2014O0031 — CS — 15.12.2014 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY ze dne 9. července 2014 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9 (přepracované znění) (ECB/2014/31) (2014/528/EU) (Úř. věst. L 240, 13.8.2014, p.28)

Ve znění:









▼B

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 9. července 2014

o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9

(přepracované znění)

(ECB/2014/31)

(2014/528/EU)







Rada guvernérů Evropské centrální banky, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy, s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 první odrážku a články 5.1, 12.1, 14.3 a 18.2 tohoto statutu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Obecné zásady ECB/2013/4 ( 1 ) byly podstatným způsobem změněny. Vzhledem k tomu, že je v nich třeba provést další změny, měly by být obecné zásady ECB/2013/4 v zájmu jednoznačnosti přepracovány. (2) Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. Obecné podmínky, za nichž jsou ECB a národní centrální banky připraveny provádět úvěrové operace, včetně kritérií, podle kterých se určuje způsobilost zajištění pro účely úvěrových operací Eurosystému, jsou stanoveny v příloze I obecných zásad ECB/2011/14 ( 2 ). (3) S cílem podpořit poskytování úvěrů bankami a likviditu na peněžním trhu eurozóny Rada guvernérů dne 8. prosince 2011 a 20. června 2012 rozhodla o dalších opatřeních na zvýšenou podporu poskytování úvěrů včetně opatření, která jsou upravena v rozhodnutí ECB/2011/25 ( 3 ). Kromě toho bylo třeba přizpůsobit odkazy na sazbu minimálních rezerv v obecných zásadách ECB/2007/9 ( 4 ) změnám nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) ( 5 ) zavedeným nařízením Evropské centrální banky (EU) č. 1358/2011 (ECB/2011/26) ( 6 ). (4) Rozhodnutí ECB/2012/4 ( 7 ) stanovilo, že národní centrální banky nejsou povinny přijímat jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému způsobilé bankovní dluhopisy zaručené členským státem, na který se vztahuje program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu, nebo zaručené členským státem, jehož úvěrové hodnocení nesplňuje referenční hodnotu Eurosystému pro minimální požadavek na vysoké úvěrové standardy. (5) Rozhodnutí ECB/2012/12 ( 8 ) rovněž přezkoumalo výjimku ze zákazu úzkého propojení uvedenou v oddíle 6.2.3.2 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, pokud jde o státem zaručené bankovní dluhopisy vydané protistranami a jimi používané jako zajištění. (6) Dne 2. srpna 2012 bylo rozhodnutí ECB/2011/25 nahrazeno obecnými zásadami ECB/2012/18 ( 9 ), které národní centrální banky provedly v příslušné smluvní nebo regulatorní úpravě. Obecnými zásadami ECB/2012/18 bylo též umožněno, aby protistrany, které se účastní úvěrových operací Eurosystému, ve výjimečných případech s předchozím souhlasem Rady guvernérů zvýšily úroveň používání vlastních bankovních dluhopisů zaručených státem nad úroveň dosaženou k 3. červenci 2012. K žádostem o předchozí souhlas Rady guvernérů musí být přiložen plán financování. (7) Obecné zásady ECB/2012/18 byly dne 10. října 2012 změněny obecnými zásadami ECB/2012/23 ( 10 ), jimiž byla dočasně rozšířena kritéria určující způsobilost aktiv používaných jako zajištění při operacích měnové politiky Eurosystému tak, že jako způsobilá aktiva pro operace měnové politiky byly přijaty obchodovatelné dluhové nástroje denominované v librách šterlinků, jenech nebo amerických dolarech. Na tyto obchodovatelné dluhové nástroje bylo uplatněno snížení ceny při ocenění