2001R0999 — CS — 19.03.2009 — 032.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 999/2001

ze dne 22. května 2001

o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií







EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ( 2 ), s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ( 3 ), vzhledem k těmto důvodům: (1) Po několik let se nezávisle u lidí i zvířat vyskytuje několik různých přenosných spongiformních encefalopatií (TSE). Bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) byla poprvé u skotu zaznamenána v roce 1986 a v následujících letech i u jiných druhů zvířat. Nová varianta Creutzfeldt-Jakobovy choroby (CJD) byla popsána v roce 1996. Přibývá dokladů o podobnosti mezi původci BSE a nové varianty Creutzfeldt-Jakobovy choroby. (2) Od roku 1990 přijalo Společenství řadu opatření na ochranu zdraví lidí i zvířat před nebezpečím BSE. Tato opatření byla založena na ochranných nařízeních veterinárních směrnic. Vzhledem k vysokému nebezpečí, které pro zdraví lidí a zvířat znamenají některé druhy TSE, je třeba přijmout zvláštní opatření pro jejich prevenci, tlumení a eradikaci. (3) Toto nařízení se přímo dotýká veřejného zdraví a vztahuje se na fungování vnitřního trhu. Týká se výrobků, které jsou uvedeny v příloze I Smlouvy, i výrobků, které v ní uvedeny nejsou. Je tedy třeba zvolit za právní základ čl. 152 odst. 4 písm. b) Smlouvy. (4) Komise obdržela vědecká stanoviska, zejména od Vědeckého koordinačního výboru a Vědeckého výboru pro veterinární opatření v souvislosti s veřejným zdravím, k některým otázkám TSE. Tato stanoviska zahrnují návrhy opatření na omezení potenciálního nebezpečí pro lidi i zvířata, které vzniká ve styku s kontaminovanými produkty živočišného původu. (5) Tato pravidla by měla se měla vztahovat na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh. Není však nutné, aby se vztahovala na kosmetické výrobky ani léčiva, zdravotnické prostředky ani jejich výchozí látky nebo meziprodukty, na které se vztahují jiná zvláštní pravidla, zejména o nepoužívání specifikovaného rizikového materiálu. Neměla by se vztahovat ani na produkty živočišného původu, které nepředstavují nebezpečí pro zdraví lidí a zvířat, protože jsou určeny k jiným účelům, než k výrobě potravin, krmiv nebo hnojiv. Je třeba zajistit, aby produkty živočišného původu, které nejsou předmětem tohoto nařízení, byly odděleny od těch, na které se vztahuje, pokud neodpovídají alespoň stejným hygienickým standardům. (6) Komise by měla mít možnost přijmout ochranná opatření v případě, že při nebezpečí TSE příslušné úřady členského státu nebo třetí země vhodná opatření nepřijaly. (7) Měl by být stanoven postup určení epizootologického statusu BSE členského státu, třetí země a některého z jejich oblastí (dále „země nebo oblasti“) podle dostupných informací, na základě nebezpečí výskytu (anglicky: „incident risk“), šíření a ohrožení lidí. Členské státy a třetí země, které nepožádají o stanovení statusu, by měla na základě všech dostupných informací do některé kategorie zařadit Komise. (8) Členské státy by měly zavést vzdělávací programy pro všechny osoby, které se účastní prevence a tlumení TSE, a pro veterináře, zemědělce a pracovníky, kteří jsou činní při dopravě, prodeji a porážce hospodářských užitkových zvířat. vzhledem k těmto důvodům: ▼M30 (8a) Krmení nepřežvýkavců určitými zpracovanými živočišnými bílkovinami pocházejícími od nepřežvýkavců by mělo být povoleno při zohlednění zákazu recyklace v rámci téhož druhu stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu ( 4 ), a při zohlednění kontrolních aspektů souvisejících především s rozlišováním zpracovaných živočišných bílkovin specifických pro některé druhy, které jsou stanoveny ve sdělení o plánu boje proti TSE, přijatém Komisí dne 15. července 2005. ▼B (9) Členské státy by měly provádět roční program sledování BSE a klusavky (scrapie) a informovat Komisi a ostatní členské státy o výsledcích a výskytu všech jiných TSE. (10) Některé tkáně přežvýkavců by měly být označeny jako specifický rizikový materiál na základě patogeneze TSE a epizootologického statusu země nebo oblasti původu nebo pobytu dotyčných zvířat. Specifikovaný rizikový materiál by měl být odstraněn a zneškodněn způsobem, který vylučuje ohrožení zdraví lidí i zvířat. Zejména by neměl být uveden na trh, aby byl použit pro výrobu potravin, krmiv a hnojiv. Měla by však být umožněna rovnocenná úroveň ochrany zdraví prostřednictvím testu na TSE prováděného u jednotlivých zvířat, jakmile bude zcela schválen. Techniky porážky, které představují nebezpečí kontaminace jiných tkání mozkovou hmotou, by neměly být povoleny, s výjimkou zemí a oblastí s nejnižším nebezpečím BSE. (11) Měla by být přijata opatření, která zabraňují přenosu TSE na lidi a zvířata, zakazující zkrmování některých kategorií živočišných bílkovin některými druhy zvířat a používání některých materiálů přežvýkavců v potravinách. Tyto zákazy by měly být přiměřené dotyčnému nebezpečí. ▼M30 (11a) V usnesení ze dne 28. října 2004 ( 5 ) vyjádřil Evropský parlament obavy ze zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci, protože tyto bílkoviny nejsou součástí přirozené potravy dospělého skotu. Po propuknutí BSE a slintavky a kulhavky je stále více zastáván názor, že nejlepší způsob zajištění zdraví lidí a zvířat je chovat a krmit zvířata způsobem, který zohledňuje zvláštnosti každého druhu. Podle zásady obezřetnosti a v souladu s přirozenou výživou a životními podmínkami přežvýkavců je proto nutné zachovat zákaz zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci ve formách, které nejsou běžnou součástí jejich přirozené potravy. (11b) Strojně oddělené maso se získává oddělením masa od kosti způsobem, který naruší nebo změní strukturu svalového vlákna. Může obsahovat části kostí a periostu (okostice). Strojně oddělené maso proto není srovnatelné s běžným masem. V důsledku toho by mělo být jeho použití pro lidskou spotřebu přezkoumáno. ▼B (12) Podezření na přítomnost TSE u zvířat by mělo být hlášeno příslušnému orgánu, který by měl neprodleně přijmout nezbytná opatření, včetně omezení pohybu podezřelého zvířete do doby, než jsou známy výsledky vyšetření, nebo porážky za úředního dohledu. Nemůže-li příslušný orgán vyloučit možnost TSE, měl by nechat provést náležitá vyšetření a skladovat jatečné tělo za úředního dohledu do doby, než je stanovena diagnóza. (13) V případě úředního potvrzení přítomnosti TSE by měl příslušný orgán přijmout všechna nezbytná opatření, včetně likvidace jatečného těla, vyšetření zjišťujícího všechna ohrožená zvířata a omezení pohybu takto zjištěných zvířat a produktů živočišného původu. Vlastníkům by měla být co nejdříve poskytnuta náhrada za ztrátu zvířat a produktů živočišného původu zlikvidovaných podle tohoto nařízení. (14) Členské státy by měly vypracovat pohotovostní plány vnitrostátních prováděcích opatření v případě vzplanutí BSE. Tyto plány by měla schválit Komise. Mělo by být možné rozšířit toto ustanovení na TSE jiné než BSE. (15) Měla by být přijata ustanovení o uvádění některých živých zvířat a produktů živočišného původu na trh. Stávající pravidla Společenství o identifikaci a evidenci skotu stanoví systém, který v souladu s mezinárodními normami umožňuje zjistit matku a stádo původu. Rovnocenné záruky by měly být zajištěny u skotu dováženého ze třetích zemí. Zvířata a produkty živočišného původu, na které se vztahují pravidla Společenství, které se pohybují v rámci obchodu uvnitř Společenství nebo se dovážejí ze třetích zemí, by měly být doprovázeny osvědčeními, která uvedená pravidla vyžadují, případně doplněnými v souladu s tímto nařízením. (16) Uvádění na trh některých produktů živočišného původu pocházejících od skotu ve vysoce ohrožených oblastech by mělo být zakázáno. Tento zákaz by se však neměl vztahovat na některé produkty živočišného původu vyrobené za kontrolovaných podmínek ze zvířat, u kterých lze doložit, že nepředstavují vysoké nebezpečí infekce TSE. (17) Pro zajištění toho, aby byla dodržována pravidla prevence, tlumení a eradikace TSE, je třeba, aby byly laboratorně testovány vzorky na základě stanoveného protokolu, který by poskytl celkový epizootologický obraz situace TSE. Pro zajištění jednotných testovacích postupů a výsledků je třeba ustavit referenční laboratoře jednotlivých států i Společenství a spolehlivé vědecké metody, včetně zrychlených testů na TSE. Jak jen možno by se mělo používat těchto zrychlených testů. (18) V členských státech by se měly provádět kontroly Společenství, aby bylo zajištěno jednotné provádění požadavků s ohledem na prevenci, tlumení a eradikaci TSE a rovněž by měly být stanoveny postupy auditu. Společenství by mělo provádět kontroly na místě a audity, které ověřují dodržování dovozních podmínek vyvážejícími třetími zeměmi, aby bylo zajištěno, že třetí země poskytují při dovozu živých zvířat a produktů živočišného původu do Společenství rovnocenné záruky se zárukami platnými ve Společenství. (19) Obchodní opatření pro TSE by měla být založena na mezinárodních normách, směrnicích nebo doporučeních, pokud existují. Je však možné přijmout vědecky odůvodněná opatření zaručující vyšší úroveň ochrany zdraví, jestliže by opatření založená na příslušných mezinárodních normách, směrnicích nebo doporučeních náležité úrovně ochrany zdraví nedosahovala. (20) Toto nařízení by mělo být přezkoumáno, až budou k dispozici nové vědecké poznatky. (21) V rámci tohoto nařízení by měla být stanovena nezbytná přechodná opatření, zejména upravující použití specifikovaného rizikového materiálu. (22) Nezbytná prováděcí opatření tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ( 6 ). (23) Pro provádění tohoto nařízení by měly být stanoveny postupy vytvoření těsné a účinné spolupráce mezi Komisí a členskými státy ve Stálém veterinárním výboru, Stálém výboru pro krmiva a Stálém výboru pro potraviny. (24) Protože prováděcí ustanovení tohoto nařízení jsou obecná opatření ve smyslu článku 2 rozhodnutí 1999/468/ES, měla by být přijata v souladu s řídícím postupem podle článku 5 uvedeného rozhodnutí, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:







