2002D9011 — CS — 13.03.2006 — 003.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:

▼B

▼

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 5. prosince 2002

o ročních účetních uzávěrkách Evropské centrální banky

(ECB/2002/11)

(2003/132/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY, s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 26.2 uvedeného statutu, vzhledem k těmto důvodům: (1) V souladu s článkem 26.2 statutu Rada guvernérů Evropské centrální banky (ECB) stanovuje účetní zásady pro roční účetní uzávěrky ECB. (2) Podle přechodných prováděcích pravidel rozhodnutí ECB/2000/16 ze dne1. prosince 1998 o ročních účetních uzávěrkách Evropské centrální banky, pozměněného dne 15. prosince 1998 a dne 12. prosince 2000 ( 1 ), musela být všechna aktiva a pasiva při uzavření obchodování dne 31. prosince 1998 přeceněna dne 1. ledna 1999. Tržní ceny a sazby uplatňované Evropskou centrální bankou v počáteční rozvaze dne 1. ledna 1999 byly novými průměrnými náklady na počátku přechodného období. (3) Patřičná pozornost byla věnována přípravné práci Evropského měnového institutu (EMI). (4) Obsah rozhodnutí ECB/2000/16 bude nyní významně změněn. Z důvodů srozumitelnosti je žádoucí převést jej do jednoho samostatného textu. (5) ECB přisuzuje posílení transparentnosti regulačního rámce Evropského systému centrálních bank (ESCB) velkou důležitost, a to i při neexistenci povinnosti tak činit podle Smlouvy o založení Evropského společenství. Evropská centrální banka se tedy rozhodla toto rozhodnutí zveřejnit, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Definice

1. Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

— „přechodným obdobím“ období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001,

— „mezinárodními účetními standardy“ mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards, IAS), mezinárodní standardy finančního vykazování (International Financial Reporting Standards, IFRS) a vztahující se interpretace (interpretace SIC/interpretace IFRIC), následné změny těchto standardů a souvisejících interpretací vydané nebo přijaté Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Standard Accounting Board, IASB),

— „národními centrálními bankami“ národní centrální banky členských států,

— „zúčastněnými členskými státy“ členské státy, které přijaly euro v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství,

— „nezúčastněnými členskými státy“ členské státy, které nepřijaly euro v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství,

— „Eurosystémem“ národní centrální banky a ECB.

2. Další definice technických pojmů použitých v tomto rozhodnutí jsou zařazeny ve slovníčku jako příloha I.

Článek 2

Oblast působnosti

Pravidla stanovená v tomto rozhodnutí se vztahují na roční účetní uzávěrky Evropské centrální banky skládající se z rozvahy, podrozvahových položek, účet zisků a ztrát a komentáře k ročním účetním uzávěrkám Evropské centrální banky.

Článek 3

Základní účetní zásady

Uplatňují se tyto základní účetní zásady:

a) ekonomická realita a transparentnost : účetní metody a finanční vykazování odrážejí ekonomickou realitu, jsou transparentní a vyhovují kvalitativním požadavkům na srozumitelnost, relevanci, spolehlivost a srovnatelnost. Transakce se zaúčtují a předkládají v souladu s jejich podstatou a hospodářskou skutečností, a ne pouze v souladu s jejich právní formou;

b) obezřetnost : oceňování aktiv a pasiv a zachycování výnosů se provádí obezřetně. V rámci tohoto rozhodnutí se tím rozumí, že nerealizované zisky se nevykazují jako výnosy na účtu zisků a ztrát, ale převádějí se přímo na účet přecenění. Obezřetnost však neumožňuje vytvářet skryté rezervy nebo úmyslně nesprávně uvádět položky v rozvaze a na účtu zisků a ztrát;

c) události po rozvahovém dni : při oceňování aktiv a pasiv se zohlední události, které nastaly mezi rozvahovým dnem a dnem, kdy příslušné orgány schválily finanční výkazy, pokud ovlivňují situaci aktiv nebo pasiv k rozvahovému dni. Při oceňování se nezohledňují události, které nastaly po rozvahovém dni a které nemění situaci aktiv nebo pasiv k rozvahovému dni, ale budou zvlášť sděleny, pokud jsou tyto události natolik významné, že by bez jejich sdělení nebyli uživatelé finančních výkazů schopni je správně vyhodnotit a učinit patřičná rozhodnutí;

d) podstatnost : odchylky od účetních pravidel, včetně těch, které ovlivňují výpočet účtu zisků a ztrát Evropské centrální banky, nejsou přípustné, pokud je nelze rozumně považovat za nepodstatné v celkových souvislostech a formátu finančních výkazů vykazující instituce;

e) zásada trvání podniku : účty se připravují za předpokladu nepřetržitého pokračování v činnosti podniku;

f) zásada časového rozlišení : výnosy a náklady se zúčtují v účetním období, ve kterém vznikly, a ne podle období, kdy došlo k platbám;

g) souvztažnost a srovnatelnost : kritéria pro ocenění rozvahy a zachycování výnosů se uplatňují důsledně ve smyslu jednotného a nepřetržitého přístupu k zajištění srovnatelnosti finančních výkazů.

Článek 4

Vykazování aktiv a pasiv

Finanční nebo jiná aktiva nebo pasiva se vykazují v rozvaze vykazující instituce jen tehdy, pokud

a) je pravděpodobné, že budoucí hospodářský výnos nebo náklad související s položkou aktiva nebo pasiva půjde ve prospěch nebo na vrub vykazující instituce;

b) byla v podstatě všechna rizika a prospěch související s aktivem nebo pasivem převedena na vykazující instituci a

c) lze spolehlivě zjistit pořizovací cenu nebo hodnotu aktiva vykazující instituce nebo výši závazku.

Článek 5

Metoda zúčtování ke dni platby nebo inkasa

Operace se v účetním systému Evropské centrální banky zaznamenávají ke dni platby nebo inkasa finančních prostředků, aniž je dotčeno používání článku 5 obecných zásad ECB/2002/10 ze dne 5. prosince 2002 o právním rámci pro účetnictví a vykazování v Evropském systému centrálních bank.

KAPITOLA II

PRAVIDLA PRO OBSAH A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHY

Článek 6

Obsah rozvahy

Obsah rozvahy je založen na členění uvedeném v příloze II.

▼M1

Článek 6a

Rezerva na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata

S patřičným ohledem na povahu činnosti ECB může Rada guvernérů v rozvaze ECB vytvořit rezervu na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata. Rada guvernérů rozhodne o výši a použití této rezervy na základě odůvodněného odhadu rizik, kterým je ECB vystavena.

▼

Článek 7

Pravidla pro oceňování rozvahy

1. Pro účely oceňování se v účetní rozvaze používají současné tržní kurzy a ceny, pokud není v příloze II uvedeno jinak.

2. Přecenění zlata, měnových nástrojů, cenných papírů a finančních nástrojů (rozvahové a podrozvahové položky) se provádí na konci roku za střední tržní kurzy a ceny.

3. U zlata se nerozlišuje mezi cenovými a kurzovými rozdíly z přecenění, ale zaúčtovává se celkový rozdíl z přecenění zlata založený na ceně eura za stanovenou jednotku hmotnosti zlata odvozenou ze směnného kurzu eura k dolaru Spojených států amerických ke dni přecenění. Přecenění probíhá u cizích měn pro každou měnu zvlášť (u rozvahových i podrozvahových transakcí) a u cenných papírů zahrnuje přecenění určitého druhu cenného papíru (všechny cenné papíry se stejným ISIN), kromě cenných papírů zahrnutých do položky „ostatní finanční aktiva“, které se zaúčtují jako samostatná aktiva.

