2004L0018 — CS — 01.01.2006 — 003.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2004/18/ES

ze dne 31. března 2004

o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby







EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ( 2 ), s ohledem na stanovisko Výboru regionů ( 3 ), v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ( 4 ), s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 9. prosince 2003, vzhledem k těmto důvodům: (1) U příležitosti nových změn směrnice Rady 92/50/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby ( 5 ), směrnice Rady 93/36/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na dodávky ( 6 ) a směrnice Rady 93/37/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce ( 7 ), které jsou nutné ke splnění požadavků na zjednodušení a modernizaci vyjádřených veřejnými zadavateli a hospodářskými subjekty v jejich reakcích na Zelenou knihu, kterou přijala Komise dne 27. listopadu 1996, by uvedené směrnice měly být v zájmu srozumitelnosti přepracovány. Tato směrnice je založena na judikatuře Evropského soudního dvora, zejména na judikatuře týkající se kritérií pro zadání zakázky, která upřesňuje možnosti veřejných zadavatelů vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, včetně oblasti životního prostředí nebo sociální oblasti, budou-li tato kritéria budou spojena s předmětem zakázky, neponechají-li veřejnému zadavateli neomezenou volnost výběru, budou-li výslovně uvedena a budou-i v souladu se základními zásadami uvedenými ve druhém bodu odůvodnění. (2) Zadávání zakázek sjednaných v členských státech jménem státu, regionálních nebo místních orgánů a jiných veřejnoprávních subjektů musí dodržovat zásady Smlouvy, zejména se zásadou volného pohybu zboží, zásadou svobody usazování a zásadou svobodného poskytování služeb a se zásadami z nich odvozenými, jako je zásada rovného zacházení, zásada zákazu diskriminace, zásada vzájemného uznávání, zásada proporcionality a zásada transparentnosti. Pro veřejné zakázky, které převyšují určitou hodnotu, je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení zavádějící na úrovni Společenství koordinaci vnitrostátních zadávacích řízení těchto zakázek, jež by byla založena na těchto zásadách, aby zajistila jejich účinnost a zaručila otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži. Tato koordinační ustanovení by proto měla být vykládána v souladu s výše uvedenými pravidly a zásadami, jakož i dalšími pravidly Smlouvy. (3) Tato koordinační ustanovení by měla být v co nejvyšší míře v souladu s platnými postupy a zvyklostmi v jednotlivých členských státech. (4) Členské státy by měly zajistit, aby účast uchazeče, který je veřejnoprávním subjektem, v zadávacím řízení veřejné zakázky nezpůsobila narušení hospodářské soutěže ve vztahu k soukromoprávním uchazečům. (5) Podle článku 6 Smlouvy jsou požadavky na ochranu životního prostředí zahrnuty do vymezení a provádění politik a činností Společenství uvedených v článku 3 Smlouvy, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice proto upřesňuje, jak mohou veřejní zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, a současně jim zajišťuje možnost získat pro své zakázky nejlepší poměr kvality a ceny. (6) Nic v této směrnici by nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření nutných k ochraně veřejné mravnosti, veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, zdraví, života lidí a zvířat, ochraně rostlin, zejména s ohledem na udržitelný rozvoj, za podmínky, že tato opatření jsou v souladu se Smlouvou. (7) Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho působnosti, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986 – 1994) ( 8 ) schválilo, pokud jde o záležitosti, které jsou v jeho působnosti, zejména Dohodu WTO o vládních zakázkách (dále jen „Dohoda“), jejímž cílem je vytvořit mnohostranný rámec vyvážených práv a povinností týkajících se veřejných zakázek se záměrem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. Se zřetelem k mezinárodním právům a závazkům, které vyplývají pro Společenství z přijetí Dohody, jsou opatření, která se mají vztahovat na uchazeče a výrobky ze signatářských třetích zemí, stanoveny Dohodou. Dohoda nemá přímý účinek. Veřejní zadavatelé, na které se Dohoda vztahuje, kteří splňují tuto směrnici a kteří ji uplatňují na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody, jednají tedy v souladu s Dohodou. Je také vhodné, aby tato směrnice zaručovala hospodářským subjektům ze Společenství podmínky pro účast na veřejných zakázkách, které jsou stejně příznivé jako podmínky pro hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody. (8) Před zahájením zadávacího řízení mohou veřejní zadavatelé prostřednictvím „technického dialogu“ vyhledávat nebo přijímat informace, které mohou použít při přípravě zadávací dokumentace za předpokladu, že tyto informace nebudou bránit hospodářské soutěži. (9) S ohledem na rozmanitost veřejných zakázek na stavební práce by veřejným zadavatelům mělo být umožněno stanovit buď společné, nebo oddělené zadávání zakázek na návrh a provádění stavebních prací. Záměrem této směrnice není předepsat společné nebo oddělené zadávání. Rozhodnutí zadat zakázku společně nebo odděleně by mělo být založeno na kvalitativních a hospodářských kritériích, která mohou být vymezena vnitrostátním právem. (10) Zakázka může být považována za veřejnou zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět zvláště zahrnuje provedení činností uvedených v příloze I, a to i tehdy, když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Veřejné zakázky na služby, zejména v oblasti správy majetku, mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud jsou však tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu zakázky pouze vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, není důvodem, aby byla posuzována jako veřejná zakázka na stavební práce. (11) Je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici rámcových dohod a zvláštních pravidel pro rámcové dohody uzavřené pro zakázky spadající do oblasti působnosti této směrnice. Podle těchto pravidel, pokud veřejný zadavatel uzavře v souladu s touto směrnicí rámcovou dohodu, jež se týká zejména zveřejňování, lhůt a podmínek pro podávání nabídek, může sjednat zakázky založené na této rámcové dohodě v době platnosti této dohody buď za použití podmínek stanovených v rámcové dohodě, nebo pokud nebyly všechny podmínky předem stanoveny v rámcové dohodě, obnovením soutěže mezi stranami rámcové dohody ve vztahu k těm podmínkám, které nebyly stanoveny. Obnovení soutěže by mělo být v souladu s určitými pravidly, jejichž cílem je zaručit nezbytnou pružnost a dodržování obecných zásad, zejména zásady rovného zacházení. Ze stejných důvodů by doba platnosti rámcové dohody měla být omezena a neměla by překročit čtyři roky, s výjimkou případů, které veřejní zadavatelé náležitě odůvodní. (12) Neustále se vyvíjejí určité nové elektronické techniky nákupu. Tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů, zejména v oblasti časových a finančních úspor, které s sebou využívání těchto technik přináší. Veřejní zadavatelé mohou využívat elektronické techniky nákupu, je-li jejich využití je v souladu s pravidly této směrnice a se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. V tomto ohledu může mít nabídka podaná uchazečem, zejména pokud byla soutěž obnovena podle rámcové dohody nebo je-li použit dynamický nákupní systém, formu elektronického katalogu tohoto uchazeče, pokud tento katalog používá prostředky sdělování vybrané veřejným zadavatelem v souladu s článkem 42. (13) S ohledem na rychlé rozšiřování elektronických systémů nákupu je vhodné zavést vhodná pravidla, která by veřejným zadavatelům umožnila plně využívat možností nabízených těmito systémy. Za této situace je nezbytné definovat plně elektronický dynamický nákupní systém pro nákupy pro běžnou potřebu a stanovit zvláštní pravidla pro zavedení a provozování tohoto systému, aby bylo zajištěno rovné zacházení se všemi hospodářskými subjekty, které mají zájem se jej účastnit. Každý hospodářský subjekt by měl mít možnost připojit se k takovému systému, pokud podal předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a splňuje kritéria pro výběr. Tato technika nákupů umožňuje veřejným zadavatelům, prostřednictvím vypracování seznamu již vybraných uchazečů a možnosti připojit se poskytnuté novým uchazečům, disponovat poměrně širokým spektrem nabídek díky použitým elektronickým prostředkům, a tudíž zajistit optimální využití veřejných prostředků prostřednictvím široké hospodářské soutěže. (14) Vzhledem k pravděpodobnému nárůstu elektronických dražeb je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici těchto dražeb a stanovit pro ně zvláštní pravidla, aby bylo zajištěno, že budou probíhat plně v souladu se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. Proto je vhodné stanovit, aby se tyto elektronické dražby vztahovaly pouze na zakázky na stavební práce, dodávky a služby, pro které mohou být stanoveny přesné specifikace. To může být zejména případ opakujících se zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby. Pro stejný účel musí být rovněž stanovena možnost určit pořadí uchazečů v kterékoli fázi elektronické dražby. Používání elektronických dražeb umožňuje veřejným zadavatelům vyžadovat po uchazečích předložení nových snížených cen, a je-li zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, rovněž zkvalitnění jiných prvků nabídky než cen. Aby bylo zaručeno dodržení zásady transparentnosti, mohou být předmětem elektronických dražeb pouze prvky způsobilé k automatickému vyhodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany veřejného zadavatele, to znamená pouze prvky, které jsou kvantifikovatelné tak, že mohou být vyjádřeny v absolutních hodnotách nebo procentech. Naopak hlediska nabídek, která vyžadují vyhodnocení nekvantifikovatelných prvků, by neměla být předmětem elektronických dražeb. V důsledku toho by určité zakázky na stavební práce a služby, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je projekt díla, neměly být předmětem elektronických dražeb. (15) V členských státech se rozvinuly určité techniky centralizace nákupů. Několik veřejných zadavatelů je pověřeno provedením nákupů nebo zadáním veřejných zakázek nebo uzavřením rámcových dohod pro jiné veřejné zadavatele. S ohledem na velké objemy nákupů tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů. Je proto vhodné stanovit na úrovni Společenství definici ústředních nákupních subjektů používanou zadavateli. Rovněž by měly být vymezeny podmínky, za kterých mohou být v souladu se zásadami zákazu diskriminace a rovného zacházení veřejní zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu, považováni za vyhovující této směrnici. (16) Aby byly vzaty v úvahu rozdíly existující v jednotlivých členských státech, měla by být členským státům dána možnost výběru, zda veřejní zadavatelé budou moci využít rámcové dohody, ústřední nákupní subjekty, dynamické nákupní systémy, elektronické dražby nebo soutěžní dialog, jak jsou definovány a upraveny touto směrnicí. (17) Zvyšování počtu prahových hodnot pro použití koordinačních opatření je pro veřejné zadavatele zdrojem komplikací. Navíc by tyto prahové hodnoty měly být s přihlédnutím k měnové unii stanoveny v eurech. Z tohoto důvodu by prahové hodnoty v eurech měly být stanoveny takovým způsobem, aby zjednodušovaly použití těchto ustanovení a zároveň zajistily soulad s prahovými hodnotami upravenými v Dohodě, které jsou vyjádřeny ve zvláštních právech čerpání. V této souvislosti by měla být přijata úprava pro pravidelné přezkoumávání těchto prahových hodnot vyjádřených v eurech, aby se, je-li to nutné, upravily podle případných odchylek v hodnotě eura ve vztahu ke zvláštním právům čerpání. (18) Pro účely použití procesních pravidel této směrnice a pro účely sledování je oblast služeb nejlépe znázorněna rozdělením do kategorií, které odpovídají určitým položkám jednotné nomenklatury, a jejich shromážděním ve dvou přílohách, II A a II B, podle režimu, kterému podléhají. Pokud jde o služby v příloze II B, nemělo by být příslušnými ustanoveními této směrnice dotčeno použití zvláštních pravidel Společenství pro dané služby. (19) Pokud jde o veřejné zakázky na služby, mělo by být úplné uplatňování této směrnice na přechodnou dobu omezeno na zakázky, u kterých směrnice dovoluje, aby se v plné míře využil potenciál pro zvýšení přeshraničního obchodu. Zakázky na jiné služby musí být po přechodnou dobu sledovány před tím, než bude přijato rozhodnutí o plném uplatňování této směrnice. Z tohoto důvodu musí být vymezen mechanismus pro toto sledování. Tento mechanismus by současně měl všem subjektům, které mají zájem, umožnit přístup k odpovídajícím informacím. (20) Veřejné zakázky zadávané veřejnými zadavateli, kteří vyvíjejí činnost v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, spadající do rámce těchto činností jsou upraveny směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb ( 9 ). Zakázky, které zadávají veřejní zadavatelé v souvislosti se svými činnostmi v oblasti služeb pro námořní, pobřežní nebo říční dopravu, však musí patřit do oblasti působnosti této směrnice. (21) S ohledem na stav účinné hospodářské soutěže na trhu v odvětví telekomunikací po zavedení pravidel zaměřených na liberalizaci tohoto odvětví by veřejné zakázky v této oblasti, které mají v první řadě veřejným zadavatelům umožnit vykonávat určitou činnost v odvětví telekomunikací, měly být z oblasti působnosti této směrnice vyloučeny. Tyto činnosti jsou vymezeny v souladu s definicemi uvedenými v článcích 1, 2 a 8 směrnice Rady 93/38/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací ( 10 ) tak, že tato směrnice se nepoužije pro zakázky, které byly vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 93/38EHS podle jejího článku 8. (22) Je třeba stanovit případy, ve kterých je možné upustit od použití opatření pro koordinaci postup z důvodu státní bezpečnosti nebo státního tajemství nebo z důvodu použití zvláštních pravidel pro zakázky, která vyplývají z mezinárodních dohod týkajících se rozmístění ozbrojených sil nebo která jsou vlastní mezinárodním organizacím. (23) Podle článku 163 Smlouvy je podpora výzkumu a technického vývoje prostředkem k posílení vědecké a technologické základny průmyslu Společenství a otevření veřejných zakázek na služby přispívá k tomuto cíli. Tato směrnice by se neměla vztahovat na spolufinancování programů výzkumu a vývoje: zakázky na výzkum a vývoj jiné než ty, u kterých dosažený prospěch připadá výhradně veřejnému zadavateli, aby jej využil při provádění své činnosti za podmínky, že poskytovaná služba je zcela uhrazena veřejným zadavatelem, proto nejsou předmětem této směrnice. (24) V rámci služeb mají zakázky na nabývání nebo pronájem nemovitostí nebo práv k nim určité zvláštní rysy, které činí použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek nevhodným. (25) Zadávání veřejných zakázek na určité audiovizuální služby v oblasti vysílání by mělo brát v úvahu význam kulturních a sociálních aspektů, což činí použití pravidel pro zadávání zakázek nevhodným. Z tohoto důvodu je třeba stanovit výjimku pro veřejné zakázky na služby, jejichž cílem je nákup, příprava, výroba nebo společná výroba hotových programů, a jiné přípravné, jako jsou služby týkající se scénářů nebo uměleckých představení nezbytných pro výrobu programu, a pro zakázky týkající se vysílacích časů. Tato výjimka by se však neměla vztahovat na dodávku technického zařízení nezbytného pro výrobu, společnou výrobu či vysílání těchto programů. „Vysíláním“ se rozumí přenos a šíření prostřednictvím jakékoli formy elektronické sítě. (26) Rozhodčí a smírčí služby obvykle poskytují právnické nebo fyzické osoby, které jsou určeny nebo vybrány způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek. (27) V souladu s Dohodou nezahrnují finanční služby, na které se vztahuje tato směrnice, nástroje měnové politiky, směnné kursy, veřejný dluh, správu rezerv nebo jiné oblasti, týkající se transakcí s cennými papíry nebo jinými finančními nástroji, zejména transakcí veřejných zadavatelů, které mají za cíl peněžní či kapitálový zisk. Zakázky vztahující se k vydávání, nákupu, prodeji nebo převodu cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů tedy nejsou zahrnuty. Služby poskytované centrálními bankami jsou rovněž vyloučeny. (28) Zaměstnání a práce tvoří základní prvky pro zajištění rovnosti příležitostí pro všechny a přispívají k začlenění do společnosti. V této souvislosti