KAPITOLA I

VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Oblast působnosti

1. Toto nařízení stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.

2. Toto nařízení se nevztahuje na:

a) kosmetické výrobky nebo léčiva, zdravotnické prostředky nebo jejich výchozí látky nebo meziprodukty;

b) výrobky, které nejsou určeny pro použití v potravinách, krmivech nebo hnojivech, nebo jejich výchozí látky nebo meziprodukty;

c) produkty živočišného původu určené pro výstavy, výuku, vědecký výzkum, zvláštní studie nebo analýzy, pokud tyto produkty konečně nepožívají nebo nepoužívají lidé nebo zvířata vyjma těch, která se chovají pro dotyčné výzkumné projekty;

d) živá zvířata používaná ve výzkumu nebo určená pro výzkum.

Článek 2

Oddělování živých zvířat a produktů živočišného původu

Aby se zabránilo křížové kontaminaci nebo záměně mezi živými zvířaty nebo produkty živočišného původu podle čl. 1 odst. 1 a produkty živočišného původu podle čl. 1 odst. 2 písm. a), b) a c) nebo živými zvířaty podle čl. 1 odst. 2 písm. d), drží se vždy odděleně, pokud se tato živá zvířata nebo produkty živočišného původu neprodukují za minimálně stejných podmínek ochrany zdraví s ohledem na TSE.

Prováděcí pravidla k tomuto článku se stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2.

Článek 3

Definice

1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

a) „TSE“ všechny přenosné spongiformní encefalopatie kromě těch, které se vyskytují u člověka;

b) „uvedením na trh“ činnost, jejímž účelem je poslat živá zvířata nebo produkty živočišného původu, na které se vztahuje toto nařízení, třetí straně ve Společenství, nebo jiné formy dodávek za úplatu nebo bezplatně takové třetí straně nebo skladování za účelem dodávek takové třetí straně;

c) „produkty živočišného původu“ produkty získané z produktů vyrobených ze zvířat, na která se vztahují ustanovení směrnice 89/662/EHS ( 7 ) nebo směrnice 90/425/EHS ( 8 ), nebo obsahující tyto produkty;

d) „výchozími látkami“ surové látky nebo jiné produkty živočišného původu, ze kterých nebo s pomocí kterých se vyrábějí produkty podle čl. 1 odst. 2 písm. a) a b);

e) „příslušným orgánem“ ústřední orgán členského státu pověřený dodržováním požadavků tohoto nařízení nebo orgán, na který tento ústřední orgán tuto pravomoc převedl, zejména s ohledem na kontrolu krmiv; případně rovněž zahrnuje odpovídající orgán třetí země;

f) „kategoriemi“ jedna z třídících kategorií podle přílohy II kapitoly C;

g) „specifikovaným rizikovým materiálem“ tkáně podle přílohy V; pokud není uvedeno jinak, nezahrnuje produkty, které obsahují tyto tkáně nebo se z nich získávají;