Článek 8

Dohoda o zpětném odkupu

1. Dohoda o zpětném odkupu (repo) se v rozvaze vykazuje jako zajištěný přijatý vklad na straně pasiv rozvahy, zatímco položka, která byla poskytnuta jako kolaterál, zůstává na straně aktiv rozvahy. Cenné papíry prodané v repu, které mají být zpětně odkoupeny, vykazuje ECB, jako by dané aktivum bylo stále součástí portfolia, ze kterého bylo prodáno.

2. Reverzní dohoda o zpětném odkupu se vykazuje jako zajištěný poskytnutý úvěr na straně aktiv rozvahy ve výši úvěru. Cenné papíry přijaté v reverzním repu se nepřeceňují a zisk nebo ztráta z nich se nezachycují na účtu zisků a ztrát strany, která poskytuje úvěr.

3. Reverzní transakce s cennými papíry v cizí měně nemají žádný vliv na průměrnou cenu měny.

4. V případě zápůjček cenných papírů zůstávají cenné papíry v rozvaze převoditele. Tyto transakce se vykazují způsobem předepsaným pro operace zpětného odkupu. Pokud však nejsou cenné papíry vypůjčené Evropskou centrální bankou vystupující jako nabyvatel drženy na konci roku v jejím depotu, vytvoří Evropská centrální banka rezervy na ztráty, pokud tržní hodnota cenných papírů vzrostla ode dne sjednání zápůjčky, a vykáže závazek (zpětný převod cenných papírů), pokud mezitím cenné papíry prodala.

5. Zajištěné transakce se zlatem se vykazují jako repo obchody. Pohyby zlata v souvislosti s těmito transakcemi se nevykazují ve finančních výkazech a rozdíl mezi spotovou a forwardovou cenou se musí časově rozlišit.

6. Reverzní transakce, včetně zápůjček cenných papírů, provedené v rámci automatizovaného systému zápůjčky cenných papírů se s dopadem na rozvahu pro tyto operace vykazují pouze v případě, že zajištění je poskytnuto ve formě hotovosti po celou dobu trvání operace.

Článek 9

Obchodovatelné kapitálové nástroje

1. Tento článek se vztahuje na obchodovatelné kapitálové nástroje (akciové podíly nebo kapitálové fondy), ať už jsou transakce prováděny přímo Evropskou centrální bankou nebo zástupcem jednajícím v jejím zastoupení, kromě činností prováděných pro penzijní fondy Evropské centrální banky, její účasti, vklady v dceřiných společnostech, vklady v podnicích s podstatným vlivem a ostatní dlouhodobá finanční aktiva.

2. Kapitálové nástroje v zahraničních měnách nejsou součástí celkové měnové pozice, ale jsou součástí samostatné měnové pozice. Výpočet souvisejících zisků a ztrát zahraniční měny je možné provést na základě metody čistých průměrných pořizovacích cen nebo metody průměrných pořizovacích cen.

3. Kapitálové nástroje se posuzují takto:

a) přecenění majetkových portfólií se provede v souladu s čl. 7 odst. 2. Toto přecenění proběhne pro každou položku zvlášť. Pokud jde o kapitálové fondy, přecenění proběhne na čisté bázi a nikoli pro každou bázi zvlášť. Rozdíly mezi různými akciovými podíly nebo různými kapitálovými fondy nelze vzájemně vyrovnat;

b) transakce se v účetní rozvaze uvádějí v transakční ceně;

c) makléřská provize se na účtu zisků a ztrát uvádí buď jako transakční náklad zahrnutý do nákladu aktiva, nebo jako výdaj na účtu zisků a ztrát;

d) objem nakoupených dividend se zahrnuje do nákladu kapitálového nástroje. K datu bez dividendy, pokud platba dividendy nebyla dosud obdržena, se objem nakoupených dividend může posuzovat jako samostatná položka;

e) časové rozlišení dividend se nezúčtovává ke konci období, neboť se již odráží v tržní ceně kapitálových nástrojů s výjimkou nástrojů kótovaných bez dividendy;

f) emisní práva se po emisi posuzují jako samostatné aktivum. Pořizovací cena se vypočítá na základě staré průměrné ceny nástrojů, realizační ceny nových nástrojů a poměru mezi novými a starými nástroji. Cena práva může rovněž vycházet z hodnoty práva na trhu, staré průměrné ceny nástroje a tržní ceny před emisí. Posuzují se v souladu účetními pravidly Eurosystému.

KAPITOLA III

ZACHYCOVÁNÍ VÝNOSŮ

Článek 10

Zachycování výnosů

1. Výnosy se zachycují podle těchto pravidel:

a) realizované zisky a realizované ztráty se vykazují na účtu zisků a ztrát;

b) nerealizované zisky se nevykazují jako výnosy, ale převádějí se přímo na účet přecenění;

c) nerealizované ztráty se převedou na účet zisků a ztrát, pokud překračují zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění;

d) nerealizované ztráty zachycené na účtu zisků a ztrát nesmějí být vzájemně zúčtovány do následujících období s novými nerealizovanými zisky;

e) nerealizované ztráty v určitých cenných papírech, určité měně nebo určitém zlatě nelze vzájemně zúčtovat s nerealizovanými zisky z jiných cenných papírů, jiných měn nebo jiného zlata.

2. Prémie nebo diskonty při nákupu nebo emisi cenných papírů se počítají a zachycují jako součást úrokového výnosu a umořují se během zbývající doby trvání cenných papírů, buď podle metody rovnoměrného odpisování, nebo podle metody vnitřní výnosnosti. Metoda vnitřní výnosnosti je však závazná pro bezkupónové cenné papíry se zbytkovou dobou splatnosti delší než jeden rok od okamžiku nabytí.

3. Položky časového rozlišení v cizí měně se přepočtou na konci roku za střední tržní kurz a za stejný kurz se odúčtují.

4. Realizované zisky nebo ztráty z cizí měny mohou vzniknout pouze u transakcí, které mění pozici dané měny.

5. Stavy na zvláštním účtu přecenění vyplývající z příspěvků podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, pro které byla zrušena odchylka, se použije k vyrovnání nerealizovaných ztrát, pokud překročí zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění tak, jak je uvedeno v odst. 1 písm. c) tohoto článku, před vyrovnáním těchto ztrát podle článku 33.2 statutu. Stavy zlata, měny a cenných papírů na zvláštním účtu přecenění se sníží poměrným způsobem v případě snížení stavů příslušných aktiv.

Článek 11

Oceňování transakcí

1. Pro oceňování transakcí se uplatňují tato obecná pravidla:

a) metoda průměrných pořizovacích cen se používá denně pro zlato, měnové nástroje a cenné papíry pro výpočet pořizovacích cen prodaných položek, přičemž se zohledňují pohyby směnného kurzu nebo cen;

b) průměrné pořizovací kurzy/ceny aktiva/pasiva se snižují/zvyšují o nerealizované zisky/ztráty, které se zachycují na účtu zisků a ztrát na konci roku;

c) při nabytí kupónových cenných papírů se částka zaplacených výnosů ode dne splatnosti kupónu zaúčtuje jako zvláštní položka. V případě cenných papírů v cizí měně se zahrnuje do pozice dané cizí měny, ale nezahrnuje se do nákladů nebo ceny aktiva pro účely stanovení průměrné ceny.

2. Na cenné papíry se uplatní tato zvláštní pravidla:

a) transakce se zaznamenají ve sjednané ceně a zúčtují se v čisté ceně;

b) poplatky za úschovu a správu, poplatky za vedení účtu a ostatní nepřímé náklady se nepovažují za náklady transakce a zahrnují se do účtu zisků a ztrát. Nepovažují se za součást průměrných cen určitého aktiva;

c) výnosy se zaúčtují brutto, přičemž se zvlášť vykazují nároky na náhradu srážek a jiných daní;

d) pro účely výpočtu průměrné pořizovací ceny cenných papírů se buď i) nákupy provedené během dne za pořizovací cenu přičtou ke stavu z předešlého dne, aby se zjistila nová vážená průměrná cena před uplatněním prodejů téhož dne, nebo ii) se jednotlivé nákupy a prodeje cenných papírů zachycují průběžně ve skutečném pořadí transakcí během dne, aby se zjistila revidovaná průměrná pořizovací cena.