přispívají chráněné dílny a programy chráněného zaměstnání účinným způsobem k začlenění nebo k opětovnému začlenění zdravotně postižených osob do trhu práce. Tyto dílny však nemusí být schopny získat zakázku za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné stanovit, že členské státy mohou vyhradit pro tyto dílny právo účastnit se v zadávacím řízení veřejných zakázek nebo vyhradit plnění zakázky v rámci programů chráněného zaměstnání. (29) Technické specifikace vypracované veřejnými kupujícími by měly umožnit otevření veřejných zakázek hospodářské soutěži. S tímto cílem by mělo být možné podávat nabídky, které odrážejí rozmanitost technických řešení. Proto by mělo být možné vypracovat technické specifikace vyjádřené praktickým výkonem a funkčními požadavky, a je-li činěn odkaz na evropskou normu, nebo pokud taková norma neexistuje, na normu vnitrostátní, měly by být nabídky založené na jiných rovnocenných řešeních brány veřejnými zadavateli v úvahu. K prokázání rovnocennosti by uchazeči měli mít možnost využít jakéhokoli důkazu. Veřejní zadavatelé by měli být schopni odůvodnit každé rozhodnutí, že v daném případě rovnocennost neexistuje. Veřejní zadavatelé, kteří chtějí vymezit požadavky z hlediska životního prostředí v technických specifikacích dané zakázky, mohou stanovit požadavky z hlediska životního prostředí, jako je určitá výrobní metoda nebo konkrétní vliv skupin výrobků nebo služeb na životní prostředí. Mohou, ale nejsou povinni, použít vhodné specifikace vymezené ekoznačkami, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní ekoznačka, vnitrostátní ekoznačka nebo jakákoli jiná ekoznačka, za podmínky, že požadavky týkající se značky jsou stanoveny a přijaty na základě vědecké informace v řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři nebo organizace na ochranu životního prostředí, a za podmínky, že značka je přístupná a dostupná všem subjektům, které mají zájem. Kdykoli je to možné, měli by veřejní zadavatelé stanovit technické specifikace tak, aby byla vzata v úvahu kritéria dostupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele. Technické specifikace by měly být jasně uvedeny takovým způsobem, aby všichni uchazeči věděli, co požadavky stanovené veřejným zadavatelem zahrnují. (30) Dodatečné informace týkající zakázky musí být uvedeny, jak je to obvyklé v členských státech, v zadávací dokumentaci pro každou zakázku nebo v jiném obdobném dokumentu. (31) Veřejní zadavatelé, kteří provádějí obzvláště složité projekty, mohou, aniž by za to mohli být podrobeni kritice, zjistit, že je objektivně nemožné vymezit prostředky, které by splňovaly jejich potřeby, nebo prostředky k posouzení toho, co jim může trh nabídnout, pokud jde o technická řešení nebo finanční či právní řešení. Tato situace může vzniknout zejména při provádění důležitých integrovaných projektů dopravní infrastruktury, rozsáhlých počítačových sítí nebo projektů se složitým a strukturovaným financováním, jejichž finanční a právní uspořádání nemůže být vymezeno předem. V míře, v jaké použití otevřeného nebo omezeného řízení neumožňuje zadání takových zakázek, je potřebné přijmout takovou úpravu průběhu řízení, která zachová nejen hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty, ale i potřebu veřejných zadavatelů projednat s každým zájemcem všechny aspekty zakázky. Takové řízení nesmí být použito způsobem, který by omezoval nebo narušoval hospodářskou soutěž, zejména změnami podstatných prvků zakázek nebo vnucováním nových podstatných prvků uchazeči nebo zapojením jakéhokoli jiného uchazeče než toho, který podal hospodářsky nejvýhodnější nabídku. (32) Za účelem podpory přístupu malých a středních podniků na trh veřejných zakázek je vhodné začlenit ustanovení o subdodávkách. (33) Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud jsou uvedeny v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci. Mohou mít zejména za cíl podporu odborné přípravy na místě, zaměstnávání osob, které čelí zvláštním těžkostem v začlenění, boj proti nezaměstnanosti nebo ochranu životního prostředí. Jako příklad je možné, mezi jiným, uvést požadavky – použitelné během plnění zakázky – zaměstnat dlouhodobě nezaměstnané nebo provádět vzdělávací opatření pro nezaměstnané nebo pro mládež, dodržovat podstatu ustanovení základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) za předpokladu, že tato ustanovení nebyla provedena ve vnitrostátním právu, zaměstnat více tělesně postižených osob, než vyžadují vnitrostátní právní předpisy. (34) Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, které platí v oblasti pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se uplatňují v průběhu plnění veřejné zakázky za podmínky, že tato pravidla a jejich použití jsou v souladu s právem Společenství. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státě za účelem plnění zakázky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb ( 11 ) stanoví minimální podmínky, které musí být v hostitelské zemi ve vztahu k těmto vyslaným pracovníkům splněny. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení k tomuto účelu, může být nedodržení těchto závazků považováno za vážné pochybení nebo porušení práva, které se dotýká profesní etiky daného hospodářského subjektu, a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení veřejné zakázky. (35) S přihlédnutím k novým informačním a komunikačním technologiím a ke zjednodušením, která mohou přinést při zveřejňování zakázek a z hlediska účinnosti a transparentnosti zadávacích řízení, by elektronické prostředky měly být postaveny na roveň tradičním prostředkům sdělování a výměny informací. Vybrané prostředky a technologie by měly být co nejvíce slučitelné s technologiemi užívanými v ostatních členských státech. (36) K zajištění rozvoje účinné hospodářské soutěže v oblasti veřejných zakázek je nutné, aby oznámení o zakázce vypracovaná veřejnými zadavateli z členských států byla zveřejňována v celém Společenství. Informace obsažené v těchto oznámeních musí umožnit hospodářským subjektům ve Společenství určit, zda o navržené zakázky mají zájem. Za tímto účelem by mělo být subjektům poskytnuto dostatečné objasnění předmětu zakázky a podmínek, které jsou s ní spojeny. Je proto třeba zajistit lepší zviditelnění veřejných oznámení prostřednictvím vhodných nástrojů, jakými jsou standardní formuláře pro oznámení o zakázce a nomenklatura Společného slovníku pro veřejné zakázky (Common Procurement Vocabulary, CPV), upravené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ( 12 ), jako referenční nomenklatura pro veřejné zakázky. V omezených řízeních je zveřejnění ještě výrazněji zaměřeno na to, aby zhotovitelům ze členských států umožnilo vyjádřit jejich zájem o zakázky tím, že se budou u veřejných zadavatelů ucházet o výzvu k podání nabídek podle požadovaných podmínek. (37) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy ( 13 ) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) ( 14 ) by se v souvislosti s touto směrnicí měly použít pro přenos informací elektronickými prostředky. Zadávací řízení veřejných zakázek a pravidla platná pro veřejné soutěže na služby vyžadují vyšší stupeň bezpečnosti a důvěrnosti, než vyžadují tyto směrnice. Proto by měla zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast, plánů a projektů splňovat zvláštní dodatečné požadavky. Za tímto účelem by mělo být co nejvíce podporováno použití elektronického podpisu, a zejména zaručeného elektronického podpisu. Dobrovolné akreditační systémy by navíc mohly vytvářet příznivý rámec pro zvýšení úrovně poskytování osvědčovací služby pro tato zařízení. (38) Užívání elektronických prostředků vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být upraveno zkrácení minimálních lhůt, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Společenství. (39) Ověřování vhodnosti uchazečů v otevřených řízeních a zájemců v omezených řízeních a vyjednávacích řízeních s zveřejněním oznámení o zakázce, jakož i v soutěžním dialogu, a jejich výběr by měly být prováděny za transparentních podmínek. Za tímto účelem by měla být stanovena nediskriminační kritéria, která mohou veřejní zadavatelé použít při výběru soutěžitelů, a prostředky, které mohou použít k tomu, aby prokázali splnění těchto kritérií. Ve stejném duchu transparentnosti by se od veřejného zadavatele mělo vyžadovat, aby jakmile je zakázka zařazena do soutěže, uvedl kritéria pro výběr, která použije, a úroveň zvláštní způsobilosti, kterou může nebo nemusí od hospodářských subjektů vyžadovat před jejich přijetím do zadávacího řízení. (40) Veřejný zadavatel může omezit počet zájemců v omezených řízeních a vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžním dialogu. Takové snížení počtu uchazečů by mělo být provedeno na základě objektivních kritérií uvedených v oznámení o zakázce. Tato objektivní kritéria nemusí nezbytně obsahovat poměrnou váhu. Pro kritéria vztahující se k osobní situaci hospodářského subjektu může postačit obecný odkaz v oznámení o zakázce na předpoklady subjektů uvedené v článku 45. (41) V soutěžním dialogu a vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce by s ohledem na pružnost, která může být potřebná, jakož i na vysokou úroveň nákladů spojených s těmito metodami zadávání zakázek měli být veřejní zadavatelé oprávněni upravit řízení tak, aby bylo vedeno v navazujících fázích s cílem postupně a na základě předem uvedených kritérií pro zadání zakázky snižovat počet nabídek, o kterých povedou dialog nebo budou vyjednávat. Snížení počtu by mělo, pokud to počet vhodných řešení nebo zájemců dovolí, zajistit skutečnou hospodářskou soutěž. (42) Pravidla Společenství pro vzájemné uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se použijí v případě, že je doklad o určité kvalifikaci je vyžadován pro účast v zadávacím řízení nebo v soutěži na určitý výkon. (43) Zadání veřejných zakázek hospodářským subjektům, které se účastnily na zločinném spolčení nebo které byly shledány vinnými z korupce nebo podvodu vůči finančním zájmům Evropských společenství nebo z praní peněz, by mělo být vyloučeno. Je-li to vhodné, měli by veřejní zadavatelé od zájemců a uchazečů požadovat, aby předložili patřičné dokumenty, a mají-li pochybnosti o osobní situaci zájemce nebo uchazeče, požádat o spolupráci příslušné orgány daného členského státu. K vyloučení těchto hospodářských subjektů by mělo dojít, jakmile se veřejný zadavatel dozví o rozhodnutí, které se týká takových protiprávních jednání, je vydáno v souladu s vnitrostátním právem a je pravomocné. Pokud vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení právních předpisů týkajících se životního prostředí nebo právních předpisů týkajících se protiprávních dohod v oblasti veřejných zakázek, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. Nedodržení vnitrostátních předpisů provádějících směrnice Rady 2000/78/ES ( 15 ) a 76/207/EHS ( 16 ), které se týkají rovného zacházení s pracovníky, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, může být považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. (44) Ve vhodných případech, kdy povaha stavebních prací nebo služeb odůvodňuje použití opatření nebo systémů řízení z hlediska ochrany životního prostředí během plnění veřejné zakázky, může být použití takových opatření nebo systémů vyžadováno. Systémy řízení z hlediska ochrany životního prostředí, nezávisle na jejich registraci v souladu s akty Společenství, jako je nařízení (ES) č. 761/2001 (EMAS) ( 17 ), mohou prokázat technickou způsobilost hospodářského subjektu provést zakázku. Kromě toho by popis opatření provedených hospodářským subjektem k zajištění stejné úrovně ochrany životního prostředí měl být přijat jako alternativní důkazní prostředek k registrovaným systémům řízení z hlediska ochrany životního prostředí. (45) Tato směrnice členským státům umožňuje sestavit úřední seznamy zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů služeb nebo vytvořit systém osvědčení veřejnými či soukromými subjekty, a upravit účinky takové registrace nebo takového osvědčení na zadávací řízení v jiném členském státě. Pokud jde o úřední seznam schválených hospodářských subjektů, je důležité vzít v úvahu judikaturu Soudního dvora v případech, kdy se hospodářský subjekt, který je součástí skupiny, odvolává na hospodářské, finanční nebo technické schopnosti jiných společností ve skupině na podporu své žádosti o registraci. V tomto případě je na hospodářském subjektu, aby prokázal, že bude skutečně disponovat těmito zdroji po celou dobu platnosti registrace. Pro účely této registrace proto členský stát může určit úroveň požadavků, které mají být splněny, a zejména, například pokud se tento subjekt odvolává na finanční kapacitu jiné společnosti ve skupině, může vyžadovat, aby odpovědná byla tato společnost, a je-li to nezbytné, tak společně a nerozdílně. (46) Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, zákazu diskriminace a rovného zacházení a zaručí, že nabídky budou posuzovány v podmínkách účinné hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné připustit použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“. K zajištění dodržení zásady rovného zacházení při zadávání zakázek je vhodné stanovit povinnost – danou judikaturou – zajistit nezbytnou transparentnost, která umožní každému uchazeči, aby byl přiměřeně informován o kritériích a opatřeních, která budou použita pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Je tedy na veřejných zadavatelích, aby uvedli kritéria pro zadání zakázky a poměrnou váhu přikládanou každému z těchto kritérií s dostatečným předstihem, aby je hospodářské subjekty znaly při vypracovávání svých nabídek. Veřejní zadavatelé mohou upustit od uvedení poměrné váhy kritérií pro zadání zakázky v náležitě odůvodněných případech, pro které musí být schopni uvést důvody, pokud poměrná váha nemůže být stanovena předem, zejména z důvodu složitosti zakázky. V těchto případech musí uvést sestupné pořadí důležitosti kritérií. Pokud se veřejní zadavatelé rozhodnou zadat zakázku podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, měli by nabídky posuzovat tak, aby určili, která z nich nabízí nejlepší poměr kvality a ceny. Proto by měly stanovit hospodářská a kvalitativní kritéria, která, brána jako celek, musí umožnit určit nabídku, která je pro veřejného zadavatele nejvýhodnější. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky do té míry, do jaké musí tato kritéria umožnit jak vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá nabídka nabízí vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, tak posoudit poměr kvality a ceny u každé nabídky. Aby bylo zaručeno rovné zacházení, měla by kritéria pro zadání zakázky umožnit objektivní vyhodnocení a porovnání nabídek. Jsou-li jsou tyto podmínky splněny, mohou hospodářská a kvalitativní kritéria pro zadání zakázky, jako je splnění požadavků z hlediska životního prostředí, veřejnému zadavateli umožnit vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, jak jsou uvedeny ve specifikacích zakázky. Za stejných podmínek může veřejný zadavatel použít kritéria zaměřená na splnění sociálních požadavků, které odpovídají zejména potřebám – vymezeným ve specifikacích zakázky – zvláště znevýhodněných skupin osob, ke kterým náležejí příjemci nebo uživatelé stavebních prací, dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky. (47) V případě veřejných zakázek na služby nesmí být kritérii pro zadání zakázky dotčeno použití vnitrostátních předpisů, které se týkají odměn za určité služby, jako jsou služby poskytované architekty, inženýry nebo právníky, a pokud jde o veřejné zakázky na dodávky, použití vnitrostátních právních předpisů, které stanoví pevné ceny školních učebnic. (48) Některé technické podmínky, a zejména podmínky týkající se oznámení, statistických zpráv a použité klasifikace a podmínky pro odkazy na takovou klasifikaci, bude nutné přijmout a doplnit s ohledem na měnící se technické požadavky. Seznamy veřejných zadavatelů uvedené v přílohách budou rovněž muset být aktualizovány. Je proto potřebné pro tento účel zavést pružný a rychlý schvalovací postup. (49) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ( 18 ). (50) Nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny ( 19 ), by se mělo používat pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici. (51) Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států, které se týkají lhůt pro provedení a použití směrnic 92/50/EHS, 93/36/EHS a 93/37/EHS, uvedených v příloze XI, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:







OBSAH HLAVA I Definice a obecné zásady Článek 1 — Definice Článek 2 — Zásady zadávání zakázek Článek 3 — Udělování zvláštních nebo výlučných práv: doložka o zákazu diskriminace HLAVA II Pravidla pro veřejné zakázky KAPITOLA I Obecná ustanovení Článek 4 — Hospodářské subjekty Článek 5 — Podmínky vztahující se k dohodám uzavřeným v rámci Světové obchodní organizace Článek 6 — Důvěrnost KAPITOLA II Oblast působnosti Oddíl 1– Prahové hodnoty Článek 7 — Částky prahových hodnot pro veřejné zakázky Článek 8 — Zakázky dotované z více než 50 % veřejnými zadavateli Článek 9 — Metody výpočtu odhadované hodnoty veřejných zakázek, rámcových dohod a dynamických nákupních systémů Oddíl 2 – Zvláštní situace Článek 10 — Zadávání zakázek v oblasti obrany Článek 11 — Veřejné zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty Oddíl 3 – Vyloučené zakázky Článek 12 — Zakázky v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb Článek 13 — Zvláštní vyloučení v oblasti telekomunikací Článek 14 — Tajné zakázky nebo zakázky vyžadující zvláštní bezpečnostní opatření Článek 15 — Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel Článek 16 — Zvláštní vyloučení Článek 17 — Koncese na služby Článek 18 — Zakázky na služby zadávané na základě výlučného práva Oddíl 4 – Zvláštní úprava Článek 19 — Vyhrazené zakázky KAPITOLA III Úpravy vztahující se na veřejné zakázky na služby Článek 20 — Zakázky na služby uvedené v příloze II A Článek 21 — Zakázky na služby uvedené v příloze II B Článek 22 — Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze II A a služby uvedené v příloze II B KAPITOLA IV Zvláštní pravidla pro zadávací dokumentaci a dokumenty týkající se zakázky Článek 23 — Technické specifikace Článek 24 — Varianty Článek 25 — Subdodávky Článek 26 — Podmínky plnění zakázky Článek 27 — Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek KAPITOLA V Řízení Článek 28 — Použití otevřených, omezených a vyjednávacích řízení a soutěžního dialogu Článek 29 — Soutěžní dialog Článek 30 — Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení s předchozím zveřejněním oznámení o zakázce Článek 31 — Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce Článek 32 — Rámcové dohody Článek 33 — Dynamické nákupní systémy Článek 34 — Veřejné zakázky na stavební práce: zvláštní pravidla pro dotované programy bytové výstavby KAPITOLA VI Pravidla pro zveřejňování a transparentnost Oddíl 1 - Zveřejňování oznámení Článek 35 — Oznámení Článek 36 — Forma a způsob zveřejňování oznámení Článek 37 — Nepovinné zveřejnění Oddíl 2 - Lhůty Článek 38 — Lhůty pro doručení žádostí o účast a pro doručení nabídek Článek 39 — Otevřená řízení: zadávací dokumentace, dodatečné dokumenty a informace Oddíl 3 – Obsah a prostředky přenosu informací Článek 40 — Výzvy k podání nabídek, účasti na dialogu nebo k vyjednávání Článek 41 — Informování zájemců a uchazečů Oddíl 4 - Sdělování Článek 42 — Pravidla pro sdělování Oddíl 5 – Zprávy Článek 43 — Obsah zpráv KAPITOLA VII Průběh řízení Oddíl 1 - Obecná ustanovení Článek 44 — Ověření vhodnosti a výběr účastníků, zadávání zakázek Oddíl 2 – Kritéria pro kvalitativní výběr Článek 45 — Osobní situace zájemce nebo uchazeče Článek 46 — Vhodnost pro výkon odborné činnosti Článek 47 — Hospodářské a finanční předpoklady Článek 48 — Technická nebo odborná způsobilost Článek 49 — Normy pro zajišťování jakosti Článek 50 — Normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí Článek 51 — Dodatečná dokumentace a informace Článek 52 — Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a osvědčení subjekty veřejného nebo soukromého práva Oddíl 3 – Zadání zakázky Článek 53 — Kritéria pro zadání zakázky Článek 54 — Používání elektronických dražeb Článek 55 — Mimořádně nízké nabídky HLAVA III Pravidla pro koncese na stavební práce KAPITOLA I Pravidla pro koncese na stavební práce Článek 56 — Oblast působnosti Článek 57 — Vyloučení z oblasti působnosti Článek 58 — Zveřejnění oznámení o koncesích na stavební práce Článek 59 — Lhůta Článek 60 — Subdodávky Článek 61 — Zadávání dodatečných stavebních prací koncesionáři KAPITOLA II Pravidla pro zakázky zadávané koncesionáři, kteří jsou veřejnými zadavateli Článek 62 — Platná pravidla KAPITOLA III Pravidla pro zakázky zadávané koncesionáři, kteří nejsou veřejnými zadavateli Článek 63 — Pravidla pro zveřejnění: prahová hodnota a výjimky Článek 64 — Zveřejnění oznámení Článek 65 — Lhůta pro doručení žádostí o účast a pro doručení nabídek HLAVA IV Pravidla pro veřejné soutěže na určitý výkon v oblasti služeb Článek 66 — Obecná ustanovení Článek 67 — Oblast působnosti Článek 68 — Vyloučení z oblasti působnosti Článek 69 — Oznámení Článek 70 — Forma a způsob zveřejňování oznámení o veřejných soutěžích na určitý výkon Článek 71 — Prostředky sdělování Článek 72 — Výběr soutěžících Článek 73 — Složení poroty Článek 74 — Rozhodnutí poroty HLAVA V Statistické povinnosti, výkonné pravomoci a závěrečná ustanovení Článek 75 — Statistické povinnosti Článek 76 — Obsah statistické zprávy Článek 77 — Poradní výbor Článek 78 — Přezkoumání prahových hodnot Článek 79 — Změny Článek 80 — Provedení Článek 81 — Mechanismy sledování Článek 82 — Zrušení Článek 83 — Vstup v platnost Článek 84 — Určení PŘÍLOHY Příloha I — Seznam činností uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) Příloha II — Seznam činností uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) Příloha II A Příloha II B Příloha III — Seznam a kategorie veřejnoprávních subjektů uvedených v čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci Příloha IV — Ústřední orgány státní správy Příloha V — Seznam výrobků uvedených v článku 7 pro zakázky zadávané veřejnými zadavateli v oblasti obrany Příloha VI — Definice některých technických specifikací Příloha VII — Informace, které mají být obsaženy v oznámeních Příloha VII A — Informace, které musí být obsaženy v oznámeních o veřejné zakázce Příloha VII B — Informace, které musí být uvedeny v oznámeních o koncesi na stavební práce Příloha VII C — Informace, které musí být uvedeny v oznámeních o zakázce na stavební práce zadávané koncesionáři, kteří nejsou veřejnými zadavateli Příloha VII D — Informace, které musí být uvedeny v oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon Příloha VIII — Hlavní vlastnosti zveřejňování Příloha IX — Rejstříky Příloha IX A — Veřejné zakázky na stavební práce Příloha IX B — Veřejné zakázky na dodávky Příloha IX C — Veřejné zakázky na služby Příloha X — Požadavky týkající se zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast a plánů a projektů ve veřejných soutěžích na určitý výkon Příloha XI — Lhůty pro provedení a použití (článek 80) Příloha XII — Srovnávací tabulka