zohledňující historickou volatilitu příslušných směnných kurzů. (8) Obecné zásady ECB/2013/2 ( 11 ) vymezují postup při předčasném splacení dlouhodobějších refinančních operací protistranami s cílem zajistit, aby všechny národní centrální banky uplatňovaly stejné podmínky. Zejména stanoví, že sankční režim vymezený v dodatku 6 k příloze I obecných zásad ECB/2011/14 se uplatní v případě, kdy protistrana, která se rozhodla pro předčasné splacení, do dne splatnosti úplně nebo částečně nevypořádá částku, kterou má splatit příslušné národní centrální bance. (9) V obecných zásadách ECB/2012/18 byly provedeny další změny s cílem začlenit do nich obsah rozhodnutí ECB/2012/34 ( 12 ) a zajistit, aby národní centrální banky nebyly povinny jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému přijímat způsobilé nekryté bankovní dluhopisy, které: a) vydaly protistrany, jež je používají, nebo které vydaly subjekty, s nimiž jsou tyto protistrany úzce propojeny, a b) jsou plně zaručeny členským státem, jehož úvěrové hodnocení nesplňuje vysoké úvěrové standardy Eurosystému a který podle Rady guvernérů plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu. (10) V zájmu jednoznačnosti a zjednodušení byly obecné zásady ECB/2012/18 dne 20. března 2013 nahrazeny obecnými zásadami ECB/2013/4, které národní centrální banky provedly v příslušné smluvní nebo regulatorní úpravě. (11) V zájmu jednoznačnosti a zjednodušení byl obsah rozhodnutí ECB/2011/4 ( 13 ), ECB/2011/10 ( 14 )a ECB/2012/32 ( 15 ) začleněn do obecných zásad ECB/2013/4 spolu se všemi ostatními dočasnými opatřeními týkajícími se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění. (12) Obecné zásady ECB/2013/4 byly změněny dne 5. července 2013 rozhodnutím ECB/2013/22 ( 16 ) a dne 12. března 2014 obecnými zásadami ECB/2014/12 ( 17 ) s cílem zohlednit členské státy eurozóny, které podle názoru Rady guvernérů plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu, jakož i změny rámce Eurosystému pro zajištění. V návaznosti na následné změny v seznamu členských států eurozóny, které plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu, je třeba obecné zásady ECB/2013/4 dále upravit. (13) Rozhodnutím ECB/2013/36 ( 18 ) se upravují srážky při ocenění a ustanovení o kontinuitě obsluhy, jež se uplatňují na cenné papíry kryté aktivy přijímané na základě dodatečných dočasných opatření týkajících se refinančních operací Eurosystému, jež byla stanovena obecnými zásadami ECB/2013/4, a mění kritéria způsobilosti, která se podle uvedených obecných zásad uplatňují na další úvěrové pohledávky. (14) V zájmu jednoznačnosti a zjednodušení by měl být obsah rozhodnutí ECB/2013/22 a ECB/2013/36 začleněn do těchto obecných zásad. (15) Dne 22. května 2014 Rada guvernérů rozhodla, že kromě některých dalších úvěrových pohledávek, které jsou již stanoveny obecnými zásadami ECB/2013/4, mohou národní centrální banky přijímat některé krátkodobé dluhové nástroje vydané nefinančními podniky, které nesplňují kritéria způsobilosti obchodovatelných aktiv uplatňovaná Eurosystémem, za předpokladu, že splňují kritéria způsobilosti a opatření ke kontrole rizika stanovená Radou guvernérů. Toto rozhodnutí vyžaduje další úpravu obecných zásad ECB/2013/4. (16) Dodatečná opatření uvedená v těchto obecných zásadách by se měla uplatňovat dočasně, a to do doby, kdy Rada guvernérů usoudí, že již nejsou nezbytná k zajištění náležitého fungování transmisního mechanismu měnové politiky, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:







Článek 1

Dodatečná opatření týkající se refinančních operací a způsobilého zajištění

1. Pravidla pro provádění operací měnové politiky Eurosystému a kritéria způsobilosti zajištění stanovená v těchto obecných zásadách se uplatňují ve spojení s obecnými zásadami ECB/2011/14.

2. V případě rozporu mezi těmito obecnými zásadami a obecnými zásadami ECB/2011/14, tak jak jsou národními centrálními bankami provedeny na vnitrostátní úrovni, mají přednost tyto obecné zásady. Nestanoví-li tyto obecné zásady jinak, uplatňují národní centrální banky nadále všechna ustanovení obecných zásad ECB/2011/14 v nezměněné podobě.

3. Pro účely čl. 6 odst. 1 a článku 8 se Řecká republika a Kyperská republika považují za členské státy eurozóny, které plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu.

Článek 2

Možnost ukončit dlouhodobější refinanční operace nebo snížit jejich objem

1. Eurosystém může rozhodnout, že za určitých podmínek mohou protistrany před splatností ukončit určité dlouhodobější refinanční operace nebo snížit jejich objem (toto snížení objemu nebo ukončení se dále společně označuje též jako „předčasné splacení“). Při vyhlášení nabídkového řízení se upřesní, zda se uplatňuje možnost ukončit příslušné operace nebo snížit jejich objem před splatností, jakož i den, od kterého lze tuto možnost využít. Tato informace může být případně poskytnuta jiným způsobem, který Eurosystém považuje za vhodný.

2. Protistrana může využít možnost ukončit dlouhodobější refinanční operace nebo snížit jejich objem před splatností tak, že alespoň jeden týden přede dnem předčasného splacení oznámí příslušné národní centrální bance částku, kterou hodlá splatit v rámci postupu předčasného splacení, jakož i den, kdy hodlá toto předčasné splacení uskutečnit. Nestanoví-li Eurosystém jinak, lze předčasné splacení uskutečnit v kterýkoli den, který je dnem vypořádání hlavní refinanční operace Eurosystému, za předpokladu, že protistrana učiní oznámení podle tohoto odstavce alespoň jeden týden před tímto dnem.

3. Oznámení podle odstavce 2 se pro protistranu stává závazným jeden týden přede dnem předčasného splacení, který je v něm určen. Pokud protistrana úplně nebo částečně nevypořádá částku splatnou v rámci postupu předčasného splacení do dne splatnosti, může to mít za následek finanční postih uvedený v oddílu 1 dodatku 6 k příloze I obecných zásad ECB/2011/14. Ustanovení oddílu 1 dodatku 6, která se uplatňují v případě porušení pravidel týkajících se nabídkových řízení, se uplatní, jestliže protistrana úplně nebo částečně nevypořádá částku splatnou ke dni předčasného splacení podle odstavce 2. Uložením finančního postihu není dotčeno právo národní centrální banky použít prostředky nápravy stanovené pro případ neplnění v příloze II obecných zásad ECB/2011/14.

Článek 3

Přijetí některých dalších cenných papírů krytých aktivy

1. Kromě cenných papírů krytých aktivy, které jsou způsobilé podle kapitoly 6 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, jsou jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému způsobilé i cenné papíry kryté aktivy, které nesplňují požadavky na úvěrové hodnocení podle oddílu 6.3 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, ale které jinak splňují všechna kritéria způsobilosti pro cenné papíry kryté aktivy podle přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, za předpokladu, že mají dva ratingy dané emise alespoň na úrovni „triple B“ ( 19 ) ze strany akceptovaných externích ratingových institucí. Tyto cenné papíry kryté aktivy musí dále splňovat všechny tyto požadavky:

a) aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, patří do jedné z těchto tříd aktiv: i) hypoteční úvěry na bydlení, ii) úvěry malým a středním podnikům, iii) hypoteční úvěry na komerční účely, iv) úvěry na pořízení automobilu, v) leasing, vi) spotřebitelské úvěry, vii) pohledávky z kreditních karet;

b) aktiva, která vytvářejí peněžní toky, nesmějí zahrnovat aktiva různých tříd;

c) aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, nesmějí zahrnovat úvěry, které: i) jsou ohroženými úvěry v okamžiku emise cenných papírů krytých aktivy; nebo ii) jsou ohroženými úvěry v okamžiku, kdy jsou začleněny mezi cenné papíry kryté aktivy během doby splatnosti těchto cenných papírů, např. nahrazením aktiv, která vytvářejí peněžní toky, nebo iii) jsou v kterémkoli okamžiku strukturované, syndikované nebo s vysokou finanční pákou;

d) dokumenty o transakci s cennými papíry krytými aktivy obsahují ustanovení o kontinuitě obsluhy.

2. Cenné papíry kryté aktivy uvedené v odstavci 1, které mají dva ratingy alespoň na úrovni „single A“ ( 20 ), podléhají srážce při ocenění ve výši 10 %.