h) „zvířaty podezřelými z infekce TSE“ živá, poražená nebo mrtvá zvířata, která jeví nebo jevila neurologické poruchy, poruchy chování nebo pokročilé zhoršení celkového stavu s ohledem na poškození centrálního nervového systému a u kterých údaje získané na základě klinického vyšetření, reakcí na podněty, posmrtného vyšetření či předsmrtné nebo posmrtné laboratorní analýzy neumožňují stanovit jinou diagnózu. Skot se pokládá za postižený bovinní spongiformní encefalopatií (BSE), jestliže je pozitivní výsledek zrychleného testu na BSE;

i) „hospodářstvím“ místo, kde se zvířata chovají, živí, rozmnožují či se s nimi jinak nakládá nebo jsou ukazována veřejnosti;

j) „odběrem vzorků“ odebírání statisticky reprezentativních vzorků ze zvířat či jejich okolního prostředí nebo z produktů živočišného původu za účelem stanovení diagnózy choroby, zjištění příbuzenských vztahů, dozoru nad zdravotním stavem nebo sledování nepřítomnosti mikrobiologických původců nebo určitých látek v produktech živočišného původu;

k) „hnojivy“ látky obsahující produkty živočišného původu používané pro podporu růstu rostlin; mohou obsahovat zbytky kvašení při výrobě bioplynu nebo kompostování;

▼M30

l) „rychlými testy“ zjišťovací metody uvedené v příloze X, jejichž výsledky jsou známy během 24 hodin;

▼B

m) „alternativními testy“ testy podle čl. 8 odst. 2, které se používají jako alternativa k odebírání specifikovaných rizikových materiálů;

▼M30

n) „strojně odděleným masem“ (SOM) produkt získaný strojním oddělováním z masa na kosti, které zůstalo po vykostění na kostech, tak, že se ztratí nebo změní struktura svalových vláken;

o) „pasivním dohledem“ hlášení všech zvířat, u kterých existuje podezření na infekci TSE, a pokud nelze TSE vyloučit pomocí klinického vyšetření, laboratorní testování těchto zvířat;

p) „aktivním dohledem“ testování zvířat, u kterých nebylo hlášeno podezření na infekci TSE, jako například zvířata určená k nucené porážce, zvířata s příznaky při prohlídce před porážkou, uhynulá zvířata, zdravá poražená zvířata a zvířata usmrcená v souvislosti s případem TSE, především s cílem zjistit vývoj a prevalenci TSE v určité zemi nebo její oblasti.

▼B

2. Rovněž se použijí zvláštní definice podle přílohy I.

3. Pokud nejsou termíny tohoto nařízení definovány v odstavci 1 nebo příloze I, použijí se příslušné definice podle nařízení (ES) č. 1760/2000 ( 9 ) a podle směrnic 64/432/EHS ( 10 ), 89/662/EHS, 90/425/EHS a 91/68/EHS ( 11 ), pokud se na ně v textu odkazuje.

Článek 4

Ochranná opatření

1. S ohledem na provádění ochranných opatření se použijí zásady a ustanovení podle článku 9 směrnice 89/662/EHS, článku 10 směrnice 90/425/EHS, článku 18 směrnice 91/496/EHS ( 12 ) a článku 22 směrnice 97/78/ES ( 13 ).

2. Ochranná opatření se přijímají postupem podle čl. 24 odst. 2 a zároveň se s jejich důvody oznamují Evropskému parlamentu.







KAPITOLA II

STANOVENÍ STATUSU BSE

Článek 5

Třídění

▼M30

1. Status BSE členského státu, třetí země nebo jejich oblasti (dále jen „země nebo oblasti“) se stanoví zařazením do jedné z těchto tří kategorií:

— zanedbatelné riziko výskytu BSE podle definice v příloze II,

— kontrolované riziko výskytu BSE podle definice v příloze II,

— neurčené riziko výskytu BSE podle definice v příloze II.

Status BSE zemí nebo oblastí může být stanoven pouze na základě kritérií uvedených v příloze II kapitole A. Tato kritéria zahrnují výsledky analýzy rizik na základě všech potenciálních faktorů pro výskyt bovinní spongiformní encefalopatie, jak jsou definovány v příloze II kapitole B, jejich časového vývoje a komplexních opatření aktivního a pasivního dohledu zohledňujících rizikovou kategorii země nebo oblasti.

Členské státy a třetí země, které si přejí zůstat na seznamu třetích zemí schválených pro vývoz živých zvířat nebo produktů uvedených v tomto nařízení do Společenství, předloží Komisi žádost o stanovení svého statusu BSE společně s příslušnými údaji o kritériích stanovených v příloze II kapitole A a o potenciálních rizikových faktorech uvedených v příloze II kapitole B a jejich časovém vývoji.