HLAVA I

DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY

Článek 1

Definice

1. Pro účely této směrnice se použijí definice uvedené v odstavcích 2 až 15.

2.

a) „Veřejné zakázky“ jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb ve smyslu této směrnice.

b) „Veřejné zakázky na stavební práce“ jsou veřejné zakázky, jejichž předmětem je buď provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze I nebo stavby, nebo provedení stavby, která odpovídá požadavkům stanoveným veřejným zadavatelem, jakýmikoli prostředky. „Stavbou“ se rozumí výsledek souboru stavebních nebo stavebně inženýrských prací, který je sám o sobě dostačující, aby plnil hospodářskou nebo technickou funkci.

c) „Veřejné zakázky na dodávky“ jsou veřejné zakázky jiné než uvedené v písmenu b), jejichž předmětem je koupě, koupě najaté věci, nájem nebo koupě na splátky výrobků, s předkupním právem nebo bez něho. Veřejná zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje rovněž umísťovací a instalační práce, se považuje za „veřejnou zakázku na dodávky“.

d) „Veřejné zakázky na služby“ jsou veřejné zakázky jiné než veřejné zakázky na stavební práce nebo na dodávky, jejichž předmětem je poskytování služeb uvedených v příloze II. Veřejná zakázka, jejímž předmětem jsou jak výrobky, tak služby ve smyslu přílohy II, se považuje za „veřejnou zakázku na služby“, pokud hodnota daných služeb překračuje hodnotu výrobků zahrnutých touto zakázkou. Zakázka, jejímž předmětem jsou služby uvedené v příloze II a která zahrnuje činnosti uvedené v příloze I pouze jako vedlejší součást hlavního předmětu zakázky, se považuje za veřejnou zakázku na služby.

3. „Koncese na stavební práce“ je smlouva stejného druhu jako veřejná zakázka na stavební práce s tou výjimkou, že protiplnění za provedení stavebních prací spočívá buď výhradně v právu využívat stavbu, nebo v tomto právu společně s platbou.

4. „Koncese na služby“ je smlouva stejného druhu jako veřejná zakázka na služby s tou výjimkou, že protiplnění za poskytnutí služeb spočívá buď výhradně v právu využívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou.

5. „Rámcová dohoda“ je dohoda mezi jedním nebo více veřejnými zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období.

6. „Dynamický nákupní systém“ je plně elektronický proces pro uskutečňování nákupů pro běžnou potřebu, jehož vlastnosti běžně dostupné na trhu splňují požadavky veřejného zadavatele a který je časově omezený a otevřený po celou dobu svého trvání všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro výběr a podaly předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací.

7. „Elektronická dražba“ je opakující se proces, který zahrnuje elektronické zařízení pro předkládání nových, snížených cen nebo nových hodnot, které se týkají určitých prvků nabídek, k němuž dochází po prvním úplném vyhodnocení nabídek, a který umožňuje sestavit jejich pořadí při použití automatických metod vyhodnocení.

Určité zakázky na služby a na stavební práce, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je koncepce díla, proto nemohou být předmětem elektronických dražeb.

8. Pojmy „zhotovitel“, „dodavatel“ nebo „poskytovatel služeb“ označují jakoukoli fyzickou nebo právnickou osobu nebo veřejný subjekt nebo skupinu těchto osob či subjektů, která na trhu nabízí, v uvedeném pořadí, provedení stavebních prací nebo staveb, výrobky nebo služby.

Pojem „hospodářský subjekt“ zahrnuje zároveň zhotovitele, dodavatele i poskytovatele služeb. Je používán pouze za účelem zjednodušení.

Hospodářský subjekt, který podal nabídku, se označuje jako „uchazeč“. Hospodářský subjekt, který požádal o výzvu k účasti v omezeném nebo vyjednávacím řízení nebo v soutěžním dialogu, se označuje jako „zájemce“.

9. „Veřejnými zadavateli“ se rozumí stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním či více takovými orgány nebo jedním či více veřejnoprávními subjekty.

„Veřejnoprávním subjektem“ se rozumí jakýkoli subjekt:

a) založený nebo zřízený za zvláštním účelem uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu;

b) který má právní subjektivitu a

c) je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo je těmito orgány řízen; nebo je v jeho správním, řídicím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty.

Demonstrativní seznamy veřejnoprávních subjektů a kategorií těchto subjektů, které splňují kritéria uvedená v druhém pododstavci písm. a), b) a c), jsou uvedeny v příloze III. Členské státy pravidelně Komisi oznamují veškeré změny ve svých seznamech.

10. „Ústřední nákupní subjekt“ je veřejný zadavatel, který:

— získává dodávky nebo služby určené veřejným zadavatelům nebo

— zadává veřejné zakázky nebo uzavírá rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby určené veřejným zadavatelům.

11.

a) „Otevřená řízení“ jsou řízení, ve kterých může podat nabídku každý hospodářský subjekt, který má zájem.

b) „Omezená řízení“ jsou řízení, ve kterých může každý hospodářský subjekt žádat o účast a ve kterých pouze ty hospodářské subjekty, které vyzve veřejný zadavatel, mohou podat nabídku.

c) „Soutěžní dialog“ je řízení, ve kterém může každý hospodářský subjekt požádat o účast a ve kterém veřejný zadavatel vede dialog se zájemci přijatými do řízení s cílem nalézt jedno či více vhodných řešení, která jsou schopna splnit jeho požadavky a na jejichž základě jsou vybraní uchazeči vyzváni k podání nabídky. Pro účely použití řízení uvedeného v prvním pododstavci se veřejná zakázka považuje za „zvláště složitou“, pokud veřejný zadavatel: — objektivně nemůže vymezit v souladu s čl. 23 odst. 3 písm. b), c) nebo d) technické prostředky schopné splnit jeho potřeby nebo cíle, nebo — objektivně nemůže stanovit právní nebo finanční rámec projektu.

d) „Vyjednávací řízení“ jsou řízení, ve kterých veřejný zadavatel konzultuje hospodářské subjekty podle svého výběru a vyjednává podmínky zakázky s jedním nebo více z nich.

e) „Veřejné soutěže na určitý výkon“ jsou řízení, která veřejnému zadavateli umožňují získat plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením cen nebo bez něj, zvláště v oblasti územního plánování, architektury, stavebního inženýrství či zpracování dat.

12. Pojmy „písemný“ nebo „písemně“ označují jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován. Tento soubor může zahrnovat informace přenášené a ukládané elektronickými prostředky.

13. „Elektronický prostředek“ je prostředek používající elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po drátě, radiem, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky.

14. „Společný slovník pro veřejné zakázky“ (Common Procurement Vocabulary, CPV) je referenční nomenklaturu platná pro veřejné zakázky, přijatá nařízením (ES) č. 2195/2002, při zajištění souladu s ostatními stávajícími nomenklaturami.

V případě odlišných výkladů oblasti působnosti této směrnice v způsobených možnými rozdíly mezi nomenklaturami CPV a NACE, uvedenými v příloze I, nebo mezi nomenklaturou CPV a nomenklaturou CPC (přechodnou verzí), uvedenými v příloze II, mají přednost nomenklatura NACE nebo CPC v tomto pořadí.

