota okolí během zkoušky musí činit 25 °C ± 10 K. Teplota okolí se měří ve vzdálenosti 1 m bočně od převodovky. Mezní hodnota teploty okolí se nevztahuje na postup záběhu. 3.1.2.5.2 Teplota oleje Kromě oleje není povolen žádný vnější zdroj tepla. Během měření (kromě stabilizace) platí následující mezní hodnoty teploty: U převodovek SMT/AMT/DCT nesmí teplota vypouštěcí zátky oleje překročit 83 °C při měření bez odlehčovací brzdy a 87 °C s odlehčovací brzdou namontovanou na převodovce. Pokud mají být měření převodovky bez odlehčovací brzdy kombinována se samostatnými měřeními odlehčovací brzdy, použije se pro kompenzování hnacího mechanismu odlehčovací brzdy a rychlostního převodu pro zastavení a spojky v případě odpojitelné odlehčovací brzdy dolní mezní hodnota teploty. Pro planetové převodovky s měničem točivého momentu a pro převodovky s více než dvěma třecími spojkami nepřekročí teplota vypouštěcí zátky oleje 93 °C bez odlehčovací brzdy a 97 °C s odlehčovací brzdou. Aby mohly být použity výše uvedené zvýšené mezní hodnoty zkušební teploty s odlehčovací brzdou, musí být odlehčovací brzda zabudována do převodovky nebo musí mít s převodovkou zabudovaný chladicí nebo olejový systém. Během záběhu platí stejná specifikace teploty oleje jako při provádění zkoušek. Výjimečné hodnoty teploty oleje až do 110 °C jsou povoleny za následujících podmínek: (1) během postupu záběhu po dobu maximálně 10 % doby záběhu, (2) během doby stabilizace. Teplota oleje se měří na vypouštěcí zátce nebo na olejové jímce. 3.1.2.5.3 Kvalita oleje Při zkoušce se použije nový, doporučený olej pro první plnění pro evropský trh. Stejný olej lze použít pro zaběhnutí i měření točivého momentu. 3.1.2.5.4 Viskozita oleje Pokud je pro první plnění doporučeno více různých olejů, považují se za rovnocenné, pokud mají vzájemnou kinematickou viskozitu do 10 % při stejné teplotě (v rámci stanoveného tolerančního pásma pro KV100). Má se za to, že jakýkoli olej s nižší viskozitou než olej použitý při zkoušce, povede při zkouškách v rámci této možnosti k nižším ztrátám. Jakýkoli další olej pro první plnění musí buď spadat do 10 % tolerančního pásma, nebo mít nižší viskozitu než olej použitý při zkoušce, aby se na něj vztahoval stejný certifikát. 3.1.2.5.5 Hladina oleje a kondicionování Hladina oleje musí splňovat jmenovité specifikace převodovky. Pokud je použit vnější systém kondicionování oleje, udržuje se olej uvnitř převodovky při stanoveném objemu, který odpovídá stanovené hladině oleje. Aby se zajistilo, že vnější systém kondicionování oleje zkoušku neovlivní, provede se jedna zkouška se zapnutým i vypnutým systémem kondicionování oleje. Odchylka ztráty točivého momentu těchto dvou měření (= vstupní točivý moment) musí být menší než 5 %. Daná zkouška je specifikována následujícím způsobem: (1) rychlostní stupeň = nejvyšší nepřímý rychlostní stupeň, ▼M3 (2) vstupní otáčky = minimálně 60 % maximálních vstupních otáček, nejvýše 80 % maximálních vstupních otáček, ▼B (3) teploty podle bodu 3.1.2.5. U převodovek s hydraulickým ovládáním tlaku nebo chytrým mazacím systémem se měření ztrát nezávislých na točivém momentu provádí při dvou různých nastaveních: nejprve s tlakem systému převodovky nastaveným alespoň na minimální hodnotu pro podmínky se zařazeným rychlostním stupněm a podruhé s maximálním možným hydraulickým tlakem (viz 3.1.6.3.1). 