3. U zlata a cizích měn se uplatňují tato zvláštní pravidla:

a) transakce v cizí měně, které nemění pozici dané měny, se přepočtou na eura s použitím směnného kurzu platného ke dni sjednání transakce nebo ke dni vypořádání a neovlivňují pořizovací cenu cizí měny;

b) transakce v cizí měně, které mění pozici měny, se přepočtou na eura ve směnném kurzu platném ke dni sjednání transakce nebo ke dni vypořádání;

c) inkasa a platby v hotovosti se přepočtou ve středním tržním směnném kurzu platném ke dni vypořádání;

d) denní čisté přírůstky cizích měn a zlata se připočtou za denní průměr pořizovacích cen pro každou měnu a zlato k příslušnému stavu z předešlého dne, aby se zjistil nový vážený průměrný kurz nebo cena zlata. V případě netto prodejů se výpočet realizovaného zisku nebo ztráty zakládá na průměrných cenách dané měny nebo zlata z předešlého dne, takže průměrné ceny zůstávají stejné. Rozdíly v průměrném kurzu nebo ceně zlata mezi nákupy a prodeji, které byly uskutečněny během dne, vedou k realizovaným ziskům nebo ztrátám. U netto pasiv v cizí měně nebo ve zlatě se postupuje odpovídajícím způsobem obráceně. Tedy průměrné ceny položky pasiva jsou ovlivněny netto prodeji, zatímco netto nákupy snižují položku při stávajícím váženém průměru kurzu nebo ceny zlata;

e) náklady transakcí v cizích měnách a ostatní vedlejší náklady se zachycují na účtu zisků a ztrát.

KAPITOLA IV

ÚČETNÍ PRAVIDLA PRO PODROZVAHOVÉ NÁSTROJE

Článek 12

Obecná pravidla

1. Forwardové měnové transakce, forwardové části měnových swapů a ostatní měnové nástroje zahrnující směnu jedné měny za druhou k budoucímu datu se pro výpočet kursových zisků a ztrát zahrnují do pozice cizí měny netto.

2. Úrokové swapy, futures, dohody o forwardové úrokové míře (FRA) a ostatní úrokové nástroje se zúčtují a oceňují jednotlivě. Tyto nástroje se zúčtují odděleně od rozvahových položek.

3. Zisky a ztráty z podrozvahových nástrojů se zachycují a účtují podobně jako u rozvahových nástrojů.

Článek 13

Forwardové měnové transakce

1. Forwardové nákupy a prodeje se zachycují na podrozvahových účtech ode dne sjednání do dne vypořádání za spotový kurz forwardové transakce. Zisky a ztráty z prodejů se vypočítávají na základě průměrných cen měny ke dni uzavření transakce (plus dva nebo tři pracovní dny) v souladu s denním započtením pro nákupy a prodeje. Zisky a ztráty se považují za nerealizované až do dne vypořádání a zúčtují se v souladu s čl. 10 odst. 1.

2. Rozdíly mezi spotovým a forwardovým kurzem je nutné jak pro nákupy, tak pro prodeje časově rozlišit jako splatné nebo nezaplacené úroky.

3. Ke dni vypořádání se podrozvahové účty zaúčtují opačně a zůstatek na účtu přecenění se na konci čtvrtletí převede ve prospěch účtu zisků a ztrát.

4. Průměrnou cenu měny ovlivní forwardové nákupy ode dne sjednání transakce plus dva až tři pracovní dny v závislosti na obchodních zvyklostech pro vypořádání spotových transakcí v kurzu spotového nákupu.

5. Forwardové položky se oceňují společně se spotovými položkami stejné měny, přitom se vyrovnávají rozdíly, které mohou vzniknout v rámci jedné měny. Čistá ztráta se zapíše na vrub účtu zisků a ztrát, pokud překračuje předchozí zisky z přecenění zaúčtované na účtu přecenění, čistý zisk se zúčtuje ve prospěch účtu přecenění.

Článek 14

Měnové swapy

1. Spotové nákupy a prodeje se zachycují na rozvahové účty ke dni vypořádání.

2. Forwardové prodeje a nákupy se zachycují na podrozvahové účty ode dne sjednání do dne vypořádání ve spotovém kurzu forwardových transakcí.

3. Prodeje se zachycují při spotovém kurzu transakce, proto nevznikají žádné zisky a ztráty.

4. Rozdíl mezi spotovým a forwardovým kurzem je třeba jak pro prodeje, tak pro nákupy časově rozlišit jako splatný nebo nezaplacený úrok.

5. Ke dni vypořádání se podrozvahové účty zúčtují opačně.

6. Průměrné náklady v cizí měně se nemění.

7. Forwardová položka se oceňuje společně se spotovou položkou.

Článek 15

Úrokové futures

1. Úrokové futures se zaúčtuje ke dni sjednání na podrozvahových účtech.

2. Počáteční marže se zaúčtuje jako samostatné aktivum, pokud je poskytnuta v hotovosti. Pokud je poskytnuta ve formě cenných papírů, zůstává nezměněna v rozvaze.

3. Denní změny variační marže se zaúčtují v rozvaze na samostatném účtu jako aktivum nebo pasivum v závislosti na vývoji ceny futures. Stejný postup se uplatňuje na rozvahový den. Neprodleně poté se samostatný účet zruší a zůstatek se zaúčtuje jako zisk nebo ztráta bez ohledu na to, zda došlo k dodání nebo ne. Pokud dojde k dodání, provede se zaúčtování nákupu nebo prodeje za tržní cenu.

4. Poplatky se zaúčtují na účet zisků a ztrát.

5. Pokud je třeba provést přepočet na eura, provede se k rozvahovému dni za tržní kurz platný tento den. Přírůstek cizí měny ovlivňuje průměrné ceny této měny k rozvahovému dni.

6. V zhledem k dennímu přecenění se zachycují zisky a ztráty na samostatných účtech. Samostatný účet na straně aktiv představuje ztrátu, samostatný účet na straně pasiv představuje zisk. Nerealizované ztráty se zapíší na vrub účtu zisků a ztrát a stejné částky se zapíší ve prospěch účtu pasiv (ostatní pasiva).

7. Nerealizované ztráty zachycené na účtu zisků a ztrát na konci roku se v následujících letech (až do uzavření nebo splatnosti nástroje) vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky. Nerealizované zisky se zapíší na vrub suspenzního účtu (ostatní aktiva) a ve prospěch účtu přecenění.

Článek 16

Úrokové swapy

1. Úrokové swapy se zaúčtují ke dni sjednání obchodu na podrozvahových účtech.

2. Běžné úrokové platby, přijaté nebo zaplacené, je třeba časově rozlišit. Jsou povoleny čisté platby za úrokový swap.

3. Průměrná cena měny je ovlivněna úrokovými swapy v cizí měně, pokud existuje rozdíl mezi přijatými a zaplacenými platbami. Zůstatek plateb vedoucí k přírůstku ovlivňuje průměrnou cenu měny při splatnosti platby.

4. Pro každý úrokový swap se vypočte tržní cena, a pokud je třeba, přepočte se na eura ve spotovém kurzu. Nerealizované ztráty na účtu zisků a ztrát na konci roku se vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje. Nerealizované zisky z přecenění se zaúčtují ve prospěch účtu přecenění.