15. Pro účely článku 13, čl. 57 písm. a) a čl. 68 písm. b) se rozumí:

a) „veřejnou telekomunikační sítí“ veřejná telekomunikační infrastruktura, kterou mohou být předávány signály mezi vymezenými koncovými body sítě po drátě, pomocí mikrovln, optickými nebo jinými elektromagnetickými prostředky;

b) „koncovým bodem sítě“ všechna fyzická připojení a jejich technické specifikace pro přístup, které tvoří součást veřejné telekomunikační sítě a jsou nezbytné pro přístup k této veřejné síti a fungující komunikaci prostřednictvím této sítě;

c) „veřejnými telekomunikačními službami“ telekomunikační služby, jejichž poskytováním členský stát výslovně pověřil jeden nebo více telekomunikačních subjektů;

d) „telekomunikačními službami“ služby, jejichž poskytování spočívá zcela nebo zčásti v přenosu a směrování signálů po veřejné telekomunikační síti prostřednictvím telekomunikačních procesů, s výjimkou rozhlasového a televizního vysílání.

Článek 2

Zásady zadávání zakázek

Veřejní zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě zásad rovnosti a zákazu diskriminace a postupují transparentním způsobem.

Článek 3

Udělování zvláštních nebo výlučných práv: doložka o zákazu diskriminace

Jestliže veřejný zadavatel udělí zvláštní nebo výlučná práva provádět činnost v oblasti veřejných služeb subjektu jinému, než je tento veřejný zadavatel, misí být v právním aktu, kterým se toto právo uděluje, stanoveno, že daný subjekt musí dodržovat zásadu zákazu diskriminace na základě státní příslušnosti, pokud jde o zakázky na dodávky, které zadává třetím osobám jako součást svých činností.







HLAVA II

PRAVIDLA PRO VEŘEJNÉ ZAKÁZKY







KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 4

Hospodářské subjekty

1. Zájemci nebo uchazeči, kteří jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeni, oprávněni poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuti pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byli buď fyzickou, nebo právnickou osobou.

V případě veřejných zakázek na služby a na stavební práce a v případě veřejných zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umísťovací nebo instalační práce, však lze po právnických osobách požadovat, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odpovídající odbornou kvalifikaci zaměstnanců, kteří budou zodpovídat za plnění dané zakázky.

2. Podávat nabídky nebo vystupovat jako zájemci mohou skupiny hospodářských subjektů. Veřejní zadavatelé nesmějí od těchto skupin vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádost o účast, avšak od vybrané skupiny může být vyžadováno získání takové právní formy, jestliže jí byla zadána zakázka, pokud je tato přeměna nezbytná pro řádné plnění zakázky.

Článek 5

Podmínky vztahující se k dohodám uzavřeným v rámci Světové obchodní organizace

Pro účely zadávání zakázek veřejnými zadavateli musí členské státy ve vzájemných vztazích uplatňovat podmínky stejně příznivé jako jsou ty, které poskytují hospodářským subjektům ze třetích zemí při provádění Dohody o vládních zakázkách (dále jen „Dohoda“), uzavřené v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání. Členské státy vedou za tímto účelem vzájemné konzultace o opatřeních, která mají být podle Dohody přijata, v rámci poradního výboru pro veřejné zakázky uvedeného v článku 77.

Článek 6

Důvěrnost

Aniž jsou dotčena ustanovení této směrnice, zejména ta, která se týkají povinností v souvislosti s reklamou na zadávané zakázky a s poskytováním informací zájemcům a uchazečům uvedených v čl. 35 odst. 4 a čl. 41, a v souladu s vnitrostátním právem, kterým se veřejný zadavatel řídí, nezveřejňuje veřejný zadavatel informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a byly jimi označeny za důvěrné; takové informace zahrnují zejména technická nebo obchodní tajemství a důvěrná hlediska nabídek.







KAPITOLA II

Oblast působnosti







Oddíl 1

Prahové hodnoty

Článek 7

Částky prahových hodnot pro veřejné zakázky

Tato směrnice se vztahuje na veřejné zakázky, které nejsou vyloučeny podle článků 10 a 11 nebo článků 12 až 18 a jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto prahovým hodnotám nebo je vyšší:

a) ►M4 137 000 EUR ◄ pro veřejné zakázky na dodávky a na služby jiné než ty, které jsou uvedeny v písm. b) třetí odrážce, zadané veřejnými zadavateli, kteří jsou uvedeni na seznamu ústředních orgánů státní správy v příloze IV; v případě veřejných zakázek na dodávky zadávaných veřejnými zadavateli, kteří působí v oblasti obrany,platí tento práh pouze pro zakázky, které se týkají výrobků uvedených v příloze V;

b) ►M4 211 000 EUR ◄ : — pro veřejné zakázky na dodávky a na služby zadávané jinými veřejnými zadavateli než těmi, kteří jsou uvedeni v příloze IV, — pro veřejné zakázky na dodávky zadávané veřejnými zadavateli uvedenými v příloze IV, kteří působí v oblasti obrany, jestliže se tyto zakázky týkají výrobků, které nejsou uvedeny v příloze V, — pro veřejné zakázky na služby zadávané veřejným zadavatelem, jejichž předmětem jsou služby kategorie 8 přílohy II A, telekomunikační služby kategorie 5, jejichž zařazení v CPV je rovnocenné referenčním číslům CPC 7524, 7525 a 7526, nebo služby uvedené v příloze II B;

c) ►M4 5 278 000 EUR ◄ pro veřejné zakázky na stavební práce.

Článek 8

Zakázky dotované z více než 50 % veřejnými zadavateli

Tato směrnice se vztahuje na zadávání:

a) zakázek přímo dotovaných z více než 50 % veřejnými zadavateli, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH se rovná ►M4 5 278 000 EUR ◄ nebo je vyšší: — jestliže se tyto zakázky týkají stavebně-inženýrských činností ve smyslu přílohy I, — jestliže tyto zakázky zahrnují stavební práce pro nemocnice, zařízení určená pro sport, rekreaci a volný čas, školní a univerzitní budovy a budovy využívané pro správní účely;

b) zakázky na služby přímo dotované z více než 50 % veřejnými zadavateli, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH se rovná ►M4 211 000 EUR ◄ nebo je vyšší a jež jsou spojeny se zakázkou na stavební práce ve smyslu písmene a).

Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zabezpečily, že veřejní zadavatelé, kteří poskytují tyto dotace, zajistí dodržování této směrnice, je-li taková zakázka zadávána jedním nebo více subjekty jinými než veřejnými zadavateli, nebo tuto směrnici dodržovali, jestliže zadávají zakázku sami jménem a na účet těchto jiných subjektů.

Článek 9

Metody výpočtu odhadované hodnoty veřejných zakázek, rámcových dohod a dynamických nákupních systémů

1. Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadované veřejným zadavatelem. Tento výpočet bere v úvahu celkovou odhadovanou částku, která zahrnuje jakoukoli formu případné opce a případné obnovení zakázky.

Jestliže veřejný zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny a platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty zakázky.

2. Odhad musí být platný v okamžiku, kdy je odesíláno oznámení o zakázce, jak je upraveno v čl. 35 odst. 2, nebo v případech, kdy takové oznámení není vyžadováno, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel zahájí zadávací řízení.

3. Žádný projekt díla nebo navrhovaný nákup určitého množství dodávek nebo služeb nesmí být rozdělen tak, aby se zabránilo použití této směrnice.

4. Pokud jde o veřejné zakázky na stavební práce, musí výpočet odhadované hodnoty brát v úvahu jak náklady na stavební práce, tak celkovou odhadovanou hodnotu dodávek nezbytných k provedení stavebních prací, které veřejní zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici.

5.

a) Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 7 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. Veřejní zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR pro služby nebo 1 milion EUR pro stavební práce, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

b) Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely čl. 7 písm. a) a b) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovná prahové hodnotě stanovené v článku 7 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. Veřejní zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

6. Pro veřejné zakázky na dodávky, jejichž předmětem je koupě najaté věci, nájem, pronájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:

a) v případě veřejných zakázek na dobu určitou, kdy je tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky nebo, je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty;

b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.

7. V případě veřejných zakázek na dodávky nebo na služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte na základě:

a) buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího finančního roku, pokud možno přizpůsobené odhadovaným změnám v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce;

b) nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během účetního období, je-li delší než dvanáct měsíců.

Výběr metody použité pro výpočet odhadované hodnoty veřejné zakázky nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice.

8. Pro veřejné zakázky na služby se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere případně tato hodnota:

a) pro tyto druhy služeb: i) pojišťovací služby: splatné pojistné a podobné odměny; ii) bankovní služby a jiné finanční služby: poplatky, provize, úroky a podobné odměny; iii) zakázky zahrnující projekt: poplatky, splatné provize a podobné odměny;

b) pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu: i) v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání; ii) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.

9. U rámcových dohod a dynamických nákupních systémů se v úvahu bere nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti dohody nebo trvání systému.







Oddíl 2

Zvláštní situace

Článek 10

Zadávání zakázek v oblasti obrany

Tato směrnice se vztahuje na veřejné zakázky zadávané veřejnými zadavateli v oblasti obrany s výhradou článku 296 Smlouvy.

Článek 11

Veřejné zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty

1. Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé mohou nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředního nákupního subjektu.

2. Má se za to, že veřejní zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředního nákupního subjektu v případech uvedených v čl. 1 odst. 10, jednají v souladu s touto směrnicí, pokud ji dodržuje ústřední nákupní subjekt.







Oddíl 3

Vyloučené zakázky

Článek 12

Zakázky v odvětvích vodního hospodářství, energetiky a dopravy a poštovních služeb

Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky, jež jsou podle směrnice 2004/17/ES zadávány veřejnými zadavateli, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v článcích 3 až 7 uvedené směrnice, a jež jsou zadávány pro výkon těchto činností, ani na veřejné zakázky vyloučené z oblasti působnosti uvedené směrnice podle jejího čl. 5 odst. 2 a článků 19, 26 a 30.

Tato směrnice se však i nadále vztahuje na veřejné zakázky, jež jsou zadávány veřejnými zadavateli, kteří provádějí jednu nebo více činností uvedených v článku 6 směrnice 2004/17/ES, a jež jsou zadávány pro výkon těchto činností, pokud dotčený členský stát využije možnosti volby podle čl. 71 druhého pododstavce uvedené směrnice pro odklad její použitelnosti.

Článek 13

Zvláštní vyloučení v oblasti telekomunikací

Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky, jejichž hlavním účelem je umožnit veřejným zadavatelům poskytovat nebo využívat veřejné telekomunikační sítě nebo poskytovat veřejnosti jednu či více telekomunikačních služeb.

Článek 14

Tajné zakázky nebo zakázky vyžadující zvláštní bezpečnostní opatření

Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky, které jsou prohlášeny za tajné nebo pokud jejich plnění musí být v souladu s platnými právními a správními předpisy platnými v daném členském státě doprovázeno zvláštními bezpečnostními opatřeními nebo jestliže to vyžaduje ochrana základních bezpečnostních zájmů tohoto státu.

Článek 15

Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel

Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky, které se řídí jinými procesními pravidly a jež jsou zadávány:

a) podle mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi, která se týká dodávek nebo stavebních prací určených pro společné provedení nebo využívání stavby signatářskými státy, nebo služeb určených pro společné provedení nebo využití projektu signatářskými státy; všechny dohody se sdělují Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 77;

b) podnikům členského státu nebo třetí země podle mezinárodní smlouvy týkající se rozmístění vojsk;

c) podle zvláštního postupu mezinárodní organizace.