3. Cenné papíry kryté aktivy uvedené v odstavci 1, které mají dva ratingy alespoň na úrovni „single A“, podléhají srážce při ocenění ve výši 22 %.

4. Cenné papíry kryté aktivy, které jsou způsobilé podle odstavce 1, nesmí protistrana předložit jako zajištění, pokud ve vztahu k těmto cenným papírům vystupuje tato protistrana nebo kterákoli třetí strana, s níž je v úzkém propojení, jako poskytovatel úrokového zajištění.

5. Národní centrální banka může jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému přijmout cenné papíry kryté aktivy, jejichž podkladová aktiva zahrnují hypoteční úvěry na bydlení nebo úvěry malým a středním podnikům anebo oba druhy úvěrů a které nesplňují požadavky na úvěrové hodnocení podle oddílu 6.3.2 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14 a požadavky uvedené výše v odst. 1 písm. a) až d) a v odstavci 4, ale jinak splňují všechna kritéria způsobilosti pro cenné papíry kryté aktivy podle obecných zásad ECB/2011/14 a mají dva ratingy alespoň na úrovni „triple B“. Tyto cenné papíry kryté aktivy musí být vydány před 20. červnem 2012 a podléhají srážce při ocenění ve výši 22 %.

6. Cenné papíry kryté aktivy s ustanoveními o kontinuitě obsluhy, jež jsou v souladu s obecnými zásadami ECB/2013/4, které byly na seznamu způsobilých aktiv před 1. říjnem 2013, budou způsobilé až do 1. října 2014.

7. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:

a) „hypoteční úvěr na bydlení“ zahrnuje vedle úvěrů na bydlení zajištěných hypotékou zaručené úvěry na bydlení (bez hypotéky), pokud je záruka v případě prodlení s jejich splácením okamžitě splatná. Tato záruka může mít různou smluvní formu, včetně pojistných smluv, za předpokladu, že jsou poskytnuty subjektem veřejného sektoru nebo finanční institucí podléhající veřejnému dohledu. Pro účely těchto záruk musí úvěrové hodnocení ručitele odpovídat stupni úvěrové kvality 3 harmonizované ratingové stupnice Eurosystému po dobu trvání transakce;

b) „malým podnikem“ a „středním podnikem“ se rozumí subjekt vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na jeho právní formu, jehož vykazovaný obrat, nebo vykazovaný obrat konsolidačního celku, je-li daný subjekt součástí konsolidačního celku, činí méně než 50 milionů EUR;

c) „ohrožený úvěr“ zahrnuje úvěry, u nichž jsou platby úroku nebo jistiny v prodlení 90 nebo více dní a došlo k selhání dlužníka ve smyslu článku 178 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ( 21 ), nebo úvěry, u nichž existuje závažný důvod pochybovat, že platby budou provedeny v plné výši;

d) „strukturovaným úvěrem“ se rozumí struktura, která zahrnuje podřízené úvěrové pohledávky;

e) „syndikovaným úvěrem“ se rozumí úvěr poskytnutý skupinou věřitelů v rámci syndikátu věřitelů;

f) „úvěrem s vysokou finanční pákou“ se rozumí úvěr poskytnutý společnosti, která je již značně zadlužena, např. za účelem financování odkupu či převzetí, kdy tento úvěr slouží k nabytí účasti na společnosti, která je rovněž dlužníkem z tohoto úvěru;

g) „ustanoveními o kontinuitě obsluhy“ se rozumí ta ustanovení právní dokumentace k cenným papírům krytým aktivy, která zahrnují buď ustanovení o náhradním obsluhovateli, nebo ustanovení o zprostředkovateli náhradního obsluhovatele (neexistují-li ustanovení o náhradním obsluhovateli). Ustanovení o zprostředkovateli náhradního obsluhovatele by měla stanovit, že bude jmenován zprostředkovatel náhradního obsluhovatele, který bude pověřen k tomu, aby do 60 dnů od okamžiku, kdy nastala rozhodná událost, našel vhodného náhradního obsluhovatele, tak aby bylo zajištěno včasné splácení a obsluha cenného papíru krytého aktivy. Tato ustanovení zahrnují rovněž důvody pro výměnu obsluhovatele vedoucí ke jmenování náhradního obsluhovatele. Může se jednat o důvody založené na ratingu či o jiné důvody na ratingu nezaložené, např. nesplnění povinností stávajícího obsluhovatele.