3.1.3 Montáž ▼M3 3.1.3.1 Elektrický stroj a snímač točivého momentu se namontují na vstupní straně převodovky. Výstupní hřídel (hřídele) se musí volně otáčet. V případě převodovky s integrovaným diferenciálem, např. pro provoz s pohonem předních kol, musí být umožněno vzájemné otočné uzamčení výstupních konců (např. aktivovanou uzávěrkou diferenciálu nebo jakoukoli jinou mechanickou uzávěrkou diferenciálu použitou pouze pro měření). ▼B 3.1.3.2 Montáž převodovky se provede při úhlu sklonu jako při montáži ve vozidle podle homologačního výkresu ± 1° nebo při 0° ± 1°. 3.1.3.3 Vnitřní olejové čerpadlo je součástí převodovky. 3.1.3.4 Ať je chladič oleje u převodovky volitelný nebo povinný, může být při zkoušce buď vynechán, nebo může být při zkoušce použit jakýkoli chladič oleje. 3.1.3.5 Zkoušky převodovky lze provádět s hnacím mechanismem pohonu pomocných a přídavných agregátů a/nebo pohonem pomocných a přídavných agregátů, nebo bez nich. Pro stanovení ztrát výkonu hnacího mechanismu pohonu pomocných a přídavných agregátů a/nebo pohonu pomocných a přídavných agregátů se použijí hodnoty uvedené ►M3 v příloze IX ◄ tohoto nařízení. Tyto hodnoty předpokládají, že se zkoušky převodovky provádí bez hnacího mechanismu pohonu pomocných a přídavných agregátů a/nebo pohonu pomocných a přídavných agregátů. 3.1.3.6 Měření převodovky lze provádět s jednou namontovanou suchou spojkou (s jedním nebo dvěma kotouči), nebo bez ní. Při zkoušce se namontují spojky jakéhokoli jiného typu. 3.1.3.7 Individuální vliv parazitního zatížení se vypočte u každého konkrétního nastavení zkušebního zařízení a snímače točivého momentu, jak je popsáno v bodě 3.1.8. 3.1.4 Měřicí zařízení Vybavení kalibrační laboratoře musí splňovat požadavky norem buď ►M3 IATF ◄ 16949, série ISO 9000, nebo ISO/IEC 17025. Všechna laboratorní referenční měřicí zařízení používaná pro kalibraci a/nebo ověřování musí odpovídat národním (mezinárodním) normám. 3.1.4.1 Točivý moment Nejistota měření snímače točivého momentu musí být nižší než 0,3 Nm. Používání snímačů točivého momentu s vyššími nejistotami měření je přípustné, lze-li rozsah nejistoty převyšující 0,3 Nm vypočítat a připočte se ke změřené ztrátě točivého momentu, jak je popsáno v bodě 3.1.8 Nejistota měření. 3.1.4.2 Otáčky Nejistota měření snímačů otáček nepřekročí ± 1 ot/min. 3.1.4.3 Teplota Nejistota měření snímačů teploty pro měření teploty okolí nepřekročí ± 1,5 K. Nejistota měření snímačů teploty pro měření teploty oleje nepřekročí ± 1,5 K. 3.1.4.4 Tlak Nejistota měření snímačů tlaku nepřekročí 1 % maximálního naměřeného tlaku. 3.1.4.5 Napětí Nejistota měření voltmetru nepřekročí 1 % maximálního naměřeného napětí. 3.1.4.6 Elektrický proud Nejistota měření ampérmetru nepřekročí 1 % maximálního naměřeného elektrického proudu. 3.1.5 Měřicí signály a záznam údajů Při měření musí být zaznamenány alespoň tyto signály: (1) vstupní točivé momenty [Nm]; (2) vstupní otáčky [ot/min]; (3) teplota okolí [°C]; (4) teplota oleje [°C]. Je-li převodovka vybavena systémem řazení a/nebo spojky, který je řízen hydraulickým tlakem nebo mechanicky poháněným chytrým mazacím systémem, musí být navíc zaznamenáván: (5) tlak oleje [kPa]; Je-li převodovka vybavena elektrickým pomocným zařízením, musí být navíc zaznamenávány tyto údaje: (6) napětí elektrického pomocného zařízení převodovky [V]; (7) elektrický proud elektrického pomocného zařízení převodovky [A]; Pro diferenciální měření kompenzace vlivů způsobených nastavením zkušebního zařízení se navíc zaznamenává: (8) teplota ložiska zkušebního zařízení [°C]. Frekvence odebírání vzorků a zaznamenávání musí být ve výši 100 Hz nebo vyšší. Pro snížení chyb měření se použije dolní propust. 