▼B

2. Rozhodnutí o všech žádostech, předkládaných členskými státy, třetími zeměmi nebo oblastmi členských států a třetích zemí, které předložily žádost v jedné z kategorií podle přílohy II kapitoly C, se přijímají v ohledem na kritéria a potenciální rizikové faktory podle odstavce 1 postupem podle čl. 24 odst. 2.

Toto rozhodnutí se přijímá v průběhu šesti měsíců od předložení žádosti a příslušných údajů podle odst. 1 druhého pododstavce. Shledá-li Komise, že doklady neobsahují údaje podle přílohy II kapitoly A a B, vyžádá si dodatečné údaje, které jí budou předány během stanoveného období. Konečné rozhodnutí se přijímá v průběhu šesti měsíců od předložení všech údajů.

Poté, co Mezinárodní úřad pro nákazy zvířat stanoví postup třídění zemí podle kategorií a zařadí zemi, jež si podala žádost do jedné z těchto kategorií, může být případně rozhodnuto o novém zařazení dotyčné země do kategorie Společenství na základě prvního pododstavce tohoto odstavce v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2.

3. Shledá-li Komise, že údaje předložené členským státem nebo třetí zemí podle přílohy II kapitoly A a B jsou nedostatečné nebo nejasné, může v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2 stanovit status BSE dotyčného členského státu nebo třetí země na základě celkové analýzy rizik.

Tato analýza rizik musí obsahovat průkazné statistické šetření epizootologické situace TSE v členském státu nebo třetí zemi na základě zrychleného třídicího testu. Komise zohlední třídící kritéria používaná Mezinárodním úřadem pro nákazy zvířat.

Zrychlené testy se za tímto účelem schvalují v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2 a uvádí se v seznamu přílohy X kapitoly C bodu 4.

Tento zjišťovací postup mohou rovněž používat členské státy nebo třetí země, které si přejí, aby Komise v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2 schválila třídění, které provedly na tomto základě.

Náklady takového postupu nese dotyčný členský stát nebo třetí země.

▼M30

4. Členské státy a třetí země, které nepředložily žádost v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem, musí s ohledem na dodávky živých zvířat a produktů živočišného původu ze svého území splňovat požadavky platné pro země s neurčeným rizikem výskytu BSE do doby, než takovou žádost předloží a než je přijato konečné rozhodnutí o jejich statusu BSE.

▼B

5. Členské státy předloží Komisi co nejdříve všechny epizootologické doklady nebo jiné údaje, které by mohly změnit status BSE, zejména výsledky programů sledování podle článku 6.

6. O ponechání třetí země na jednom ze seznamů podle pravidel Společenství, která umožňují vývoz živých zvířat a produktů živočišného původu, na něž se vztahují zvláštní pravidla tohoto nařízení, do Společenství, se rozhodne postupem podle čl. 24 odst. 2 a toto ponechání je na základě dostupných údajů nebo při předpokládaném výskytu TSE podmíněno předložením údajů podle odstavce 1. V případě odmítnutí předložení těchto údajů v průběhu tří měsíců od data žádosti Komise se použijí ustanovení odstavce 4 tohoto článku do doby, než jsou tyto údaje předloženy a vyhodnoceny v souladu s odstavci 2 nebo 3.

Třetí země jsou oprávněny vyvážet do Společenství živá zvířata nebo produkty živočišného původu, na něž se vztahují zvláštní pravidla tohoto nařízení, za podmínek, které odpovídají jejich kategorii stanovené Komisí, pokud se zaváží, že Komisi co nejdříve písemně informují o všech epizootologických nebo jiných dokladech, které by mohly vést ke změně statusu BSE.

7. Třídění BSE členského státu, třetí země nebo některé z jejich oblastí může být změněno postupem podle čl. 24 odst. 2 v souladu s výsledky kontrol podle článku 21.

8. Rozhodnutí podle odstavců 2, 3, 4, 6 a 7 jsou založena na posouzení rizika s ohledem na doporučená kritéria podle přílohy II kapitoly A a B.







KAPITOLA III

PREVENCE TSE

Článek 6

Systém dohledu

▼M30

1. Každý členský stát provádí roční program sledování TSE založený na aktivním a pasivním dohledu v souladu s přílohou III. Tento program obsahuje zjišťovací postup využívající rychlých testů, pokud je pro daný druh zvířat k dispozici.

Rychlé testy se za tímto účelem schvalují postupem podle čl. 24 odst. 3 a uvádějí se v příloze X.

▼M30

1a. Roční program sledování uvedený v odstavci 1 zahrnuje alespoň tyto subpopulace:

a) veškerý skot starší 24 měsíců odeslaný na nucenou porážku nebo skot, u něhož byly při prohlídkách před porážkou pozorovány příznaky,

b) veškerý skot starší 30 měsíců normálně poražený pro lidskou spotřebu,

c) veškerý skot starší 24 měsíců neporažený pro lidskou spotřebu, který uhynul nebo byl usmrcen v hospodářství, během přepravy nebo na jatkách (uhynulá zvířata).