Článek 4

Přijetí některých dalších úvěrových pohledávek

1. Národní centrální banky mohou jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému přijmout úvěrové pohledávky, které nesplňují kritéria způsobilosti Eurosystému.

2. Národní centrální banky, které se rozhodnou přijmout úvěrové pohledávky podle odstavce 1, stanoví za tímto účelem kritéria způsobilosti a opatření ke kontrole rizika, a to tak, že upřesní odchylky od požadavků přílohy I obecných zásad ECB/2011/14. Tato kritéria způsobilosti a opatření ke kontrole rizika zahrnují kritérium, podle něhož se úvěrové pohledávky řídí právem členského státu národní centrální banky, která tato kritéria způsobilosti a opatření ke kontrole rizika stanovila. Kritéria způsobilosti a opatření ke kontrole rizika podléhají předchozímu souhlasu Rady guvernérů.

3. Ve výjimečných případech mohou národní centrální banky s předchozím souhlasem Rady guvernérů přijmout úvěrové pohledávky:

a) za použití kritérií způsobilosti a opatření ke kontrole rizika stanovených jinou národní centrální bankou podle odstavců 1 a 2; nebo

b) které se řídí právem jiného členského státu, než je ten, v němž má sídlo přijímající národní centrální banka;

c) které jsou součástí souboru úvěrových pohledávek nebo které jsou zajištěny nemovitostmi, pokud právem, kterým se úvěrová pohledávka nebo příslušný dlužník (popřípadě ručitel) řídí, je právo jiného členského státu EU, než je ten, v němž má sídlo přijímající národní centrální banka.

4. Jiná národní centrální banka poskytne pomoc národní centrální bance, která přijímá úvěrové pohledávky podle odstavce 1, jen pokud se na tom obě národní centrální banky dohodly a s předchozím souhlasem Rady guvernérů.

Článek 5

Přijímání určitých krátkodobých dluhových nástrojů

1. Národní centrální banky mohou jako zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému přijímat určité krátkodobé dluhové nástroje, které nesplňují kritéria způsobilosti Eurosystému pro obchodovatelná aktiva, jež jsou uvedena v příloze I obecných zásad ECB/2011/14.

2. Národní centrální banky, které se rozhodnou přijímat krátkodobé dluhové nástroje v souladu s odstavcem 1, za tímto účelem zavedou kritéria způsobilosti a opatření pro kontrolu rizik, která musí splňovat minimální standardy vymezené Radou guvernérů. Tato kritéria způsobilosti a opatření pro kontrolu rizik zahrnují následující kritéria pro krátkodobé dluhové nástroje.

a) Jsou vydány nefinančními podniky ( 22 ), které jsou usazeny v eurozóně. (Případný) ručitel krátkodobého dluhového nástroje musí být rovněž nefinančním podnikem usazeným v eurozóně s výjimkou případu, kdy pro to, aby krátkodobý dluhový nástroj splňoval ustanovení o zavedení vysokých úvěrových standardů ve smyslu pododstavce d), není třeba záruka.

b) Nejsou přijaty k obchodování na trhu, který Eurosystém považuje za přijatelný ve smyslu oddílu 6.2.1.5 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14.

c) Jsou denominovány v eurech.

d) Splňují požadavky na vysoké úvěrové standardy zavedené příslušnou národní centrální bankou, které se uplatní namísto požadavků obsažených v oddílech 6.3.2 a 6.3.3 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14.

e) S výjimkou pododstavců a) až d) splňují kritéria způsobilosti Eurosystému pro obchodovatelná aktiva uvedená v příloze I obecných zásad ECB/2011/14.