Článek 16

Zvláštní vyloučení

Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky na služby, které se týkají:

a) nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim jakýmikoli způsoby financování; vtahuje se však na smlouvy o finančních službách uzavřené v jakékoli formě současně s uzavřením kupní nebo nájemní smlouvy, před ním nebo po něm;

b) nabývání, přípravy, výroby nebo společné výroby programového vybavení určeného pro vysílání vysílacími společnostmi a zakázek na vysílací čas;

c) rozhodčích a smírčích služeb;

d) finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů, zejména operací veřejných zadavatelů, které mají za cíl získat peněžní prostředky či kapitál, a služeb centrálních bank;

e) pracovních smluv;

f) služeb ve výzkumu a vývoji jiných než těch, kde prospěch připadá výhradně veřejnému zadavateli, aby jej využil při vlastní činnosti, za podmínky, že poskytovaná služba je plně hrazena veřejným zadavatelem.

Článek 17

Koncese na služby

Aniž je dotčeno použití předpisů podle článku 3, nevztahuje se tato směrnice na koncese na služby, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 4.

Článek 18

Zakázky na služby zadávané na základě výlučného práva

Tato směrnice se nevztahuje na veřejné zakázky na služby zadávané veřejným zadavatelem jinému veřejnému zadavateli nebo sdružení veřejných zadavatelů na základě výlučného práva, které jim náleží podle vyhlášených právních a správních předpisů, které jsou slučitelné se Smlouvou.







Oddíl 4

Zvláštní úprava

Článek 19

Vyhrazené zakázky

Členské státy mohou vyhradit účast na zadávacím řízení chráněným dílnám nebo jim vyhradit plnění zakázek v rámci programů chráněného zaměstnání, kdy většina dotčených zaměstnanců jsou zdravotně postižené osoby, které z důvodu povahy nebo vážnosti svého postižení nemohou vykonávat pracovní činnost v běžných podmínkách.

Oznámení o zakázce musí odkazovat na toto ustanovení.







KAPITOLA III

Úpravy vztahující se na veřejné zakázky na služby

Článek 20

Zakázky na služby uvedené v příloze II A

Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze II A, se zadávají v souladu s články 23 až 55.

Článek 21

Zakázky na služby uvedené v příloze II B

Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze II B, se řídí výhradně článkem 23 a čl. 35 odst. 4.

Článek 22

Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze I1 A a služby uvedené v příloze II B

Zakázky, jejichž předmětem jsou jak služby uvedené v příloze II A, tak služby uvedené v příloze II B, se zadávají v souladu s články 23 až 55, je-li hodnota služeb uvedených v příloze II A vyšší než hodnota služeb uvedených v příloze II B. V ostatních případech se zakázky zadávají v souladu s článkem 23 a čl. 35 odst. 4.







KAPITOLA IV

Zvláštní pravidla pro zadávací dokumentaci a dokumenty týkající se zakázky

Článek 23

Technické specifikace

1. Technické specifikace, jak jsou vymezeny v bodu 1 přílohy VI, se uvádějí v dokumentech týkajících se zakázky, jako jsou oznámení o zakázce, zadávací dokumentace nebo dodatečné dokumenty. Vždy, kdy je to možné, by tyto technické specifikace měly být definovány tak, aby braly v úvahu kritéria přístupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele.

2. Technické specifikace musí uchazečům vytvořit podmínky pro rovný přístup a nesmějí vést k vytváření neodůvodněných překážek pro otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži.

3. Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla, jsou-li v souladu s právem Společenství, musí být technické specifikace formulovány:

a) buď odkazem na technické specifikace uvedené v příloze VI a, v pořadí podle významu, na vnitrostátní normy přejímající evropské normy, evropská technická schválení, obecné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiné technické referenční systémy vypracované evropskými normalizačními subjekty nebo, pokud neexistují, na vnitrostátní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a provádění staveb a použití výrobků. Každý odkaz je doprovázen slovy: „nebo rovnocenný“;

b) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci; tyto požadavky mohou zahrnovat vlastnosti z hlediska životního prostředí. Tyto parametry však musí být dostatečně přesné, aby umožnily uchazečům určit předmět zakázky a veřejným zadavatelům zadat zakázku;

c) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci, jak je uvedeno v písmenu b), s odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) jako prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci;

d) nebo odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon a funkci uvedené v písmenu b) pro ostatní vlastnosti.

4. Jestliže veřejný zadavatel využije možnosti odkázat na specifikace uvedené v odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené výrobky a služby nejsou v souladu se specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ke spokojenosti veřejného zadavatele ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem prokáže, že řešení, která navrhuje, rovnocenným způsobem vyhovují požadavkům definovaným technickými specifikacemi.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

5. Jestliže veřejný zadavatel využije možnosti stanovit požadavky na výkon nebo funkci uvedené v odstavci 3, nesmí odmítnout nabídku na stavební práce, výrobky nebo služby, které jsou v souladu s vnitrostátní normou přejímající evropskou normu, evropským technickým schválením, obecnou technickou specifikací, mezinárodní normou nebo technickým referenčním systémem vypracovaným evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace řeší požadavky na výkon nebo na funkci, které veřejný zadavatel stanovil.

Ve své nabídce musí uchazeč prokázat ke spokojenosti veřejného zadavatele jakýmikoli vhodným prostředkem, že stavba, výrobek nebo služba, která je v souladu s normou, splňuje požadavky veřejného zadavatele na výkon nebo funkci.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

6. Jestliže veřejní zadavatelé stanoví vlastnosti z hlediska životního prostředí formou požadavků na výkon nebo na funkci, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), mohou používat podrobné specifikace nebo, je-li to třeba, jejich části, jak jsou definovány evropskými, mezinárodními nebo vnitrostátními ekoznačkami nebo jakoukoli jinou ekoznačkou, za předpokladu, že:

— tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky,

— požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací,

— ekoznačky jsou přijaty za použití řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a organizace na ochranu životního prostředí,

— a jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.

Veřejní zadavatelé mohou uvést, že u výrobků a služeb opatřených ekoznačkou platí předpoklad, že splňují technické specifikace stanovené v zadávací dokumentaci; musí přijmout každý vhodný důkazní prostředek, jako je technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

7. „Uznané subjekty“ ve smyslu tohoto článku jsou zkušební a kalibrační laboratoře a osvědčovací a inspekční subjekty, které splňují platné evropské normy.

Veřejní zadavatelé přijímají osvědčení vydaná uznanými subjekty usazenými v jiných členských státech.

8. Není-li to odůvodněno předmětem zakázky, nesmějí technické specifikace odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo na určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to vedlo ke zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně dovolen, není-li dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu zakázky podle odstavců 3 a 4 možný; takový odkaz musí být doprovázen slovy „nebo rovnocenný“.

Článek 24

Varianty

1. Je-li kritériem pro zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídka, mohou veřejní zadavatelé dát uchazečům souhlas k podání variant.

2. Veřejní zadavatelé v oznámení o zakázce uvedou, zda povolují podání variant nebo ne; bez tohoto údaje nejsou varianty povoleny.

3. Veřejní zadavatelé, kteří povolí podání variant, uvedou v zadávací dokumentaci minimální požadavky, jež musí varianty splňovat, a požadavky na jejich podávání.

4. Pouze varianty, které splňují minimální požadavky, stanovené těmito veřejnými zadavateli, jsou brány v úvahu.

V zadávacím řízení u veřejných zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí veřejní zadavatelé, kteří povolili podání variant, odmítnout variantu pouze z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, buď spíše k zakázce na služby než k zakázce na dodávky, nebo spíše k zakázce na dodávky než k zakázce na služby.

Článek 25

Subdodávky

V zadávací dokumentaci veřejný zadavatel od uchazeče může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí požadovat, aby ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky případně zamýšlí zadat třetím osobám, a všechny navrhované subdodavatele.

Tímto sdělením není dotčena odpovědnost hlavního hospodářského subjektu.

Článek 26

Podmínky plnění zakázky

Veřejní zadavatelé mohou stanovit zvláštní podmínky pro plnění zakázky za předpokladu, že jsou slučitelné s právem Společenství a jsou uvedeny v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci. Podmínky, kterými se řídí plnění zakázky, se mohou týkat zejména sociálních faktorů a životního prostředí.

Článek 27

Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek

1. Veřejný zadavatel v zadávací dokumentaci může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí uvést subjekt nebo subjekty, od nichž může zájemce nebo uchazeč získat náležité informace o povinnostech týkajících se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v členském státě, regionu nebo v místě, kde mají být prováděny stavební práce nebo poskytovány služby, a které platí pro stavební práce prováděné na místě a pro služby poskytované během plnění zakázky.

2. Veřejný zadavatel, který poskytuje informace uvedené v odstavci 1, požádá uchazeče nebo zájemce, kteří se účastní zadávacího řízení, aby uvedli, že při vypracování své nabídky vzali v úvahu povinnosti týkající se ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v místě, kde mají být provedeny práce nebo poskytnuta služba.

Prvním pododstavcem není dotčeno použití článku 55, který se týká přezkoumání mimořádně nízkých nabídek.







KAPITOLA V

Řízení

Článek 28

Použití otevřených, omezených a vyjednávacích řízení a soutěžního dialogu

Při zadávání svých veřejných zakázek veřejní zadavatelé použijí vnitrostátní řízení upravená pro účely této směrnice.

Zadávají tyto veřejné zakázky za použití otevřeného nebo omezeného řízení. Za zvláštních okolností, výslovně uvedených v článku 29, mohou veřejní zadavatelé zadat své veřejné zakázky prostřednictvím soutěžního dialogu. Ve zvláštních případech a za zvláštních okolností, výslovně uvedených v článcích 30 a 31, mohou použít vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo bez něho.

Článek 29

Soutěžní dialog

1. V případě zvláště složitých zakázek mohou členské státy stanovit, že pokud se veřejný zadavatel domnívá, že použití otevřeného nebo omezeného řízení mu nedovolí zadat zakázku, může použít soutěžní dialog v souladu s tímto článkem.

Veřejná zakázka se zadává pouze na základě zadávacího kritéria pro hospodářsky nejvýhodnější nabídku.

2. Veřejní zadavatelé zveřejní oznámení o zakázce, ve kterém uvedou své potřeby a požadavky, které vymezí v tomto oznámení nebo popisném dokumentu.

3. Veřejní zadavatelé zahájí se zájemci vybranými v souladu s odpovídajícími ustanoveními článků 44 až 52 dialog, jehož cílem je určit a vymezit prostředky, které nejlépe vyhovují pro splnění jejich potřeb. Během tohoto dialogu mohou s vybranými zájemci projednat všechny aspekty zakázky.

V průběhu dialogu veřejní zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Zejména neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným.

Veřejní zadavatelé nesmějí odhalit jiným účastníkům navrhovaná řešení nebo jiné důvěrné informace sdělené zájemcem, který se účastní dialogu, bez jeho souhlasu.

4. Veřejní zadavatelé mohou stanovit, že řízení se koná v navazujících fázích, s cílem snížit počet řešení k projednání během jednotlivých fází dialogu použitím kritérií pro zadání, uvedených v oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu. V oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu musí být uvedeno, že takový postup může být použit.

5. Veřejný zadavatel pokračuje v dialogu do té doby, než může určit jedno nebo více řešení, v případě potřeby po jejich porovnání, která jsou schopna splnit jeho potřeby.

6. Poté, co byl dialog prohlášen za ukončený, a poté, kdy o tom byli informování účastníci, je veřejní zadavatelé vyzvou k podání jejich konečných nabídek na základě jednoho nebo více řešení předložených a upřesněných během dialogu. Tyto nabídky musí obsahovat všechny nezbytné a požadované prvky, které jsou nutné pro plnění projektu.

Na žádost veřejného zadavatele mohou být tyto nabídky objasněny, upřesněny a zdokonaleny. Objasnění, upřesnění a zdokonalení nebo dodatečné informace však nesmějí zahrnovat změny základních prvků nabídky nebo výzvy k podání nabídek, jejichž obměna by mohla narušit soutěž nebo by měla diskriminační účinek.