3.1.6 Zkušební postup 3.1.6.1 Kompenzace nulového signálu točivého momentu: Změří se nulový signál snímače (snímačů) točivého momentu. Při měření musí být snímač(e) namontován(y) ve zkušebním zařízení. Hnací ústrojí zkušebního zařízení (vstupní a výstupní) musí být bez zatížení. Naměřená odchylka signálu od nuly se vykompenzuje. ▼M3 3.1.6.2 Ztráta točivého momentu se měří při následujících hodnotách otáček (otáčky vstupního hřídele): 600, 900, 1 200 , 1 600 , 2 000 , 2 500 , 3 000 , 4 000 ot/min a násobky 10 těchto hodnot až do maximálních otáček na rychlostní stupeň podle specifikací převodovky nebo do poslední hodnoty otáček před dosažením stanovených maximálních otáček. Je přípustné měřit další mezilehlé hodnoty otáček. Přechod mezi hodnotami otáček (doba do změny mezi dvěma hodnotami otáček) nesmí překročit 20 sekund. ▼B 3.1.6.3 Postup měření: 3.1.6.3.1 Je-li převodovka vybavena chytrými mazacími systémy a/nebo elektrickými pomocnými zařízeními převodovky, provedou se tato měření při dvou nastaveních měření těchto systémů: První postup měření (bod 3.1.6.3.2 až bod 3.1.6.3.4) se provede s nejnižší spotřebou energie hydraulickými a elektrickými systémy při provozu ve vozidle (nízká úroveň ztráty). Druhý postup měření se provede s těmito systémy nastavenými tak, aby pracovaly při nejvyšší možné spotřebě energie při provozu ve vozidle (vysoká úroveň ztráty). 3.1.6.3.2 Měření se provádí od nejnižších otáček po nejvyšší otáčky. 3.1.6.3.3 Pro každou hodnotu otáček je zapotřebí minimálně 5 sekund stabilizace při teplotních mezních hodnotách definovaných v bodě 3.1.2.5. V případě potřeby může výrobce prodloužit dobu stabilizace až na 60 sekund. Teplota oleje a okolí se zaznamená během stabilizace. ▼M3 3.1.6.3.4 Po skončení doby stabilizace by měla být ztráta točivého momentu v průběhu času při aktuálně měřené hodnotě otáček konstantní. V takovém případě se měřicí signály uvedené v bodě 3.1.5 zaznamenávají po dobu nejméně 5 sekund, nejdéle však 15 sekund. Pokud ztráta točivého momentu není v průběhu času při aktuálně měřené hodnotě otáček konstantní, např. v důsledku zamýšleného periodického kolísání ztrát točivého momentu způsobeného aktivními nebo pasivními prostředky regulace, použije výrobce dobu zkoušení potřebnou k získání reprodukovatelného a reprezentativního výsledku. ▼B 3.1.6.3.5 Každé měření se při každém nastavení měření provede dvakrát. 3.1.7 Ověření měření: ▼M3 3.1.7.1 Pro každé měření točivého momentu, otáček, případně napětí a proudu se vypočítají aritmetické střední hodnoty. Měření se provádí po dobu nejméně 5 sekund, nejdéle však 15 sekund. Pokud ztráta točivého momentu není v průběhu času při aktuálně měřené hodnotě otáček konstantní, např. v důsledku zamýšleného periodického kolísání ztrát točivého momentu způsobeného aktivními nebo pasivními prostředky regulace, použije výrobce dobu zkoušení potřebnou k získání reprodukovatelného a reprezentativního výsledku. ▼B 3.1.7.2 Průměrná odchylka otáček musí být nižší než ± 5 ot/min stanovené hodnoty otáček pro každý měřený bod v rámci celé série měření ztrát točivého momentu. 