3. Nejedná-li tak na základě dvoustranné dohody s jinou národní centrální bankou, nesmí národní centrální banka přijímat krátkodobé dluhové nástroje podle odstavců 1 a 2, které jsou vydány v eurozóně:

a) u této jiné národní centrální banky; nebo

b) u centrálního depozitáře cenných papírů, který i) je Eurosystémem kladně hodnocen v souladu se standardy a postupy hodnocení uvedenými v dokumentu „Framework for the assessment of securities settlement systems and links to determine their eligibility for use in Eurosystem credit operations“ (Rámec pro hodnocení systémů a spojení pro vypořádání obchodů s cennými papíry pro účely stanovení jejich způsobilosti pro použití v úvěrových operacích Eurosystému) ( 23 ) a ii) je usazen v členském státě eurozóny, v němž má sídlo druhá národní centrální banka.

4. Pro účely tohoto článku se pojmem „krátkodobé dluhové nástroje“ rozumí dluhové nástroje, které mají v době emise nebo kdykoli poté splatnost v délce nejvýše 365 dnů.

Článek 6

Přijímání některých státem zaručených bankovních dluhopisů

1. Národní centrální banka není povinna přijmout jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému způsobilé nekryté bankovní dluhopisy, které:

a) nesplňují požadavek Eurosystému na vysoké úvěrové standardy;

b) jsou emitovány protistranou, která je používá, nebo subjekty, které jsou s touto protistranou úzce propojeny; a

c) jsou plně zaručeny členským státem: i) jehož úvěrové hodnocení nesplňuje požadavek Eurosystému na vysoké úvěrové standardy pro emitenty a ručitele obchodovatelných aktiv podle oddílů 6.3.1 a 6.3.2 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14; a ii) který podle názoru Rady guvernérů plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu.

2. V případech, kdy se národní centrální banky rozhodnou nepřijmout cenné papíry uvedené v odstavci 1 jako zajištění, uvědomí o tom Radu guvernérů.

3. Protistrany nesmějí jako zajištění při operacích měnové politiky Eurosystému předložit nekryté bankovní dluhopisy, které samy vydaly nebo které vydaly subjekty, s nimiž jsou tyto protistrany úzce propojeny, a za které ručí subjekt veřejného sektoru v Evropském hospodářském prostoru oprávněný ukládat daně, v míře přesahující jmenovitou hodnotu těchto dluhopisů, které již byly předloženy jako zajištění k 3. červenci 2012.

4. Ve výjimečných případech může Rada guvernérů rozhodnout o dočasné výjimce z požadavku uvedeného v odstavci 3 na dobu nejdéle tří let. K žádosti o výjimku se přikládá plán financování, v němž protistrana žádající o udělení výjimky uvede, jak ukončí používání vlastních nekrytých bankovních dluhopisů zaručených státem nejpozději do tří let od schválení výjimky. Výjimky udělené po 3. červenci 2012 zůstávají v platnosti do doby, kdy má dojít k jejich přezkumu.

Článek 7

Přijetí některých aktiv denominovaných v librách šterlinků, jenech nebo amerických dolarech jako způsobilého zajištění

1. Obchodovatelné dluhové nástroje uvedené v oddíle 6.2.1 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14, jsou-li denominovány v librách šterlinků, jenech nebo amerických dolarech, představují způsobilé zajištění pro operace měnové politiky Eurosystému za předpokladu, že: a) jsou vydány a drženy/vypořádány v eurozóně; b) jejich emitent je usazen v Evropském hospodářském prostoru a c) splňují všechna ostatní kritéria způsobilosti uvedená v oddíle 6.2.1 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14.

2. Eurosystém uplatňuje u těchto obchodovatelných dluhových nástrojů následující snížení ceny při ocenění: a) snížení ve výši 16 % u aktiv denominovaných v librách šterlinků nebo amerických dolarech a b) snížení ve výši 26 % u aktiv denominovaných v jenech.

3. Obchodovatelné dluhové nástroje uvedené v odstavci 1, které mají kupóny vázané na jednu sazbu peněžního trhu v měně, v níž jsou denominovány, nebo na index inflace příslušné země, přičemž neobsahují žádné struktury typu „discrete range“, „range accrual“, „ratchet“ ani jiné obdobné složité struktury, rovněž představují způsobilé zajištění pro účely operací měnové politiky Eurosystému.

4. Kromě úrokových sazeb uvedených v odstavci 3 může ECB se souhlasem Rady guvernérů na svých internetových stránkách www.ecb.europa.eu zveřejnit seznam dalších přijatelných referenčních úrokových sazeb v cizí měně.