7. Veřejní zadavatelé posuzují doručené nabídky na základě kritérií pro zadání zakázky stanovených v oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu a vyberou hospodářsky nejvýhodnější nabídku v souladu s článkem 53.

Na žádost veřejného zadavatele může být uchazeč určený jako ten, který podal hospodářsky nejvýhodnější nabídku, požádán o objasnění aspektů jeho nabídky nebo potvrzení závazků obsažených v nabídce, za předpokladu, že to nezpůsobí změnu podstatných prvků nabídky nebo výzvy k podání nabídek a nevznikne riziko narušení hospodářské soutěže nebo diskriminace.

8. Veřejní zadavatelé mohou účastníkům dialogu stanovit ceny nebo platby.

Článek 30

Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení s předchozím zveřejněním oznámení o zakázce

1. Veřejní zadavatelé mohou zadávat své veřejné zakázky ve vyjednávacím řízení po zveřejnění oznámení o zakázce v těchto případech:

a) v případě, že jsou v rámci otevřeného nebo omezeného řízení nebo v soutěžním dialogu podány nabídky, které jsou v rozporu s pravidly, nebo jsou-li podány pouze nabídky, které jsou nepřijatelné podle vnitrostátních předpisů slučitelných s články 4, 24, 25, 27 a kapitolou VII, pokud se původní podmínky zakázky podstatně nezmění. Veřejní zadavatelé nemusí zveřejnit oznámení o zakázce, pokud do vyjednávacího řízení zahrnou pouze všechny ty uchazeče, kteří splňují kritéria článků 45 až 52 a kteří v předchozím otevřeném nebo omezeném řízení nebo soutěžním dialogu podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení;

b) ve výjimečných případech, když povaha stavebních prací, dodávek nebo služeb nebo rizika s nimi spojená nedovolují předem stanovit celkovou cenu;

c) v případě služeb, mimo jiné služeb kategorie 6 přílohy II A a služeb týkajících se duševního vlastnictví, jako jsou služby zahrnující projekt děl, pokud je povaha služeb, které mají být poskytovány, taková, že specifikace zakázky nemohou být stanoveny s dostatečnou přesností, aby umožnily zadat zakázku výběrem nejlepší nabídky podle pravidel pro otevřené nebo omezené řízení;

d) v případě veřejných zakázek na stavební práce, jsou-li stavební práce vykonávány výlučně pro účely výzkumu, testování nebo vývoje, a nikoli s cílem dosáhnout ziskovosti nebo krytí nákladů na výzkum a vývoj.

2. V případech uvedených v odstavci 1 vyjednávají veřejní zadavatelé s uchazeči o jimi podaných nabídkách, aby je přizpůsobili požadavkům, které stanovili v oznámení o zakázce, v zadávací dokumentaci a v případných dodatečných dokumentech, a aby našli nejlepší nabídku v souladu s čl. 53 odst. 1.

3. Během vyjednávání zajistí veřejní zadavatelé rovné zacházení se všemi uchazeči. Zejména neposkytují diskriminačním způsobem informace, které mohou zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným.

4. Veřejní zadavatelé mohou stanovit, že řízení se koná v navazujících fázích, s cílem snížit počet řešení k vyjednávání použitím kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci. V oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci musí být uvedeno, že takový postup může být použit.

Článek 31

Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce

Veřejní zadavatelé mohou zadávat své veřejné zakázky ve vyjednávacím řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce v těchto případech:

1) V případě veřejných zakázek na stavební práce, na dodávky a na služby: a) jestliže v otevřeném nebo omezeném řízení nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky podstatně nezmění, a za podmínky, že Komisi je na její žádost zaslána zpráva; b) jestliže zakázka může být z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv zadána pouze určitému hospodářskému subjektu; c) pokud je to nezbytně nutné, nelze-li z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které veřejní zadavatelé nemohli předvídat, dodržet lhůty stanovené pro otevřená, omezená nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, jak je uvedeno v článku 30. Okolnosti, které se uvádějí pro odůvodnění krajní naléhavosti, nesmějí být v žádném případě způsobeny veřejným zadavatelem.

2) V případě veřejných zakázek na dodávky: a) jsou-li dané výrobky vyráběny výlučně pro účely výzkumu, pokusů, studia či vývoje, přičemž toto ustanovení se nevztahuje na výrobu ve velkém s cílem dosáhnout hospodářské životaschopnosti výrobku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj; b) pro dodatečné dodávky od původního dodavatele, které jsou určeny buď pro částečné nahrazení běžných dodávek nebo zařízení, nebo rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila veřejného zadavatele získávat materiál, který má odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě; doba trvání těchto zakázek a opakovaných zakázek nesmí zpravidla překročit tři roky; c) pro dodávky kotované a nakupované na burzách komodit; d) pro nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek, buď od dodavatele, který je s konečnou platností ukončuje svou obchodní činnost, nebo od správců konkursní podstaty nebo likvidátorů v případě úpadku, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů;

3) V případě veřejných zakázek na služby, pokud daná zakázka následuje po veřejné soutěži na určitý výkon a musí být podle platných pravidel zadána vítěznému účastníku nebo jednomu z vítězných účastníků; v případě více vítězných účastníků musí být k účasti na vyjednávání vyzvání všichni vítězní účastníci.

4) V případě veřejných zakázek na stavební práce a veřejných zakázek na služby: a) pro dodatečné stavební práce nebo služby, které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce, ale které se v důsledku nepředvídaných okolností stanou nezbytné pro provedení stavebních prací nebo služeb v nich popsaných, za podmínky, že je zakázka zadána hospodářskému subjektu, který tyto stavební práce nebo služby provádí, — jestliže tyto dodatečné stavební práce nebo služby nemohou být technicky nebo hospodářsky odděleny od původní zakázky bez velkých obtíží pro veřejné zadavatele, — nebo — jestliže tyto stavební práce nebo služby, ačkoli jsou oddělitelné od plnění původní zakázky, jsou nezbytně nutné pro její dokončení. Souhrnná hodnota zakázek zadaných na dodatečné stavební práce nebo služby však nesmí překročit 50 % částky původní zakázky; b) pro nové stavební práce nebo služby, které spočívají v opakování podobných stavebních prací nebo služeb svěřených hospodářskému subjektu, kterému stejní veřejní zadavatelé zadali původní zakázku, za předpokladu, že tyto stavební práce nebo služby odpovídají základnímu projektu, na který byla původní zakázka zadána v otevřeném nebo omezeném řízení. Možnost použití tohoto řízení musí být zveřejněna, jakmile je první projekt zařazen do soutěže a veřejní zadavatelé vezmou v úvahu celkové odhadované náklady na následné stavební práce a služby při použití článku 7. Toto řízení lze použít pouze v průběhu tří let následujících po sjednání původní zakázky.

Článek 32

Rámcové dohody

1. Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé mohou uzavírat rámcové dohody.

2. Za účelem uzavření rámcové dohody se veřejní zadavatelé řídí pravidly řízení uvedenými v této směrnici ve všech fázích až do zadání zakázek založených na této rámcové dohodě. Strany rámcové dohody se vybírají za použití kritérií pro zadání zakázky stanovených v souladu s článkem 53.

Zakázky založené na rámcové dohodě jsou zadávány postupy stanovenými v odstavcích 3 a 4. Tyto postupy mohou být použity pouze mezi veřejnými zadavateli a hospodářskými subjekty, jež jsou původními stranami rámcové dohody.

Při zadávání zakázek založených na rámcové dohodě nesmějí strany za žádných okolností provádět podstatné změny v podmínkách stanovených v této rámcové dohodě, zejména v případě uvedeném v odstavci 3.

Doba platnosti rámcové dohody nesmí překročit čtyři roky, kromě výjimečných, řádně, zejména předmětem rámcové dohody, odůvodněných případů.

Veřejní zadavatelé nesmějí rámcové dohody zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.

3. Je-li rámcová dohoda uzavřena pouze s jedním hospodářským subjektem, jsou zakázky založené na této rámcové dohodě zadávány v rámci podmínek stanovených v rámcové dohodě.

Při zadávání těchto zakázek se veřejní zadavatelé mohou písemně obrátit na hospodářský subjekt, který je stranou rámcové dohody, se žádostí o případné doplnění jeho nabídky, je-li nutné.

4. Jestliže je rámcová dohoda uzavřena s více hospodářskými subjekty, počet hospodářských subjektů musí být nejméně roven třem, existuje-li dostatečný počet hospodářských subjektů, které splňují kritéria pro výběr, nebo přípustných nabídek, které splňují kritéria pro zadání.

Zakázky založené na rámcových dohodách uzavřených s více hospodářskými subjekty mohou být zadány:

— buď použitím podmínek stanovených v rámcové dohodě bez obnovení hospodářské soutěže, nebo

— nejsou-li všechny podmínky stanoveny v rámcové dohodě a strany znovu soutěží na základě stejných, a je-li to nutné, přesněji formulovaných podmínek a případně dalších podmínek uvedených v zadávací dokumentaci rámcové dohody, tímto postupem: — a) veřejní zadavatelé písemně konzultují každou zakázku, která má být zadána, s hospodářskými subjekty, které jsou schopny plnit předmět zakázky; b) veřejní zadavatelé stanoví lhůtu, která je dostatečně dlouhá, aby umožnila podání nabídek pro každou konkrétní zakázku, s přihlédnutím k faktorům, jakými jsou složitost předmětu zakázky a čas potřebný k odeslání nabídek; c) nabídky se podávají písemně a jejich obsah zůstává důvěrný až do uplynutí stanovené lhůty pro odpověď; d) veřejní zadavatelé zadají každou zakázku uchazeči, který podal nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání zakázky uvedených v zadávací dokumentaci rámcové dohody.

Článek 33

Dynamické nákupní systémy

1. Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé mohou použít dynamické nákupní systémy.

2. K zavedení dynamického nákupního systému postupují veřejní zadavatelé podle pravidel otevřeného řízení ve všech jeho fázích až po přidělení zakázek, které mají být zadány v rámci tohoto systému. Všichni uchazeči, kteří splňují kritéria pro výběr a kteří předložili předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a veškerými případnými dodatečnými dokumenty, mají přístup k tomuto systému; předběžné nabídky mohou být kdykoli vylepšeny za předpokladu, že jsou i nadále v souladu se zadávací dokumentací. Pro zavedení tohoto systému a zadávání zakázek v jeho rámci smějí veřejní zadavatelé používat pouze elektronické prostředky v souladu s čl. 42 odst. 2 až 5.

3. Za účelem zavedení dynamického nákupního systému veřejní zadavatelé:

a) zveřejní oznámení o zakázce, ve kterém jasně sdělí, že bude použit dynamický nákupní systém;

b) upřesní v zadávací dokumentaci mimo jiné povahu zamýšlených nákupů v rámci tohoto systému, jakož i všechny nezbytné informace, které se týkají nákupního systému, použitého elektronického vybavení, technických opatření pro spojení a technických specifikací spojení;

c) poskytnou neomezený a úplný přímý přístup k zadávací dokumentaci a k veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky od zveřejnění oznámení až do ukončení fungování systému a uvedou v oznámení internetovou adresu, na které jsou tyto dokumenty k nahlédnutí.

4. Veřejní zadavatelé umožní po celou dobu trvání dynamického nákupního systému každému hospodářskému subjektu možnost podat předběžnou nabídku a být přijat do systému za podmínek uvedených v odstavci 2. Veřejní zadavatelé ukončí vyhodnocování nejpozději do 15 dnů ode dne podání předběžné nabídky. Mohou však prodloužit dobu pro vyhodnocení zakázky za předpokladu, že v mezidobí není vydána žádná výzva k podání nabídky.