3.1.7.3 Mechanické ztráty točivého momentu a případná spotřeba elektrické energie se u každého měření vypočítají takto: ▼M3 Tloss = T1,in(nin, Tin,gear) ▼B Pel = I * U Vlivy způsobené nastavením zkušebního zařízení lze od ztrát točivého momentu odečíst (bod 3.1.2.2.). 3.1.7.4 Hodnoty mechanických ztrát točivého momentu a případné spotřeby elektrické energie ze dvou měření se zprůměrují (aritmetické střední hodnoty). 3.1.7.5 Odchylka mezi zprůměrovanými hodnotami ztráty točivého momentu ze dvou měření pro každé nastavení musí být nižší než ± 5 % průměru nebo ± 1 Nm, podle toho, která hodnota je větší. Poté se zaznamená aritmetický průměr obou zprůměrovaných hodnot energie. 3.1.7.6 Je-li odchylka vyšší, zaznamená se nejvyšší zprůměrovaná hodnota ztráty točivého momentu nebo se zkouška pro daný rychlostní stupeň zopakuje. 3.1.7.7 Odchylka mezi zprůměrovanými hodnotami spotřeby elektrické energie (napětí * elektrický proud) ze dvou měření pro každé nastavení měření musí být nižší než ± 10 % průměru nebo ± 5 W, podle toho, která hodnota je větší. Poté se zaznamená aritmetický průměr obou zprůměrovaných hodnot energie. 3.1.7.8 Je-li odchylka vyšší, zaznamenají se zprůměrované hodnoty napětí a elektrického proudu, které udávají největší zprůměrovanou hodnotu spotřeby energie, nebo se zkouška pro daný rychlostní stupeň zopakuje. 3.1.8 Nejistota měření Část vypočtené celkové nejistoty UT,loss převyšující 0,3 Nm se připočte k hodnotě Tloss pro zaznamenanou hodnotu ztráty točivého momentu Tloss,rep . Pokud je UT,loss menší než 0.3 Nm, pak Tloss,rep = Tloss . Tloss,rep = Tloss + MAX (0, (UT,loss – 0,3 Nm)) Celková nejistota UT,loss ztráty točivého momentu se vypočte na základě následujících parametrů: (1) Vliv teploty (2) Parazitní zatížení (3) Chyba kalibrace (včetně tolerance citlivosti, linearity, hystereze a opakovatelnosti) Celková nejistota ztráty točivého momentu (UT,loss ) je založena na nejistotě snímačů při úrovni spolehlivosti 95 %. Výpočet se provádí jako druhá odmocnina součtu čtverců („Gaussův zákon šíření chyb“). w para = sens para * i para kde: Tloss = Naměřená ztráta točivého momentu (nekorigovaná) [Nm] Tloss,rep = Zaznamenaná ztráta točivého momentu (po korekci nejistoty) [Nm] UT,loss = Celková rozšířená nejistota měření ztráty točivého momentu při úrovni spolehlivosti 95 % [Nm] UT,in = Nejistota měření vstupní ztráty točivého momentu [Nm] uTKC = Nejistota vlivem teploty na proudový signál točivého momentu [Nm] wtkc = Vliv teploty na proudový signál točivého momentu na Kref, uvedený výrobcem snímače [%] uTK0 = Nejistota vlivem teploty na nulový signál točivého momentu (ve vztahu k jmenovitému točivému momentu) [Nm] wtk0 = Vliv teploty na nulový signál točivého momentu na Kref (ve vztahu k jmenovitému točivému momentu), uvedený výrobcem snímače [%] Kref = Referenční teplotní rozpětí pro uTKC a uTK0, wtk0 a wtkc, uvedené výrobcem snímače [K] ΔK = Rozdíl v teplotě snímače mezi kalibrací a měřením [K]. Pokud nelze teplotu snímače změřit, použije se výchozí hodnota ΔK = 15 K. Tc = Běžná / naměřená hodnota točivého momentu u snímače točivého momentu [Nm] Tn = Nominální hodnota točivého momentu snímače točivého momentu [Nm] ucal = Nejistota vlivem kalibrace snímače točivého