5. Poplatky se zaúčtují na účet zisků a ztrát.

Článek 17

Dohody o forwardové úrokové míře

1. Dohody o forwardové úrokové míře (FRA) se zaúčtují ke dni uzavření obchodu na podrozvahových účtech.

2. Vyrovnávací platby, které má ke dni vypořádání zaplatit jedna strana druhé, se zaúčtují ke dni vypořádání na účet zisků a ztrát. U těchto plateb se neprovádí časové rozlišení.

3. U dohod o forwardové úrokové míře v cizích měnách může mít vyrovnávací platba vliv na průměrnou cenu příslušné měny. Vyrovnávací platba se převede na eura ve spotovém kurzu ke dni vypořádání. Pokud zůstatek plateb vede k přírůstku cizí měny, ovlivní to průměrnou cenu měny při splatnosti platby.

4. Pro všechny dohody o forwardové úrokové míře se vypočítává tržní hodnota, a pokud je třeba, přepočte se na eura ve spotovém kurzu. Nerealizované ztráty na účtu zisků a ztrát na konci roku se vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje. Nerealizované zisky z přecenění se zapíší ve prospěch účtu přecenění.

5. Poplatky se zaúčtují na účet zisků a ztrát.

Článek 18

Forwardové transakce s cennými papíry

1. Forwardové transakce s cennými papíry lze zúčtovat pomocí jedné z těchto dvou metod:

Metoda A: a) forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce; b) průměrná cena obchodovaného cenného papíru se nemění až do dne vypořádání; vlivy forwardových prodejů na zisk a ztrátu se vypočítávají ke dni vypořádání; c) ke dni vypořádání se opačně zúčtují podrozvahové účty a případný zůstatek na účtu přecenění se zapíše ve prospěch účtu zisků a ztrát. Nakoupený cenný papír se zaúčtuje pomocí spotové ceny ke dni splatnosti (aktuální tržní cena), zatímco rozdíl oproti původní forwardové ceně se zaúčtuje jako realizovaný zisk nebo ztráta; d) v případě cenných papírů v cizí měně se nemění průměrná cena čisté měnové pozice, pokud ECB nebo národní centrální banky mají pozici v této měně. Pokud je dluhopis koupený na forward ve měně, ve které ECB nebo národní centrální banky nemají pozici, takže je tuto měnu nutné nakoupit, uplatňují se pravidla pro nákup cizích měn podle čl. 11 odst. 3 písm. d); e) forwardové položky se oceňují odděleně od forwardové tržní ceny po zbývající dobu trvání transakce. Ztráta z přecenění na konci období se zapíše na vrub účtu zisků a ztrát a zisk z přecenění se zapíše ve prospěch účtu přecenění. Nerealizované ztráty na účtu zisků a ztrát na konci roku se vzájemně nezúčtují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje.

Metoda B: a) forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce. Ke dni vypořádání se podrozvahové účty zúčtují opačně; b) na konci čtvrtletí se provede přecenění cenného papíru na základě čisté pozice vyplývající z rozvahy a z prodejů stejného cenného papíru zachycených na podrozvahových účtech. Částka přecenění se rovná rozdílu mezi touto čistou pozicí oceněnou v ceně přecenění a stejnou pozicí oceněnou v průměrné ceně rozvahové položky. Na konci čtvrtletí se forwardové nákupy musí přecenit metodou popsanou v článku 7. Výsledek přecenění se rovná rozdílu mezi spotovou cenou a průměrnou cenou na závazky koupě; c) výsledek forwardového prodeje se zaúčtuje v účetním roce, ve kterém byl závazek přijat. Tento výsledek se rovná rozdílu mezi počáteční forwardovou cenou a průměrnou cenou rozvahové pozice, nebo průměrnou cenou na podrozvahové závazky koupě, pokud není rozvahová pozice dostatečná, v době prodeje.

KAPITOLA V

ZVEŘEJŇOVÁNÍ ROČNÍ ROZVAHY A ÚČTU ZISKŮ A ZTRÁT

Článek 19

Formáty

1. Formát zveřejňované roční rozvahy ECB musí být v souladu s formátem stanoveným v příloze III.

2. Formát zveřejňovaného účtu zisků a ztrát ECB musí být v souladu s formátem stanoveným v příloze IV.

KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 20

Vývoj, uplatňování a výklad pravidel

1. Výbor pro účetnictví a měnové příjmy (AMICO) radí Radě guvernérů prostřednictvím Rady ředitelů při vývoji, uplatňování a zavádění pravidel pro účetnictví ESCB jako fórum ESCB.

2. Při výkladu tohoto rozhodnutí je třeba věnovat pozornost přípravným pracím, účetním zásadám harmonizovaným právem Společenství a obecně přijatým mezinárodním účetním standardům.

3. Pokud v tomto rozhodnutí není stanoven zvláštní účetní postup a pokud neexistuje opačné rozhodnutí Rady guvernérů, dodržuje Evropská centrální banka mezinárodní účetní standardy vztahující se na činnosti a účty ECB, pokud nejsou ve vážném rozporu s účetními předpisy Evropského společenství.

Článek 21

Zrušení

Zrušuje se rozhodnutí ECB/2000/16. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.

Článek 22

Závěrečná ustanovení

1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2003.

2. Aniž je dotčen předchozí odstavec, použije se toto rozhodnutí rovněž na sestavení roční účetní uzávěrky Evropské centrální banky k 31. prosinci 2002 a účtu zisků a ztrát Evropské centrální banky pro účetní období končící dnem 31. prosince 2002.

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.

PŘÍLOHA I

SLOVNÍČEK

Aktivem se rozumí zdroj kontrolovaný podnikem jako výsledek minulých událostí, od kterého se očekávají budoucí ekonomické výnosy pro podnik.

Automatizovaným systém zápůjčky cenných papírů (ASZCP) se rozumí finanční operace spojující repo a reverzní repo operace, při kterých je specifický kolaterál zapůjčen vůči obecnému kolaterálu. Výsledkem těchto zapůjčujících operací je výnos vytvořený rozdílnými repo sazbami dvou transakcí (tj. přijatá marže). Operace může být provedena v rámci hlavního programu, tj. kdy banka, která program nabízí, je i konečnou protistranou nebo zastupitelského programu, tj. kdy banka, která tento program nabízí, vystupuje pouze jako prostředník a konečnou protistranou je instituce, se kterou byly operace se zápůjčkami cenných papírů skutečně uzavřeny.

Bezkupónovým cenným papírem se rozumí aktivum bez kupónového výnosu, jehož výnos odpovídá kapitálovému zhodnocení, protože cenný papír se emituje nebo prodává s diskontem.

Cenou transakce se rozumí cena dohodnutá mezi stranami při sjednání smlouvy.

Čistou cenou se rozumí cena transakce bez rabatu nebo naběhlého úroku, ale včetně transakčních nákladů, které jsou součástí ceny.

Devizovými rezervami se rozumí čistá pozice v příslušné měně. Pro účely této definice se zvláštní práva čerpání (SDRs) považují za samostatnou měnu.

Diskontem se rozumí rozdíl mezi jmenovitou hodnotou cenného papíru a jeho cenou, je-li cena nižší než jmenovitá hodnota.

Dnem splatnosti se rozumí den, ke kterému je jmenovitá hodnota nebo jistina splatná a musí být zcela zaplacena držiteli.

Dnem vypořádání se rozumí den, ke kterému byl zúčtován konečný a neodvolatelný převod hodnoty na účtech příslušné zúčtovací instituce. To lze provést bezprostředně (reálný čas), tentýž den (denní uzávěrka) nebo k dohodnutému dni po dni, ke kterému došlo k účetnímu případu.

Dohodou o forwardové úrokové míře (FRA) se rozumí smlouva, ve které se dvě strany dohodnou na úrokové míře, která bude zaplacena za pomyslné vklady se stanovenou splatností k určitému datu v budoucnosti. Ke dni vypořádání musí jedna strana zaplatit druhé straně vyrovnávací platbu v závislosti na rozdílu mezi dohodnutou úrokovou mírou a tržním úrokem ke dni vypořádání.

