02006D0771(01) — CS — 13.08.2019 — 007.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 9. listopadu 2006 o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu (oznámeno pod číslem K(2006) 5304) (Text s významem pro EHP) (2006/771/ES) (Úř. věst. L 312 11.11.2006, s. 66)

Ve znění:





Opraveno:









▼B

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. listopadu 2006

o harmonizaci rádiového spektra pro zařízení krátkého dosahu

(oznámeno pod číslem K(2006) 5304)

(Text s významem pro EHP)

(2006/771/ES)







Článek 1

Účelem tohoto rozhodnutí je harmonizovat kmitočtová pásma a související technické parametry s cílem zajistit dostupnost a účinné využívání rádiového spektra, pokud jde o zařízení krátkého dosahu, aby tato zařízení mohla využívat výhod plynoucích ze zařazení do „třídy 1“ podle rozhodnutí Komise 2000/299/ES.

Článek 2

Pro účely tohoto rozhodnutí se:

▼M7

1. „zařízením krátkého dosahu“ rozumí rádiové zařízení, které umožňuje buď jednosměrnou, nebo obousměrnou komunikaci a přijímá a/nebo vysílá s nízkým výkonem na krátkou vzdálenost;

2. „neinterferenčním a nechráněným základem“ rozumí, že žádné radiokomunikační službě nesmí být způsobeno škodlivé rušení a že nelze nárokovat ochranu těchto zařízení před rušením ze strany radiokomunikačních služeb;

▼M5

3. „kategorií zařízení krátkého dosahu“ rozumí skupina zařízení krátkého dosahu, které využívají rádiové spektrum za použití podobných technických mechanismů přístupu ke spektru nebo na základě společných scénářů využití.

▼M5

Článek 3

1. Členské státy vymezí a dají k dispozici na nevýhradním, neinterferenčním a nechráněném základě kmitočtová pásma pro kategorie zařízení krátkého dosahu, a to za specifických podmínek a ve lhůtě pro provedení, jak stanoví příloha tohoto rozhodnutí.

2. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy požádat o výhody podle čl. 4 odst. 5 rozhodnutí o rádiovém spektru.

3. Tímto rozhodnutím není dotčeno právo členských států povolit užívání kmitočtových pásem za méně restriktivních podmínek nebo pro zařízení krátkého dosahu, která nespadají do harmonizované kategorie, pokud to neznemožňuje ani neomezuje možnost, aby zařízení krátkého dosahu spadající do takové kategorie spoléhala na příslušný soubor harmonizovaných technických a provozních podmínek, které umožňují sdílené využívání konkrétní části rádiového spektra na nevýhradním základě a pro různé účely zařízeními krátkého dosahu stejné kategorie, jak stanoví příloha tohoto rozhodnutí.

▼B

Článek 4

Členské státy sledují užívání příslušných pásem a podávají zprávu o svých zjištěních Komisi za účelem umožnění pravidelného a včasného přezkumu tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

▼M7









PŘÍLOHA

Kmitočtová pásma s příslušnými harmonizovanými technickými podmínkami pro zařízení krátkého dosahu a lhůtami pro jejich zavedení

Tabulka 1 vymezuje rozsah různých kategorií zařízení krátkého dosahu (definovaných v čl. 2 odst. 3), na které se vztahuje toto rozhodnutí. Tabulka 2 uvádí různé kombinace kmitočtového pásma a kategorie zařízení krátkého dosahu, jakož i harmonizované technické podmínky přístupu ke spektru a lhůty pro zavedení platné pro danou kombinaci.

Všeobecné technické podmínky, které platí pro všechna pásma a zařízení krátkého dosahu spadající do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí:

— Členské státy musí povolit využití přilehlých kmitočtových pásem uvedených v tabulce 2 jako jednoho kmitočtového pásma za předpokladu, že jsou splněny specifické podmínky pro všechna tato přilehlá kmitočtová pásma.

— Členské státy musí povolit využívání spektra až do výše vysílacího výkonu, intenzity pole nebo hustoty výkonu uvedených v tabulce 2. Podle čl. 3 odst. 3 tohoto rozhodnutí mohou uložit méně restriktivní podmínky, tj. povolit využití spektra s použitím vyššího vysílacího výkonu, intenzity pole nebo hustoty výkonu, za podmínky, že tím není zhoršena nebo narušena řádná koexistence zařízení krátkého dosahu v pásmech harmonizovaných tímto rozhodnutím.