5. Na obchodovatelná aktiva denominovaná v cizí měně se vztahují pouze články 1, 3, 6, 7 a 9 těchto obecných zásad.

Článek 8

Pozastavení uplatňování požadavků na práh úvěrové kvality ve vztahu k některým obchodovatelným nástrojům

1. Uplatňování minimálních požadavků Eurosystému na práh úvěrové kvality stanovených rámcem Eurosystému pro hodnocení úvěrového rizika pro obchodovatelná aktiva v oddíle 6.3.2 přílohy I obecných zásad ECB/2011/14 se pozastavuje v souladu s odstavcem 2.

2. Práh úvěrové kvality stanovený Eurosystémem se neuplatňuje na obchodovatelné dluhové nástroje vydané nebo plně zaručené ústředními vládami členských států eurozóny, na které se vztahuje program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu, ledaže Rada guvernérů rozhodne, že příslušný členský stát nesplňuje podmínky poskytování finanční podpory a/nebo podmínky makroekonomického programu.

3. Na obchodovatelné dluhové nástroje vydané či plně zaručené ústřední vládou Řecké republiky se uplatňují zvláštní srážky uvedené v příloze I těchto obecných zásad; na obchodovatelné dluhové nástroje vydané či plně zaručené ústřední vládou Kyperské republiky se uplatňují zvláštní srážky uvedené v příloze II těchto obecných zásad.

Článek 9

Nabytí účinku, provádění a použití

1. Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem 9. července 2014.

2. Národní centrální banky přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s čl. 1 odst. 3, čl. 3 odst. 2, 3, 5 a 6, čl. 3 odst. 7 písm. g), čl. 4 odst. 3 písm. c) a čl. 8 odst. 3 a použijí tyto obecné zásady ode dne 20. srpna 2014. Nejpozději do 6. srpna 2014 informují ECB o textech a prostředcích týkajících se opatření ve vztahu k čl. 1 odst. 3, čl. 3 odst. 2, 3, 5 a 6, čl. 3 odst. 7 písm. g), čl. 4 odst. 3 písm. c) a čl. 8 odst. 3, přičemž ECB rovněž informují o všech opatřeních ve vztahu k článku 5 v souladu s postupy stanovenými Radou guvernérů.

3. Článek 6 se použije do 28. února 2015.

Článek 10

Změna obecných zásad ECB/2007/9

V příloze III části 5 se odstavec pod tabulkou 2 nahrazuje tímto:

„Výpočet paušálních odpočitatelných položek pro účely kontroly (R6):

Paušální odpočitatelná položka: Položka se uplatní v případě každé úvěrové instituce. Každá úvěrová instituce odečte maximální paušální částku za účelem snížení administrativních nákladů spojených s nakládáním s velmi malými požadavky na rezervy. Je-li [základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv] nižší než 100 000 EUR, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši [základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv]. Je-li [základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv] vyšší než 100 000 EUR nebo se této částce rovná, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši 100 000 EUR. Instituce, jež mohou statistické údaje týkající se jejich konsolidovaného základu pro stanovení minimálních rezerv vykazovat jako skupina (ve smyslu přílohy III části 2 oddílu 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32)), drží minimální rezervy prostřednictvím jedné instituce ve skupině, která jedná jako zprostředkovatel výhradně pro tyto instituce. Podle článku 11 nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) ( 24 ) je v posledně zmíněném případě oprávněna paušální odpočitatelnou položku odečíst pouze skupina jakožto celek.

Minimální (neboli ‚požadované‘) rezervy se vypočtou takto:

Minimální (neboli ‚požadované‘) rezervy = základ pro stanovení minimálních rezerv × sazba rezerv – paušální odpočitatelná položka

Sazba rezerv se uplatňuje v souladu s nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

Článek 11

Zrušení

1. Obecné zásady ECB/2013/4 se zrušují s účinkem od 20. srpna 2014.

2. Odkazy na obecné zásady ECB/2013/4 se považují za odkazy na tyto obecné zásady v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.

Článek 12

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.