Finančním aktivem se rozumí aktivum ve formě i) hotovosti nebo ii) smluvního práva obdržet hotovost nebo jiný finanční nástroj od jiného subjektu nebo iii) smluvního práva vyměňovat finanční nástroje s jiným subjektem za podmínek potenciálně výhodných nebo iv) kapitálový nástroj jiného subjektu.

Finančním pasivem se rozumí pasivum ve formě právního závazku převést hotovost nebo jiný finanční nástroj na jiný subjekt nebo si vyměnit finanční nástroje s jiným subjektem za potenciálně nevýhodných podmínek.

Forwardovou měnovou transakcí (měnovým forwardem) se rozumí smlouva o přímém nákupu nebo prodeji určité částky v cizí měně proti jiné měně, obvykle domácí měně k jednomu dni, a částka musí být převedena k určitému budoucímu datu, více než dva pracovní dny po datu sjednání smlouvy, za stanovenou cenu. Tato forwardová cena se skládá ze spotové ceny plus/minus dohodnuté prémie nebo diskont.

Forwardovou transakcí s cennými papíry se rozumí smlouva o nákupu nebo prodeji úrokového nástroje (obvykle dluhopis nebo směnka) sjednaná ke dni uzavření smlouvy s dodáním k určitému budoucímu datu za stanovenou cenu.

Kapitálovými nástroji se rozumí cenné papíry nesoucí dividendy (akcie a cenné papíry dokladující investici do kapitálového fondu).

Měnovým swapem se rozumí současný spotový nákup nebo prodej jedné měny za druhou a forwardový prodej nebo nákup stejné částky této měny za jinou měnu.

Měnovým úrokovým swapem (cross-currency) se rozumí smlouva o výměně hotovostního toku představujícího tok pravidelných plateb úroků s druhou smluvní stranou, buď v jedné měně, nebo ve dvou různých měnách.

Metodou zúčtování ke dni platby nebo inkasa se rozumí metoda zúčtovaní, podle které se účetní případy zaznamenávají podle dne platby nebo inkasa.

Mezinárodním identifikačním číslem cenného papíru (ISIN) se rozumí číslo vydané příslušným vystavujícím orgánem.

Nerealizovanými zisky nebo ztrátami se rozumějí zisky nebo ztráty vznikající z přecenění aktiv ve srovnání s jejich (upravenými) pořizovacími cenami.

Odpisováním se rozumí systematické snižování částek prémie nebo diskontu na zbývající dobu nebo hodnoty aktiva po určitou dobu.

Pasivem se rozumí současný závazek podniku jako výsledek minulých událostí, od jehož plnění se očekává odčerpání zdrojů, které mohou přinést ekonomický výnos.

Prémií se rozumí rozdíl mezi jmenovitou hodnotou cenného papíru a jeho cenou, je-li cena vyšší než jmenovitá hodnota.

Propojením se rozumí technické infrastruktury, charakteristiky projektu a postupy, kterými jsou spojeny národní systémy RTGS a platební mechanismus ECB za účelem provádění přeshraničních plateb v systému TARGET.

Průměrnou cenou se rozumí metoda stálého (nebo váženého) průměru, při níž se cena každého nákupu přičítá ke stávající účetní hodnotě k zjištění nového váženého průměru.

Realizovanými zisky nebo ztrátami se rozumějí zisky nebo ztráty vzniklé z rozdílu mezi prodejní cenou rozvahové položky a její (upravenou) pořizovací cenou.

Reverzní dohodou o prodeji a zpětném odkupu („reverzní repo“) se rozumí smlouva, podle které držitel hotovosti nakupuje aktivum a současně se zavazuje prodat je zpět za dohodnutou cenu na požádání nebo po stanovené lhůtě nebo v případě určité nepředvídatelné události. Někdy se repo obchod sjednává prostřednictvím třetí strany („tripartitní repo“).

Reverzní transakcí se rozumí operace, kdy centrální banky kupují („reverzní repo“) nebo prodávají („repo“) aktiva v rámci repo obchodu nebo provádějí úvěrové operace proti kolaterálu.

Rezervami se rozumí částky vytvořené před sestavením účtu zisků a ztrát k zajištění nákladů, které nelze přesně stanovit, pro známý nebo očekávaný závazek nebo riziko (viz „rezervní fondy“). Rezervy na budoucí závazky a poplatky nelze použít k úpravě hodnoty aktiva.

Rezervními fondy se rozumí částka z rozdělení zisku, která není určena ke krytí určitého pasiva, rizika nebo snížení hodnoty aktiv, které jsou známy k rozvahovému dni.

Rovnoměrným odpisováním se rozumí, že odpisování je po danou dobu stanoveno rozdělením pořizovací ceny aktiva, snížené o jeho odhadnutou zbytkovou hodnotu, na odhadovanou dobu použitelnosti aktiva.

Střední tržní cenou se rozumí střed mezi cenou nákupu a prodeje cenných papírů, založený na kurzech transakcí o průměrném objemu uskutečněných uznávanými makléři nebo na uznávaných burzách cenných papírů, který se používá při přeceňování na konci roku.

Střední tržní sazbou se rozumí denní koncentrované sazby Evropské centrální banky ve 14.15 hod., která se použije při přeceňování na konci roku

Systémem TARGET se rozumí transevropský automatizovaný expresní systém pro převod v reálném čase skládající se ze systému pro převod v reálném čase (RTGS) v každé národní centrální bance, platebního mechanismu ECB (EPM) a propojení.

Transakčními náklady se rozumí náklady, které lze identifikovat jako náklady související s určitou transakcí.

Tržní cenou se rozumí cena kótovaná pro zlato, cizí měnu nebo cenné papíry (obvykle) bez aktivně nebo pasivně časově rozlišeného úroku, buď na organizovaném trhu (např. burza cenných papírů), nebo neorganizovaném trhu (např. mimoburzovní trh).

Účty přecenění se rozumějí rozvahové účty pro zachycení rozdílu v hodnotě aktiva nebo pasiva mezi pořizovací cenou a jeho tržní cenou na konci období, pokud je tržní cena vyšší než pořizovací cena v případě aktiv a pokud je tržní cena nižší než pořizovací cena v případě pasiv. Zahrnují rozdíly v cenových kotacích nebo tržních směnných kurzech.

Úrokovým futures se rozumí úroková forwardová smlouva obchodovaná na burze cenných papírů. V této smlouvě se sjedná nákup nebo prodej úrokového nástroje, např. dluhopisu, ke dni sjednání smlouvy za danou cenu s dodáním k určitému datu v budoucnosti. Obvykle nedochází ke skutečnému dodání, smlouva je zpravidla vyrovnána před dohodnutým termínem splatnosti.

Vnitřní mírou výnosnosti se rozumí diskontní sazba, při které se účetní hodnota cenného papíru rovná současné hodnotě budoucích peněžních toků.

Vypořádáním se rozumí akt zbavující převodem peněžních prostředků nebo aktiv dvě nebo více stran vzájemných závazků. V rámci transakcí v Eurosystému se vypořádáním rozumí vyrovnání zůstatků, přičemž se vyžaduje převod aktiv.

PŘÍLOHA II

PRAVIDLA PRO SESTAVOVÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ ROZVAHY

Poznámka: Číslování odpovídá formátu rozvahy v příloze III.