Veřejný zadavatel informuje uchazeče uvedeného v prvním pododstavci v co nejkratší době o jeho přijetí do dynamického nákupního systému či o odmítnutí jeho předběžné nabídky.

5. Každá jednotlivá zakázka musí být předmětem výzvy k podání nabídky. Před vydáním výzvy k podání nabídky veřejní zadavatelé zveřejní zjednodušené oznámení o zakázce, kde vyzvou všechny hospodářské subjekty, které mají zájem, k podání předběžné nabídky v souladu s odstavcem 4 ve lhůtě, která nesmí být kratší než 15 dnů ode dne, kdy bylo zjednodušené oznámení odesláno. Veřejní zadavatelé nemohou v zadávacím řízení pokračovat, dokud neukončí vyhodnocení všech předběžných nabídek, které v této lhůtě obdrží.

6. Veřejní zadavatelé vyzvou všechny uchazeče přijaté do systému k podání nabídky pro každou jednotlivou zakázku, která má být v rámci systému zadána. Pro tento účel veřejní zadavatelé stanoví lhůtu pro podání nabídek.

Veřejní zadavatelé zadají zakázku uchazeči, který předložil nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání zakázky uvedených v oznámení o zakázce pro zavedení dynamického nákupního systému. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě uvedené v prvním pododstavci.

7. Dynamický nákupní systém nesmí trvat déle než čtyři roky, kromě výjimečných a náležitě odůvodněných případů.

Veřejní zadavatelé nesmějí tento systém používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.

Zúčastněným hospodářským subjektům ani účastníkům systému nesmějí být účtovány žádné poplatky.

Článek 34

Veřejné zakázky na stavební práce: zvláštní pravidla pro dotované programy bytové výstavby

V případě veřejných zakázek, které se vztahují k projektování a výstavbě v rámci dotovaných programů bytové výstavby, jejichž rozsah a složitost a odhadovaná doba trvání daného díla vyžaduje, aby bylo plánování od začátku založeno na úzké spolupráci v týmu, který zahrnuje zástupce veřejných zadavatelů, odborníky a zhotovitele odpovědného za provedení stavebních prací, může být pro výběr nejvhodnějšího zhotovitele pro začlenění do týmu přijat zvláštní postup.

Veřejní zadavatelé v oznámení o zakázce uvedou zejména co nejpřesnější popis stavebních prací, které je třeba provést, aby zhotovitelům, kteří mají zájem, umožnili získat reálnou představu o projektu. Veřejní zadavatelé navíc, v souladu s kvalitativními kritérii pro výběr uvedenými ve článcích 45 až 52, v tomto oznámení o zakázce uvedou osobní, technické, hospodářské a finanční podmínky, které musí zájemci splňovat.

Pokud veřejní zadavatelé využijí tohoto postupu, použijí články 2, 35, 36, 38, 39, 41, 42, 43 a 45 až 52.







KAPITOLA VI

Pravidla pro zveřejňování a transparentnost







Oddíl 1

Zveřejňování oznámení

Článek 35

Oznámení

1. Veřejní zadavatelé zveřejní prostřednictvím oznámení předběžných informací, které zveřejňuje Komise nebo oni sami na svém profilu kupujícího, jak je popsán v příloze VIII odst. 2 písm. b):

a) pokud jde o dodávky, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod podle skupin výrobků, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců, je-li celková odhadovaná hodnota, s přihlédnutím k článkům 7 a 9, rovná 750 000 EUR nebo vyšší. Skupiny výrobků stanoví veřejní zadavatelé odkazem na nomenklaturu CPV;

b) pokud jde o služby, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod pro každou z kategorií služeb, uvedených v příloze II A, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců, je-li celková odhadovaná hodnota, s přihlédnutím k článkům 7 a 9, rovná 750 000 EUR nebo vyšší;

c) pokud jde o stavební práce, základní charakteristiky zakázek nebo rámcových dohod, které mají v úmyslu zadat a jejichž odhadovaná hodnota je rovná prahové hodnotě uvedené v článku 7 nebo vyšší, s přihlédnutím k článku 9.

Oznámení uvedená v písmenech a) a b) se zasílají Komisi nebo zveřejní na profilu kupujícího co nejdříve po začátku účetního období.

Oznámení uvedené v písmeni c) se zasílá Komisi nebo zveřejní na profilu kupujícího co nejdříve po přijetí rozhodnutí, kterým se schvaluje plán zakázek na stavební práce nebo rámcových dohod, které veřejní zadavatelé mají v úmyslu zadat nebo uzavřít.

Veřejní zadavatelé, kteří zveřejňují oznámení předběžných informací na svých profilech kupujícího, zašlou elektronicky Komisi oznámení o zveřejnění oznámení předběžných informací na svém profilu kupujícího, ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy VIII.

Zveřejnění oznámení uvedených v písmenech a), b) a c) je povinné jen tehdy, využijí-li veřejní zadavatelé možnost zkrátit lhůty pro doručení nabídek podle čl. 38 odst. 4.

Tento odstavec se nevztahuje na vyjednávací řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.

2. Veřejní zadavatelé, kteří chtějí zadat veřejnou zakázku nebo rámcovou dohodu v otevřeném, omezeném nebo, za podmínek stanovených v článku 30, ve vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo, za podmínek stanovených v článku 29, v soutěžním dialogu, zveřejní svůj záměr prostřednictvím oznámení o zakázce.

3. Veřejní zadavatelé, kteří chtějí zavést dynamický nákupní systém, zveřejní svůj záměr prostřednictvím oznámení o zakázce.

Veřejní zadavatelé, kteří chtějí zadat zakázku na základě dynamického nákupního systému, zveřejní svůj záměr prostřednictvím zjednodušeného oznámení o zakázce.

4. Veřejní zadavatelé, kteří zadali veřejnou zakázku nebo uzavřeli rámcovou dohodu, zašlou oznámení o výsledcích zadávacího řízení do 48 dnů od zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody.

V případě rámcových dohod uzavřených v souladu s článkem 32 nejsou veřejní zadavatelé povinni zasílat oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro každou zakázku založenou na této dohodě.

Veřejní zadavatelé zasílají oznámení o výsledku zadávání zakázek na základě dynamického nákupního systému do 48 dnů od zadání každé zakázky. Mohou však taková oznámení sdružit na čtvrtletním základě. V tom případě zasílají sdružená oznámení do 48 dnů od konce každého čtvrtletí.

V případě veřejných zakázek na služby uvedené v příloze II B veřejní zadavatelé v oznámení sdělí, zda souhlasí s jeho zveřejněním. Pro takové zakázky na služby Komise vypracuje pravidla pro sestavování statistických zpráv na základě těchto oznámení a pro zveřejnění těchto zpráv postupem podle čl. 77 odst. 2.

Určité informace o zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody nemusí být poskytnuty ke zveřejnění v případě, že by jejich zveřejnění bylo na překážku vynucování práva nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo by poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých hospodářských subjektů nebo by mohlo být na újmu korektní hospodářské soutěži mezi nimi.

Článek 36

Forma a způsob zveřejňování oznámení

1. Oznámení obsahují informace uvedené v příloze VII A a případně veškeré jiné informace považované veřejným zadavatelem za užitečné, ve formě standardních formulářů přijatých Komisí postupem podle čl. 77 odst. 2.

2. Oznámení zasílaná veřejnými zadavateli Komisi jsou předávána buď elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy VIII, nebo jinými prostředky. V případě použití urychleného řízení stanoveného v čl. 38 odst. 8 musí být oznámení zasílána buď telefaxem, nebo elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy VIII.

Oznámení se zveřejňují v souladu s technickými charakteristikami zveřejnění uvedenými v bodu 1 písm. a) a b) přílohy VIII.

3. Oznámení vypracovaná a zaslaná elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy VIII, se zveřejní do pěti dnů po jejich odeslání.

Oznámení která nejsou zaslána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy VIII, se zveřejní do 12 dnů po jejich odeslání nebo, v případě urychleného řízení uvedeného v čl. 38 odst. 8, do pěti dnů po odeslání.

4. Oznámení se zveřejňují v plném znění v úředním jazyku Společenství, který vybral veřejný zadavatel, a toto původní jazykové znění je jediné závazné. Souhrn podstatných prvků každého oznámení se zveřejňuje v ostatních úředních jazycích.

Náklady na zveřejňování oznámení Komisí nese Společenství.

5. Oznámení a jejich obsah nesmějí být zveřejněny na vnitrostátní úrovni přede dnem jejich odeslání Komisi.

Oznámení zveřejněná na vnitrostátní úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy v oznámeních zaslaných Komisi nebo zveřejněných na profilu kupujícího v souladu s čl. 35 odst. 1 prvním pododstavcem, a musí uvádět datum odeslání oznámení Komisi nebo zveřejnění na profilu kupujícího.

Oznámení předběžných informací nesmějí být zveřejněna na profilu kupujícího před tím, než je Komisi zasláno oznámení o jejich zveřejnění touto formou; musí uvádět datum odeslání.

6. Obsah oznámení, která nejsou odesílána elektronickými prostředky v souladu s formou a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy VIII, je omezen přibližně na 650 slov.

7. Veřejní zadavatelé musí být schopni prokázat datum odeslání oznámení.

8. Komise vydá veřejnému zadavateli potvrzení o zveřejnění předaných informací, ve kterém je uveden den zveřejnění. Toto potvrzení je důkazem o zveřejnění.

Článek 37

Nepovinné zveřejnění

Veřejní zadavatelé mohou v souladu s článkem 36 zveřejňovat oznámení týkající se veřejných zakázek, na která se nevztahuje povinnost zveřejňování stanovená touto směrnicí.







Oddíl 2

Lhůty

Článek 38

Lhůty pro doručení žádostí o účast a pro doručení nabídek

1. Při stanovení lhůt pro doručení nabídek a žádostí o účast zohledňují veřejní zadavatelé zejména složitost zakázky a čas nutný pro vypracování nabídek, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené tímto článkem.

2. V případě otevřených řízení činí minimální lhůta pro doručení nabídek 52 dnů ode dne, kdy bylo oznámení o zakázce odesláno.

3. V případě omezených řízení, vyjednávacích řízení se zveřejněním oznámení o zakázce uvedených v článku 30 a soutěžního dialogu:

a) je minimální lhůta pro doručení žádostí o účast 37 dnů ode dne, kdy bylo oznámení o zakázce odesláno;

b) v případě omezených řízení je minimální lhůta pro doručení nabídek 40 dnů ode dne, kdy byla výzva odeslána.

4. Jestliže veřejní zadavatelé zveřejnili oznámení předběžných informací, může být minimální lhůta pro doručení nabídek podle odstavce 2 a odst. 3 písm. b) zkrácena zpravidla na 36 dnů, ale v žádném případě na méně než 22 dnů.

V otevřených řízeních běží lhůta ode dne, kdy bylo oznámení o zakázce odesláno, a v omezených řízeních ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídek.

Zkrácené lhůty uvedené v prvním pododstavci jsou přípustné za předpokladu, že oznámení předběžných informací obsahovalo všechny informace vyžadované pro oznámení o zakázce v příloze VII A, pokud jsou tyto informace dostupné v době zveřejnění oznámení a toto oznámení předběžných informací bylo odesláno ke zveřejnění nejméně 52 dnů a nejvýše 12 měsíců přede dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce.

5. Jsou-li oznámení vypracována a zasílána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy VIII, mohou být lhůty pro doručení nabídek uvedené v o