Členské státy se mohou rozhodnout odchýlit se od písmene c) v odlehlých oblastech s nízkou hustotou zvířat, kde není organizován sběr uhynulých zvířat. Členské státy, které této možnosti využijí, o tom uvědomí Komisi a předloží seznam dotyčných oblastí spolu s odůvodněním odchylky. Odchylka se nesmí vztahovat na více než 10 % populace skotu v členském státě.

1b. Po konzultaci s příslušným vědeckým výborem může být věk uvedený v odst. 1a písm. a) a c) přizpůsoben podle čl. 24 odst. 3 vývoji vědeckých poznatků postupem.

Na žádost členského státu, který prokáže podle určitých kritérií stanovených postupem podle čl. 24 odst. 3 zlepšení epizootologické situace v zemi, může být roční program sledování v tomto členském státě přezkoumán.

Dotyčný členský stát musí poskytnout důkaz své schopnosti zjistit účinnost přijatých opatření a zajistit ochranu zdraví lidí a zvířat vycházející z komplexní analýzy rizika. Členský stát musí zejména prokázat:

a) jasně klesající nebo trvale nízkou prevalenci BSE na základě aktualizovaných výsledků testování;

b) skutečnost, že provedl a alespoň šest let uplatňuje celý systém testování BSE (právní předpisy Společenství o sledovatelnosti a identifikaci živých zvířat a dohledu nad BSE);

c) skutečnost, že provedl a alespoň šest let uplatňuje právní předpisy Společenství týkající se úplného zákazu krmení hospodářských zvířat živočišnými bílkovinami.

▼B

2. Členské státy informují v rámci Stálého veterinárního výboru Komisi a ostatní členské státy o výskytu TSE jiné než BSE.

3. Všechna úřední šetření a laboratorní vyšetřování se zaznamenávají v souladu s přílohou III kapitolou B.

4. Členské státy předkládají Komisi výroční zprávu, která obsahuje alespoň údaje podle přílohy III kapitoly B části I. Zpráva za každý kalendářní rok se předkládá nejpozději do 31. března následujícího roku. Komise předloží shrnutí národních zpráv, které obsahuje alespoň údaje podle přílohy III kapitoly B části II, Stálému veterinárnímu výboru do tří měsíců od přijetí uvedených zpráv.

▼M30

5. Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 24. odst. 2.

Článek 6a

Šlechtitelské programy

1. Členské státy mohou zavést šlechtitelské programy s cílem provést výběr s ohledem na odolnost vůči TSE u své populace ovcí. Tyto programy zahrnují rámec pro uznávání statusu odolnosti vůči TSE u určitých stád a mohou být rozšířeny tak, aby zahrnuly i jiné druhy zvířat, a to na základě vědeckých důkazů o odolnosti vůči TSE u konkrétních genotypů těchto druhů.

2. Pro programy podle odstavce 1 tohoto článku budou postupem podle čl. 24. odst. 2 přijata zvláštní pravidla.

3. Členské státy, které zavedou šlechtitelské programy, předkládají Komisi pravidelné zprávy, aby bylo možné provést vědecké vyhodnocení těchto programů, zejména s ohledem na jejich vliv na výskyt TSE, ale také na genetickou rozmanitost a variabilitu a na udržování starých nebo vzácných plemen ovcí nebo těch plemen, která jsou adaptovaná pro konkrétní oblast. Vědecké závěry a celkové výsledky těchto šlechtitelských programů se pravidelně vyhodnocují a v případě potřeby se tyto programy odpovídajícím způsobem upravují.

▼B

Článek 7

Zakázaná krmiva

▼M30

1. Zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno.

2. Zákaz podle odstavce 1 se rozšiřuje rovněž na jiná zvířata než přežvýkavce, a pokud jde o krmení těchto zvířat, omezuje se na produkty živočišného původu podle přílohy IV.

3. Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení přílohy IV stanovící odchylky od zákazů obsažených v těchto odstavcích.

Postupem podle čl. 24 odst. 3 se Komise může na základě vědeckého posouzení výživových požadavků mladých přežvýkavců, podle pravidel přijatých k provedení tohoto článku uvedených v odstavci 5 tohoto článku a v návaznosti na posouzení kontrolních aspektů této odchylky rozhodnout, že povolí krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb.