AKTIVA Položka rozvahy Obsah položky rozvahy Princip ocenění 1. Zlato a splatné pohledávky ve zlatě Fyzické zlato (tj. pruty, mince, plátky, nugety) v zásobě nebo „na cestě“. Fyzicky neexistující zlato jako např. zůstatky na vista účtech zlata (nerozdělené účty), termínové vklady a pohledávky týkající se zlata z těchto transakcí: operací revalvace nebo devalvace, swapů umístění a ryzosti zlata, je-li rozdíl mezi uvolněním a převzetím větší než jeden pracovní den Tržní hodnota 2. Pohledávky v cizí měně vůči nerezidentům eurozóny Pohledávky vůči smluvním stranám se sídlem mimo eurozónu (včetně mezinárodních a nadnárodních institucí a centrálních bank mimo Evropské měnové společenství) v cizí měně 2.1 Pohledávky vůči MMF a) Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto) Národní kvóta snížená o zůstatky v eurech u MMF(Účet č. 2 MMF – euroúčet pro správní výdaje – lze zahrnout do této položky nebo pod položku „závazky v eurech k nerezidentům eurozóny“) a) Práva čerpání v rámci rezervních tranší (netto) Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz b) Zvláštní práva čerpání Stavy zvláštních práv čerpání (brutto) b) Zvláštní práva čerpání Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz c) Ostatní pohledávky Všeobecný systém výpůjček, půjčky podle zvláštních úvěrových dohod, vklady v rámci PRGF c) Ostatní pohledávky Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz 2.2 Zůstatky u bank, investice do cenných papírů, zahraniční půjčky a jiná zahraniční aktiva a) Zůstatky u bank mimo eurozónu Běžné účty, vklady na dobu určitou, peníze půjčené na den a) Zůstatky u bank mimo eurozónu Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz b) Investice do cenných papírů (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv „ostatní finanční aktiva“) mimo eurozónu Obchodovatelné směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu vydané nerezidenty eurozóny b) Cenné papíry (obchodovatelné) Tržní cena a tržní kurz c) Zahraniční půjčky (vklady) Půjčky nerezidentům eurozóny a neobchodovatelné cenné papíry (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv „ostatní finanční aktiva“) vydané nerezidenty eurozóny c) Zahraniční půjčky Vklady v jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně, obojí přepočtené za tržní kurz d) Ostatní zahraniční aktiva Bankovky a mince měnových oblastí mimo eurozónu d) Ostatní zahraniční aktiva Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz 3. Pohledávky vůči rezidentům eurozóny v cizí měně a) Cenné papíry Obchodovatelné směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv „ostatní finanční aktiva“) a) Cenné papíry (obchodovatelné) Tržní cena a tržní kurz b) Ostatní pohledávky Neobchodovatelné cenné papíry (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv „ostatní finanční aktiva“), půjčky, vklady, ostatní b) Ostatní pohledávky Vklady v jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně, obojí přepočtené za tržní kurz 4. Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v eurech 4.1 Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a půjčky a) Zůstatky u bank mimo eurozónu Běžné účty, vklady na dobu určitou, peníze půjčené na denReverzní repa v souvislosti se správou cenných papírů v eurech a) Zůstatky u bank mimo eurozónu Jmenovitá hodnota b) Investice do cenných papírů (mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenné papíry v položce aktiv „ostatní finanční aktiva“) mimo eurozónu Obchodovatelné směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu vydané nerezidenty eurozóny b) Cenné papíry (obchodovatelné) Tržní cena na konci roku c) Půjčky mimo eurozónu Půjčky nerezidentům eurozóny a neobchodovatelné cenné papíry vydané nerezidenty eurozóny c) Půjčky mimo eurozónu Vklady ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry za pořizovací cenu d) Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónu Cenné papíry vydané nadnárodními nebo mezinárodními organizacemi (např. EIB), bez ohledu na jejich zeměpisné umístění d) Cenné papíry vydané subjekty mimo eurozónu Tržní cena na konci roku 4.2 Pohledávky vzniklé z úvěrové facility v rámci mechanismu směnných kurzů II (ERM II) Poskytování půjček podle podmínek mechanismu směnných kurzů II (ERM II) Jmenovitá hodnota 5. Poskytování půjček úvěrovým institucím eurozóny vztahujících se na operace měnové politiky v eurech Položky 5.1 až 5.5: transakce podle příslušných nástrojů měnové politiky popsaných v dokumentu „Jednotná měnová politika v etapě III: Všeobecná dokumentace pro měnové nástroje a postupy v Eurosystému“ 5.1 Hlavní refinanční operace Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s týdenní frekvencí a splatností obvykle dva týdny Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 5.2 Dlouhodobější refinanční operace Pravidelné reverzní transakce k poskytnutí likvidity s měsíční frekvencí a splatností obvykle tři měsíce Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 5.3 Reverzní operace jemného dolaďování Reverzní transakce prováděné jako ad hoc transakce pro účely jemného dolaďování Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 5.4 Strukturální reverzní operace Reverzní transakce k úpravě strukturální pozice Eurosystému vůči finančnímu sektoru Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 5.5 Mezní výpůjční facilita Poskytnutí likvidity přes noc za předem stanovenou úrokovou sazbu proti vhodným aktivům (stálá facilita) Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 5.6 Pohledávky z vyrovnání marže Dodatečné úvěry pro úvěrové instituce vyplývající ze zvýšení hodnoty aktiv složených k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena 6. Ostatní pohledávky vůči úvěrovým institucím v eurozóně v eurech Běžné účty, vklady na dobu určitou, peníze půjčené na den, reverzní repa v souvislosti se správou portfolií cenných papírů položky aktiv „Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“ (včetně transakcí vyplývajících z transformace dřívějších měnových rezerv eurozóny) a ostatní pohledávky. Příslušné účty u úvěrových institucí mimo eurozónu. Ostatní pohledávky a operace, které nesouvisejí s operacemi měnové politiky Eurosystému. Pohledávky z měnových operací národní centrální banky předtím, než se stala členem Eurosystému Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena 7. Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech Obchodovatelné cenné papíry (vztahující se k cílům měnové politiky nebo vhodné pro použití k těmto účelům, mimo akcie, majetkové účasti a jiné cenných papírů položky aktiv „ostatní finanční aktiva“): směnky a kupónové dluhopisy, bezkupónové dluhopisy, dluhopisy s nulovým kupónem, papíry peněžního trhu v eurech (včetně státních dluhopisů před začátkem hospodářské a měnové unie), dluhopisy ECB nakoupené za účelem jemného dolaďování Tržní cena 8. Pohledávky vůči vládním institucím v eurech Pohledávky z doby před zahájením hospodářské a měnové unie vůči vládním institucím (neobchodovatelné cenné papíry, půjčky) Vklady nebo půjčky ve jmenovité hodnotě, neobchodovatelné cenné papíry v pořizovací ceně 9. Vnitřní pohledávky Eurosystému 9.1 Pohledávky z vlastních směnek ke krytí emise dluhopisů ECB Pouze položka rozvahy ECB. Vlastní směnky vydané národními centrálními bankami na základě vzájemných dohod v souvislosti s dluhopisy ECB Jmenovitá hodnota 9.2 Pohledávky z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému Pohledávky z emise eurobankovek, v souladu s rozhodnutím ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek (1) Jmenovitá hodnota 9.3 Ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto) a) Pohledávky netto ze zůstatků účtů systému TARGET a příslušných účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků (viz položku pasiv „ostatní závazky v rámci Eurosystému (netto)“) a) Jmenovitá hodnota b) Ostatní případné pohledávky uvnitř Eurosystému včetně dočasného rozdělení výnosu ECB z ražebného na národní centrální banky b) Jmenovitá hodnota 10. Nevypořádané položky Pohledávky z platebních operací, které se v bance zpracovávají, včetně z inkasa šeků Jmenovitá hodnota 11. Ostatní aktiva 11.1 Mince eurozóny a) Euromince, není-li národní banka zákonným emitentem b) Mince v národních měnových jednotkách (eurozóna) a) Jmenovitá hodnota b) Jmenovitá hodnota 11.2 Hmotná a nehmotná stálá aktiva Pozemky a budovy, vybavení a zařízení (včetně počítačového vybavení), programové vybavení Pořizovací cena snížená o odpisy Doba odpisování: — počítačové a související technické nebo programové vybavení a motorová vozidla: — 4 roky — zařízení, vybavení a vestavěné části: — 10 let — budovy a kapitalizovaný výdaj na modernizaci: — 25 let Kapitalizace výdajů: omezena (méně než 10 000 EUR bez DPH: nedochází ke kapitalizaci) 11.3 Ostatní finanční aktiva Kapitálové nástroje, podíly a majetkové účasti v dceřiných společnostech ►M2 , investiční portfolia týkající se penzijních fondů a programů vyplácení odchodného ◄ . Cenné papíry držené kvůli zákonným požadavkům a investiční aktivity za zvláštním účelem, prováděné národními centrálními bankami na jejich účet jako např. správa vyčleněného portfolia odpovídajícího kapitálu a rezervním fondům a správa vyčleněného portfolia drženého jako stálá investice (finanční stálá aktiva). Reverzní repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se správou portfolií cenných papírů v této položce. a) Obchodovatelné kapitálové nástroje Tržní cena b) Majetkové účasti a neobchodovatelné akcie Pořizovací cena c) Investice nebo významné majetkové účasti v dceřiných společnostech Hodnota aktiva netto d) Cenné papíry (obchodovatelné) Tržní hodnota e) Neobchodovatelné cenné papíry Pořizovací cena f) Stálá finanční aktiva Pořizovací cena Prémie nebo diskonty se odpisují. Kapitálové nástroje viz prováděcí pravidla stanovená v článku 9 tohoto rozhodnutí 11.4 Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů Výsledky ocenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových futures, úrokových swapů a FRA Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za tržní kurz 11.5 Položky časového rozlišení aktivní Příjmy, které dosud nejsou splatné, ale které musí být připočteny k vykazovanému období. Náklady období a zaplacené naběhlé úroky (2) Jmenovitá hodnota, cizí měna přepočtena za tržní kurz 11.6 Ostatní Zálohy, úvěry, ostatní menší položky. Investice související s vklady zlata zákazníků. Dočasného rozdělení výnosu ECB z eurobankovek na národní centrální banky Jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena Investice související s vklady zlata zákazníkůTržní hodnota 12. Ztráta za rok Jmenovitá hodnota (1) Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 52. (2) Tj. naběhlý úrok nabytý s cenným papírem.