▼M1









PŘÍLOHA I

Přehled srážek, které se uplatňují na obchodovatelné dluhové nástroje vydané nebo plně zaručené Řeckou republikou







Řecké státní dluhopisy Zbytková splatnost (v letech) Kupón s pevnou a proměnlivou sazbou Nulový kupón 0–1 6,5 6,5 1–3 11,0 12,0 3–5 16,5 18,0 5–7 23,0 26,0 7–10 34,0 39,5 > 10 40,0 52,5 Státem zaručené bankovní dluhopisy a státem zaručené dluhopisy vydané nefinančními podniky Zbytková splatnost (v letech) Kupón s pevnou a proměnlivou sazbou Nulový kupón 0–1 13,5 14,0 1–3 19,0 20,0 3–5 24,5 26,5 5–7 31,5 35,0 7–10 43,5 49,5 > 10 50,0 62,0

▼B









PŘÍLOHA II







Přehled srážek, které se uplatňují na obchodovatelné dluhové nástroje vydanénebo plně zaručené Kyperskou republikou Státní dluhopisy Zbytková splatnost Srážky u kupónů s pevnou a proměnlivou sazbou Srážky u kupónů s nulovou sazbou 0-1 14,5 14,5 1-3 27,5 29,5 3-5 37,5 40,0 5-7 41,0 45,0 7-10 47,5 52,5 > 10 57,0 71,0 Státem zaručené bankovní dluhopisy a státem zaručené dluhopisy nefinančních podniků Zbytková splatnost Srážky u kupónů s pevnou a proměnlivou sazbou Srážky u kupónů s nulovou sazbou 0-1 23,0 23,0 1-3 37,0 39,0 3-5 47,5 50,5 5-7 51,5 55,5 7-10 58,0 63,0 > 10 68,0 81,5









PŘÍLOHA III

ZRUŠENÉ OBECNÉ ZÁSADY A JEJICH NÁSLEDNÉ ZMĚNY

Obecné zásady ECB/2013/4 (Úř. věst. L 95, 5.4.2013, s. 23).

Obecné zásady ECB/2014/12 (Úř. věst. L 166, 5.6.2014, s. 42).









PŘÍLOHA IV

SROVNÁVACÍ TABULKA







Obecné zásady ECB/2013/4 Tyto obecné zásady Články 1 a 2 Články 1 a 2 Čl. 3 odst. 4 a 5 Čl. 3 odst. 4 a 5 Čl. 3 odst. 6 Čl. 3 odst. 7 Článek 4 Článek 4 Čl. 3 odst. 6 pododst. 1 Čl. 3 odst. 7 písm. a) Čl. 3 odst. 6 pododst. 2 Čl. 3 odst. 7 písm. b) Čl. 3 odst. 6 pododst. 3 Čl. 3 odst. 7 písm. c) Čl. 3 odst. 6 pododst. 4 Čl. 3 odst. 7 písm. d) Čl. 3 odst. 6 pododst. 5 Čl. 3 odst. 7 písm. e) Čl. 3 odst. 6 pododst. 6 Čl. 3 odst. 7 písm. f) — Článek 5 Článek 5 Článek 6 Článek 6 Článek 7 Článek 7 Článek 8 Článek 8 Článek 9 Článek 9 Článek 10 — Článek 11 Článek 11 Článek 12 Obecné zásady ECB/2014/12 Tyto obecné zásady Čl. 1 odst. 1 Čl. 1 odst. 3 Čl. 1 odst. 2 Čl. 3 odst. 1 Rozhodnutí ECB/2013/22 Tyto obecné zásady Čl. 1 odst. 1 Čl. 1 odst. 3 Čl. 1 odst. 2 Čl. 8 odst. 3 Příloha Příloha II Rozhodnutí ECB/2013/36 Tyto obecné zásady Čl. 2 odst. 1 písm. a) Čl. 3 odst. 2 Čl. 2 odst. 1 písm. b) Čl. 3 odst. 3 Čl. 2 odst. 2 Čl. 3 odst. 5 Čl. 3 odst. 2 Čl. 3 odst. 7 písm. g) Čl. 3 odst. 3 Čl. 3 odst. 6 Čl. 4 písm. c) Čl. 4 odst. 3 písm. c)