4. Členským státům nebo jejich oblastem s neurčeným rizikem výskytu BSE není dovoleno vyvážet nebo skladovat krmivo určené pro hospodářská zvířata, které obsahuje bílkoviny získané ze savců, ani krmivo určené pro savce, s výjimkou krmiva pro psy, kočky a kožešinová zvířata, které obsahuje zpracované bílkoviny získané ze savců.

Třetím zemím nebo jejich oblastem s neurčeným rizikem výskytu BSE není dovoleno vyvážet do Společenství krmivo určené pro hospodářská zvířata, které obsahuje bílkoviny získané ze savců, ani krmivo určené pro savce, s výjimkou krmiva pro psy, kočky a kožešinová zvířata, které obsahuje zpracované bílkoviny získané ze savců.

Na žádost členského nebo třetího státu může být postupem podle čl. 24 odst. 2 a podle podrobných kriterií stanovených v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 3 rozhodnuto o udělení individuálních výjimek z omezení uvedených v tomto odstavci. Každá výjimka zohlední ustanovení uvedená v odstavci 3 tohoto článku.

▼M30

4a. Na základě příznivého posouzení rizika, které zohledňuje alespoň rozsah a možný zdroj kontaminace a konečné místo určení zásilek, může být postupem podle čl. 24 odst. 3 rozhodnuto o zavedení úrovně tolerance pro nepatrná množství živočišných bílkovin v krmivech způsobená náhodnou a technicky nevyhnutelnou kontaminací.

▼M30

5. Prováděcí pravidla k tomuto článku, zejména pravidla pro prevenci kontaminace z jiných zdrojů a metody odběru vzorků a analytické metody požadované ke kontrole dodržování tohoto článku, se přijmou postupem podle čl. 24 odst. 2. Tato pravidla budou vycházet ze zprávy Komise, která bude zahrnovat zajišťování zdroje, zpracování, kontroly a sledovatelnosti krmiv živočišného původu.

▼B

Článek 8

Specifikovaný rizikový materiál

▼M30

1. Specifikovaný rizikový materiál se odstraňuje a likviduje v souladu s přílohou V tohoto nařízení a s nařízením (ES) č. 1774/2002. Nesmí se dovážet do Společenství. Seznam specifikovaného rizikového materiálu podle přílohy V zahrnuje přinejmenším mozek, míchu, oči a mandle skotu staršího 12 měsíců a páteř skotu nad věkovou hranici, která bude stanovena postupem podle čl. 24 odst. 3. S přihlédnutím k různým kategoriím rizik stanovených v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci a požadavkům čl. 6 odst. 1a a odst. 1b písm. b) bude seznam specifikovaných rizikových materiálů v příloze V odpovídajícím způsobem změněn.

2. Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na tkáně zvířat, které se kontrolovaly pomocí alternativního testu schváleného pro tento zvláštní účel postupem podle čl. 24 odst. 3, za podmínky, že je tento test uveden v příloze X, použit za podmínek podle přílohy V a jeho výsledky jsou negativní.

Členské státy, které povolují použití alternativního testu podle tohoto odstavce, uvědomí ostatní členské státy a Komisi.

3. V členských státech nebo jejich oblastech s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE se rozrušení centrální nervové tkáně po omráčení pomocí tyčovitého nástroje, který se zavádí do lebeční dutiny, nebo vstříknutím plynu do lebeční dutiny nepoužívá u skotu, ovcí a koz, jejichž maso je určeno pro lidskou spotřebu nebo krmení zvířat.

4. Údaje o stáří zvířat uvedené v příloze V mohou být upraveny. Tyto úpravy vycházejí z nejnovějších prokázaných vědeckých poznatků týkajících se statistické pravděpodobnosti výskytu TSE v příslušných věkových skupinách skotu, ovcí a koz ve Společenství.

5. Postupem podle čl. 24 odst. 3 mohou být přijata pravidla pro výjimky z odstavců 1 až 4 tohoto článku v souvislosti s datem skutečného uplatňování zákazu krmení podle čl. 7 odst. 1, nebo v případě třetích zemí nebo jejich oblastí, kde existuje kontrolované riziko výskytu BSE, v souvislosti s datem skutečného uplatňování zákazu krmení přežvýkavců bílkovinami získanými ze savců s cílem omezit požadavky na odstranění a likvidaci specifikovaného rizikového materiálu na zvířata narozená v těchto zemích nebo oblastech před uvedeným datem.

▼B

6. Prováděcí pravidla tohoto článku se stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2.

Článek 9

Produkty živočišného původu vyrobené z materiálu přežvýkavců nebo obsahující tento materiál

▼M30

1. Produkty živočišného původu uvedené v příloze VI se vyrábějí s využitím výrobních postupů schválených postupem podle článku podle čl. 24 odst. 3.