PASIVA Položka rozvahy Obsah položky rozvahy Princip ocenění 1. Bankovky v oběhu Eurobankovky vydané ECB podle rozhodnutí ECB/2001/15 Jmenovitá hodnota 2. Závazky k úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky v eurech Položky 2.1, 2.2, 2.3 a 2.5: vklady v eurech popsané v dokumentu „Jednotná měnová politika v etapě III: Všeobecná dokumentace pro měnové nástroje a postupy v Eurosystému“ 2.1 Běžné účty (včetně systému minimálních rezerv) Euroúčty úvěrových institucí uvedených v seznamu finančních institucí, které podléhají předpisům o minimálních rezervách podle statutu. Tato položka obsahuje v první řadě účty používané k držení minimálních rezerv Jmenovitá hodnota 2.2 Vkladová facilita Vklady přes noc – jednodenní vklady za předem stanovenou úrokovou sazbu (stálá facilita) Jmenovitá hodnota 2.3 Vklady na dobu určitou Inkaso za účelem absorpce likvidity na základě operací jemného dolaďování Jmenovitá hodnota 2.4 Reverzní operace jemného dolaďování Transakce související s měnovou politikou za účelem absorpce likvidity Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 2.5 Závazky z vyrovnání marže Vklady úvěrových institucí vzniklé ze snížení hodnoty aktiv složených k zajištění jiných úvěrů pro tyto úvěrové instituce Jmenovitá hodnota 3. Ostatní závazky k úvěrovým institucím eurozóny v eurech Repo obchody v souvislosti se současnými reverzními repy v rámci správy portfolií cenných papírů v položce aktiv „Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech“. Ostatní operace, které nesouvisejí s měnovou politikou Eurosystému. Běžné účty úvěrových institucí jsou vyloučeny Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 4. Emitované dluhopisy Pouze položka rozvahy ECB (pro národní centrální banky přechodná položka rozvahy) Dluhopisy popsané v dokumentu „Jednotná měnová politika v etapě III: Všeobecná dokumentace pro měnové nástroje a postupy v Eurosystému“. Bezkupónové cenné papíry vydané za účelem absorpce likvidity Jmenovitá hodnota 5. Závazky k jiným rezidentům eurozóny v eurech 5.1 Vklady vládních institucí Běžné účty, vklady na dobu určitou, vklady splatné na požádání Jmenovitá hodnota 5.2 Ostatní závazky Běžné účty zaměstnanců, společností a zákazníků (včetně finančních institucí uvedených v seznamu institucí zbavených povinnosti držet minimální rezervy – viz položka pasiv 2.1), atd.; vklady na dobu určitou, vklady splatné na požádání Jmenovitá hodnota 6. Závazky k nerezidentům eurozóny v eurech Běžné účty, vklady na dobu určitou, vklady splatné na požádání (včetně účtů za účelem platebního styku a účtů pro správu rezerv): jiných bank, centrálních bank, mezinárodních nebo nadnárodních institucí (včetně Komise Evropských společenství); běžné účty jiných vkladatelů. Repa v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu cenných papírů v eurech. Zůstatky na účtech systému TARGET národních centrálních bank nezúčastněných členských států Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena 7. Závazky k rezidentům eurozóny v cizí měně Běžné účty. Závazky z reverzních rep; obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz 8. Závazky k nerezidentům eurozóny v cizí měně 8.1 Vklady, zůstatky a jiné závazky Běžné účty. Závazky z reverzních rep, obvykle investiční transakce s aktivy v cizí měně nebo zlatem Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz 8.2 Závazky z úvěrové facility podle mechanismu směnných kurzů II (ERM II) Půjčky podle podmínek mechanismu směnných kurzů II (ERM II) Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz 9. Vyrovnávací položka pro zvláštní práva čerpání udělená MMF Částka zvláštních práv čerpání, která byla původně přidělena dané zemi nebo národní centrální bance Jmenovitá hodnota, přepočet za tržní kurz 10. Vnitřní závazky Eurosystému 10.1 Závazky z převodu měnových rezerv Pouze položka rozvahy ECB (v eurech) Jmenovitá hodnota 10.2 Ostatní závazky k Eurosystému (netto) a) Závazky netto ze zůstatků na účtech systému TARGET a příslušných účtů národních centrálních bank, tj. částka netto pohledávek a závazků (viz také položku aktiv „ostatní pohledávky v rámci Eurosystému (netto)“) a) Jmenovitá hodnota b) Ostatní případné závazky uvnitř Eurosystému včetně dočasného rozdělení výnosu ECB z eurobankovek na národní centrální banky b) Jmenovitá hodnota 11. Nevypořádané položky Závazky z platebních operací, které se v bance zpracovávají (včetně žirových převodů) Jmenovitá hodnota 12. Ostatní pasiva 12.1. Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů Výsledky ocenění měnových forwardů, měnových swapů, úrokových futures, úrokových swapů a FRA Čistá pozice mezi forwardovým a spotovým obchodem za tržní kurz 12.2 Položky časového rozlišení pasivní Náklady, které dosud nejsou splatné, ale vztahují se k vykazovanému období. Výnosy získané ve vykazovaném období, vztahující se k budoucímu období Jmenovitá hodnota, cizí měna přepočtena za tržní kurz 12.3 Ostatní Daňové (předběžné) účty. ►M2 Čistý závazek z penzí. ◄ Účty (v cizí měně) ke krytí úvěrů nebo záruk. Repa s úvěrovými institucemi v souvislosti se současnými reverzními repy pro správu portfolií cenných papírů v položce aktiv „ostatní finanční aktiva“. Povinné vklady mimo minimálních rezerv. Ostatní menší položky. Běžné výnosy (akumulovaný čistý zisk), zisk z minulého roku (před přerozdělením). Závazky ze správy svěřeného majetku. Vklady zlata zákazníků. Jmenovitá hodnota nebo (repo) pořizovací cena Vklady zlata zákazníků: Tržní cena 13. Rezervy ►M2 Pro penze, ◄ Kurzová a cenová rizika, ostatní účely (např. očekávané (budoucí) výdaje) a příspěvky podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, jejichž odchylka byla zrušena Pořizovací cena nebo jmenovitá hodnota 14. Účty přecenění a) Účty přecenění související s cenovými pohyby (pro zlato, pro všechny typy cenných papírů v eurech, pro všechny typy cenných papírů v cizí měně, rozdíly z tržního ocenění u úrokových nástrojů); účty přecenění související s pohyby směnných kurzů (pro každou jednotlivou měnu, včetně měnových swapů nebo forwardů a zvláštních práv čerpání) Rozdíl přecenění mezi průměrnou cenou a tržní hodnotou, cizí měna přepočtena za tržní kurz b) Zvláštní účty přecenění vyplývající z příspěvků podle podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, jejichž odchylka byla zrušena (viz čl. 10 odst. 5) 15. Kapitál a rezervní fondy 15.1 Kapitál Splacený základní kapitál. (Kapitál ECB se konsoliduje s podíly zúčastněných národních centrálních bank na základním kapitálu.) Jmenovitá hodnota 15.2 Rezervní fondy Zákonné rezervy podle článku 33 statutu a jiné příspěvky podle článku 49.2 statutu ve vztahu k centrálním bankám členských států, jejichž odchylka byla zrušena. Jmenovitá hodnota 16. Zisk za rok Jmenovitá hodnota