— Členské státy mohou uložit pouze doplňkové parametry (pravidla pro kanálové uspořádání a/nebo přístup ke kanálům a jejich obsazování) uvedené v tabulce 2 a nesmí přidat další parametry nebo požadavky na přístup ke spektru a na potlačení rušení. Méně restriktivní podmínky podle čl. 3 odst. 3 znamenají, že členské státy mohou tyto doplňkové parametry v dané buňce úplně vypustit nebo povolit vyšší hodnoty, pokud se tím v harmonizovaném pásmu nenaruší adekvátní prostředí z hlediska sdílení.

— Členské státy mohou uložit pouze jiná omezení využívání uvedená v tabulce 2 a nesmí přidat další omezení využívání. Vzhledem k tomu, že mohou být uplatněny méně restriktivní podmínky podle čl. 3 odst. 3, mohou členské státy vypustit jedno nebo všechna tato omezení, pokud se tím v harmonizovaném pásmu nenaruší adekvátní prostředí z hlediska sdílení.

— Méně restriktivní podmínky podle čl. 3 odst. 3 se musí použít, aniž je dotčena směrnice 2014/53/EU.

Pro účely této přílohy se použije tato definice klíčovacího poměru:

„klíčovacím poměrem“ se rozumí poměr Σ(Ton)/(Tobs) vyjádřený v procentech, kde Ton je doba, po kterou je jedno vysílací zařízení v činnosti, a Tobs je doba sledování. Doba Ton se měří ve sledovaném kmitočtovém pásmu (Fobs). Není-li v této technické příloze stanoveno jinak, Tobs je jedna nepřerušená hodina a Fobs je příslušné kmitočtové pásmo v této technické příloze. Méně restriktivními podmínkami ve smyslu čl. 3 odst. 3 se rozumí, že členské státy mohou povolit vyšší hodnotu „klíčovacího poměru“.