momentu [Nm] Wcal = Relativní kalibrační nejistota (ve vztahu k jmenovitému točivému momentu) [%] kcal = Faktor posunu kalibrace (je-li uveden výrobcem snímače, jinak = 1) upara = Nejistota vlivem parazitních zatížení [Nm] wpara = senspara * ipara Relativní vliv sil a ohybových točivých momentů způsobených vychýlením senspara = Maximální vliv parazitních zatížení pro konkrétní snímač točivého momentu uvedený výrobcem snímače [%]; pokud výrobce snímače neuvádí žádnou konkrétní hodnotu pro parazitní zatížení, hodnota se nastaví na 1,0 % ipara = Maximální vliv parazitních zatížení pro konkrétní snímač točivého momentu v závislosti na zkušebním nastavení (A/B/C, jak je uvedeno níže). = A) 10 % u ložisek, která izolují parazitní síly před snímačem a za snímačem a flexibilní spojkou (nebo kardanovým hřídelem), namontovanými funkčně vedle snímače (za ním nebo před ním ve směru toku výkonu); kromě toho mohou být tato ložiska zabudována v hnacím/brzdicím stroji (například elektrickém stroji) a/nebo v převodovce, pokud jsou síly ve stroji a/nebo převodovce izolovány od snímače. Viz obrázek 1.

Obrázek 1

▼M3

Příklad nastavení zkoušky A u možnosti 1

▼B = B) 50 % u ložisek, která izolují parazitní síly před snímačem a za snímačem, přičemž vedle snímače není namontována žádná funkční flexibilní spojka; kromě toho mohou být tato ložiska zabudována v hnacím/brzdicím stroji (například elektrickém stroji) a/nebo v převodovce, pokud jsou síly ve stroji a/nebo převodovce izolovány od snímače. Viz obrázek 2.

Obrázek 2

▼M3

Příklad nastavení zkoušky B u možnosti 1

▼B = C) 100 % pro ostatní nastavení ▼M3 Nastavení zkoušky převodovky s integrovaným diferenciálem pro provoz s pohonem předních kol se skládá z dynamometru na vstupní straně převodovky a alespoň jednoho dynamometru na výstupní straně (stranách) převodovky. Přístroje k měření točivého momentu se namontují na vstupní straně a výstupní straně (stranách) převodovky. U nastavení zkoušky s pouze jedním dynamometrem na výstupní straně se volně se otáčející konec převodovky s integrovaným diferenciálem otočně zafixuje k druhému konci na výstupní straně (např. aktivovanou uzávěrkou diferenciálu nebo jakoukoli jinou mechanickou uzávěrkou diferenciálu použitou pouze pro měření). Odstupňování faktoru ipara u maximálního vlivu parazitních zatížení pro konkrétní snímač točivého momentu se rovná výše popsaným případům (A/B/C). Obrázek 2A Příklad nastavení zkoušky A u možnosti 1 pro převodovku s integrovaným diferenciálem (např. pro provoz s pohonem předních kol) Obrázek 2B Příklad nastavení zkoušky B u možnosti 1 pro převodovku s integrovaným diferenciálem (např. pro provoz s pohonem předních kol) Výrobce může upravit nastavení zkoušky A a B na základě řádného technického úsudku a po dohodě se schvalovacím orgánem, např. v případě praktických důvodů nastavení zkoušky. V případě takové odchylky se ve zkušebním protokolu jasně uvede důvod a alternativní nastavení. Zkoušku je možné provést bez samostatné ložiskové jednotky na zkušebním zařízení na straně vstupu/výstupu převodovky, pokud je hřídel převodovky, na němž se měří točivý moment, uložen ve dvou ložiscích ve skříni převodovky, která jsou schopna absorbovat radiální a axiální síly způsobené převodovkami. Obrázek 2C Příklad, kdy jsou síly v převodovce izolované a kdy nejsou izolované od vstupu: ▼B