PŘÍLOHA III

Roční rozvaha ECB



Aktiva Vykazovaný rok Minulý rok 1. Zlato a pohledávky ve zlatě 2. Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v cizí měně 2.1 Pohledávky vůči Mezinárodnímu měnovému fondu 2.2 Zůstatky u bank a investice do cenných papírů, zahraniční půjčky a jiná zahraniční aktiva 3. Pohledávky vůči rezidentům eurozóny v cizí měně 4. Pohledávky vůči nerezidentům eurozóny v eurech 4.1 Zůstatky u bank, investice do cenných papírů a půjčky 4.2 Pohledávky z úvěrové facility podle ERM II 5. Úvěry úvěrovým institucím eurozóny související s operacemi měnové politiky v eurech 5.1 Hlavní refinanční operace 5.2 Dlouhodobější refinanční operace 5.3 Reverzní operace jemného dolaďování 5.4 Strukturální reverzní operace 5.5 Mezní výpůjční facilita 5.6 Pohledávky z vyrovnání marže 6. Ostatní pohledávky vůči úvěrovým institucím eurozóny v eurech 7. Cenné papíry rezidentů eurozóny v eurech 8. Pohledávky vůči veřejným rozpočtům v eurech 9. Pohledávky uvnitř Eurosystému 9.1 Pohledávky z vlastních směnek ke krytí emise dluhopisů ECB 9.2 Pohledávky z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému 9.3 Ostatní pohledávky Eurosystému (netto) 10. Nevypořádané položky 11. Ostatní aktiva 11.1 Mince eurozóny 11.2 Rozdíly z přecenění hmotných a nehmotných aktiv 11.3 Ostatní finanční aktiva 11.4 Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů 11.5 Položky časového rozlišení aktivní 11.6 Ostatní 12. Ztráta za rok Aktiva celkem



(v milionech eur) (1) Pasiva Vykazovaný rok Minulý rok 1. Bankovky v oběhu 2. Závazky k úvěrovým institucím eurozóny vztahující se na operace měnové politiky v eurech 2.1 Běžné účty (včetně systému minimálních rezerv) 2.2 Vkladová facilita 2.3 Vklady na dobu určitou 2.4 Reverzní operace jemného dolaďování 2.5 Závazky z vyrovnání marže 3. Ostatní závazky k úvěrovým institucím eurozóny v eurech 4. Emitované dluhopisy 5. Závazky k jiným rezidentům eurozóny v eurech 5.1 Vklady z veřejných rozpočtů 5.2 Ostatní závazky 6. Závazky k nerezidentům eurozóny v eurech 7. Závazky k rezidentům eurozóny v cizí měně 8. Závazky k nerezidentům eurozóny v cizí měně 8.1 Vklady, zůstatky a ostatní závazky 8.2 Závazky z úvěrové facility v rámci ERM II 9. Vyrovnávací položka pro zvláštní práva čerpání udělená MMF 10. Závazky uvnitř Eurosystému 10.1 Závazky z převodu devizových rezerv 10.2 Ostatní závazky Eurosystému (netto) 11. Nevypořádané položky 12. Ostatní závazky 12.1 Rozdíly z přecenění podrozvahových nástrojů 12.2 Položky časového rozlišení pasivní 12.3 Ostatní 13. Rezervy 14. Účty přecenění 15. Kapitál a rezervní fondy 15.1 Kapitál 15.2 Rezervní fondy 16. Zisk za rok Pasiva celkem

(1) Centrální banky mohou také zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené.

PŘÍLOHA IV



ZVEŘEJNĚNÝ ÚČET ZISKŮ A ZTRÁT CENTRÁLNÍ BANKY (v milionech eur) (1) Účet zisků a ztrát za rok končící dnem 31. prosince … Vykazovaný rok Minulý rok 1.1.1 Úrokové výnosy z měnových rezerv 1.1.2 Úrokové výnosy z rozdělení eurobankovek v rámci Eurosystému 1.1.3 Ostatní úrokové výnosy 1.1 Úrokový výnos 1.2.1 Vyrovnání pohledávek národních centrálních bank z převedených měnových rezerv 1.2.2 Ostatní úrokové výdaje 1.2 Úrokové výdaje 1. Čistý úrokový výnos 2.1 Realizované zisky nebo ztráty z finančních operací 2.2 Odpisy finančních aktiv a pozic 2.3 Převod do/z rezerv pro měnová a cenová rizika 2. Čistý výsledek finančních operací, odpisů a rezerv ke krytí Výnosy z poplatků a provizí Náklady na poplatky a provize 3. Čistý výnos z poplatků a provizí (2) 4. Výnos z akcií a účastí 5. Ostatní výnosy Čisté výnosy celkem 6. Osobní náklady (3) 7. Správní náklady (3) 8. Odpisy stálých hmotných a nehmotných aktiv 9. Náklady na bankovky (4) 10 Ostatní náklady (Ztráta)/zisk za rok (1) Evropská centrální banka může také zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené (2) Rozdělení na výnosy a výdaje může být alternativně poskytnuto ve vysvětlivkách k ročním účetním uzávěrkám. (3) Včetně správních rezervních fondů. (4) Tato položka se používá v případě vyskladnění produkce bankovek (za náklady služeb poskytnutých externími společnostmi pověřenými výrobou bankovek jménem centrální banky). Doporučuje se, aby náklady vzniklé v souvislosti s emisí jak národních bankovek, tak eurobankovek, byly zahrnuty do účtu zisků a ztrát, pokud jsou fakturovány nebo vznikly jiným způsobem.

( 1 ) Úř. věst. L 33, 2.2.2001, s. 1.

( 2 ) Centrální banky mohou také zveřejnit přesné částky v eurech nebo částky jinak zaokrouhlené.