Tabulka 1 Kategorie zařízení krátkého dosahu podle čl. 2 odst. 3 a jejich rozsah Kategorie zařízení krátkého dosahu Oblast působnosti Nespecifikovaná zařízení krátkého dosahu Do této kategorie patří všechny druhy rádiových zařízení, která splňují technické podmínky stanovené pro dané kmitočtové pásmo, bez ohledu na jejich použití nebo účel. Typická využití zahrnují telemetrii, dálkové řízení, poplachové systémy, přenos dat obecně a další aplikace. Aktivní zdravotnické implantáty Do této kategorie patří rádiová část aktivních implantabilních zdravotnických prostředků, které jsou určeny k úplnému nebo částečnému zavedení do lidského nebo zvířecího těla chirurgicky nebo medikamentózně, a případně jejich periferní zařízení. Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky jsou definovány ve směrnici Rady 90/385/EHS (1). Zařízení na podporu sluchu Do této kategorie patří radiokomunikační systémy, jež osobám se sluchovým postižením umožňují zlepšit jejich sluch. Typické instalace systému zahrnují jeden nebo více rádiových vysílačů a jeden nebo více rádiových přijímačů. Zařízení s vysokým klíčovacím poměrem/nepřetržitým přenosem Do této kategorie patří rádiová zařízení, která využívají přenos s nízkou latencí a vysokým klíčovacím poměrem. Běžně se jedná o osobní systémy pro bezdrátový streaming zvuku a multimédií používané pro kombinovaný přenos zvuku/videa a synchronizačních signálů pro zvuk/video, mobilní telefony, systém zábavy zabudovaný v automobilu nebo používaný doma, bezdrátové mikrofony, bezdrátové reproduktory, bezdrátová sluchátka, rádiová zařízení určená k nošení osobami, zařízení na podporu sluchu, příposlech, bezdrátové mikrofony pro použití na koncertech nebo jiných jevištních představeních a analogové vysílače FM s nízkým výkonem. Indukční zařízení Do této kategorie patří rádiová zařízení, která využívají magnetické pole a systémy s indukční smyčkou pro komunikaci na krátkou vzdálenost. Typická použití zahrnují imobilizéry automobilů, identifikaci zvířat, poplachové systémy, detekci kabelů, nakládání s odpady, identifikaci osob, bezdrátové hlasové spoje, řízení přístupu, senzory přiblížení, systémy ochrany proti krádeži včetně indukčních systémů ochrany proti krádeži využívajících rádiové kmitočty, přenos dat do kapesních zařízení, automatickou identifikaci zboží, bezdrátové řídicí systémy a automatický výběr mýtného. Zařízení s nízkým klíčovacím poměrem/vysokou spolehlivostí Do této kategorie patří rádiová zařízení, která díky pravidlům stanovujícím nízké celkové využití spektra a nízký klíčovací poměr při přístupu ke spektru zajišťují vysoce spolehlivý přístup ke spektru a přenosy ve sdílených pásmech. Typická použití zahrnují poplachové systémy využívající rádiovou komunikaci k indikaci poplachu ve vzdáleném místě a systémy pro přivolání pomoci, které umožňují spolehlivou komunikaci osobám v tísni. Zařízení určená ke sběru lékařských údajů Do této kategorie patří přenos nehlasových dat z a do neimplantovatelných zdravotnických prostředků s cílem sledovat, diagnostikovat a léčit pacienty ve zdravotnických zařízeních nebo jejich domovech na základě předpisu autorizovaných zdravotnických pracovníků. Zařízení PMR 446 Tato kategorie zahrnuje ruční přenosná zařízení (nevyužívající základnové stanice ani opakovače) nošená osobami nebo ručně ovládaná, která používají pouze vestavěné antény za účelem maximalizace sdílení a minimalizace rušení. Zařízení PMR 446 fungují v režimu „peer-to-peer“ s krátkým dosahem a nesmí se používat jako součást infrastrukturní sítě ani jako opakovače. Zařízení pro rádiové určování Do této kategorie patří rádiová zařízení používaná pro určování polohy, rychlosti a/nebo jiných charakteristik předmětu nebo pro získávání informací týkajících se těchto parametrů. Zařízení pro rádiové určování tyto charakteristiky zpravidla získává měřením. Jakákoli rádiová komunikace typu „point-to-point“ nebo „point-to-multipoint“ je mimo rámec definice zařízení pro rádiové určování. Zařízení pro rádiovou identifikaci (RFID) Do této kategorie patří radiokomunikační systémy založené na etiketách a dotazovacích zařízeních, které se skládají z i) rádiových zařízení (etiket, „tagů“) připevněných na živých nebo neživých předmětech a ii) vysílacích/přijímacích jednotek (dotazovacích zařízení), které etikety aktivují a přijímají z nich data. Typická použití zahrnují sledování a identifikaci předmětů, například při elektronické ochraně zboží (EAS), a sběru a přenosu údajů souvisejících s předměty, k nimž jsou připevněny etikety, jež mohou být bez baterií, využívat baterii k některým funkcím, nebo být z baterií napájené. Dotazovací zařízení ověří platnost odpovědí etikety a předá je svému hostitelskému systému. Zařízení pro telematiku v dopravě a provozu Do této kategorie patří rádiová zařízení používaná v oblasti dopravy (silniční, železniční, lodní nebo letecké v závislosti na příslušných technických omezeních), řízení provozu, navigace, řízení mobility a v inteligentních dopravních systémech (ITS). Tato zařízení se běžně používají jako rozhraní mezi různými způsoby dopravy, pro komunikaci mezi vozidly (např. komunikaci vozidlo-vozidlo), komunikaci mezi vozidly a pevnými umístěními (např. vozidlo-infrastruktura), jakož i pro komunikaci s uživateli. Zařízení pro širokopásmový přenos dat Do této kategorie patří rádiová zařízení, která pro přístup ke spektru používají techniky širokopásmové modulace. Typická použití zahrnují bezdrátové přístupové systémy, například rádiové místní sítě (WAS/RLAN), nebo širokopásmová zařízení krátkého dosahu v datových sítích. (1) Směrnice Rady 90/385/EHS ze dne 20. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aktivních implantabilních zdravotnických prostředků (Úř. věst. L 189, 20.7.1990, s. 17).