2. Kosti skotu, ovcí a koz ze zemí nebo oblastí s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE se nepoužívají pro výrobu strojně odděleného masa (SOM). Do 1. července 2008 předloží členské státy Komisi zprávu o používání a metodě produkce strojně odděleného masa na svém území. Tato zpráva obsahuje prohlášení o tom, zda členský stát hodlá ve výrobě strojně odděleného masa pokračovat.

Komise poté předloží Evropskému parlamentu a Radě sdělení o budoucí potřebě a používání strojně odděleného masa ve Společenství, včetně informační politiky vůči spotřebitelům.

▼B

3. Odstavce 1 a 2 se na základě kritérií podle přílohy V bodu 5 nevztahují na přežvýkavce, kteří procházejí alternativním testem schváleným postupem podle čl. 24 odst. 2, pokud jsou výsledky testu negativní.

4. Prováděcí pravidla tohoto článku se stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2.

Článek 10

Vzdělávací programy

1. Členské státy zajistí, aby zaměstnanci příslušných orgánů, diagnostických laboratoří, zemědělských a veterinárních škol, úřední veterinární lékaři, praktičtí veterinární lékaři, zaměstnanci jatek, chovatelé a držitelé zvířat a osoby, které jsou ve styku se zvířaty, byli vyškoleni v klinických příznacích, epizootologických šetřeních a, v případě zaměstnanců provádějících kontroly, v interpretaci laboratorních nálezů s ohledem na TSE.

2. Společenství může poskytnout finanční podporu, která zajistí účinné provádění vzdělávacích programů podle odstavce 1. Výše této podpory se stanoví v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2.







KAPITOLA IV

KONTROLA A ERADIKACE TSE

Článek 11

Oznámení

Aniž je dotčena směrnice 82/894/EHS ( 14 ), zajistí členské státy, aby všechna zvířata podezřelá z infekce TSE byla ihned oznámena příslušnému orgánu.

Členské státy pravidelně informují sebe navzájem a Komisi o oznámených případech TSE.

Příslušný orgán neprodleně přijme opatření podle článku 12 tohoto nařízení společně se všemi ostatními nezbytnými opatřeními.

Článek 12

Opatření při podezření na TSE

▼M30

1. Zvířata podezřelá z infekce TSE jsou buď úředně omezena v pohybu do doby, než jsou známy výsledky klinických a epizootologických vyšetření, která provádějí příslušné orgány, nebo za úředního dohledu usmrcena pro laboratorní vyšetření.

Je-li skot z hospodářství v členském státě úředně podezřelý z infekce TSE, je všechen ostatní skot z tohoto hospodářství úředně omezen v pohybu do doby, než jsou k dispozici výsledky vyšetření. Jsou-li z infekce TSE úředně podezřelé ovce nebo kozy z hospodářství v členském státě, jsou všechny ostatní ovce a kozy z tohoto hospodářství úředně omezeny v pohybu do doby, než jsou k dispozici výsledky vyšetření.

Existují-li doklady, že hospodářství, kde bylo zvíře přítomno v době podezření z infekce TSE, pravděpodobně není hospodářstvím, kde mohlo být zvíře infikováno TSE, může příslušný orgán rozhodnout, že úředně omezeno v pohybu je pouze zvíře podezřelé z infekce.

Příslušný orgán může rovněž v případě nutnosti rozhodnout, že ostatní hospodářství nebo pouze hospodářství vystavené infekci jsou úředně kontrolována v závislosti na dostupných epizootologických údajích.

Postupem podle čl. 24 odst. 2 a odchylně od úředního omezení pohybu podle tohoto odstavce může být členský stát zproštěn použití zmíněných omezení, používá-li opatření, která poskytují rovnocenné záruky na základě náležitého posouzení možných rizik pro zdraví lidí a zvířat.

▼B

2. Rozhodne-li příslušný orgán, že nelze vyloučit možnost infekce TSE, je zvíře, je-li ještě naživu, usmrceno; jeho mozek a všechny ostatní tkáně, které určí příslušný orgán, se odstraní a pošlou úředně schválené laboratoři, národní referenční laboratoři podle čl. 19 odst. 1 nebo referenční laboratoři Společenství podle čl. 19 odst. 2 na vyšetření pomocí testovacích metod podle článku 20.

▼M30

3. Všechny části těla zvířete podezřelého z infekce se buď ponechávají pod úředním dohledem do doby, než je stanovena negativní diagnóza, nebo se zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002.

▼B

4. Prováděcí pravidla tohoto článku se stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2.

Článek 13

Opatření při potvrzení výskytu TSE

1. Je-li úředně potvrzen výskyt TSE, je třeba co nejdříve přijmout tato opatření:

▼M30

a) všechny části těla zvířete se zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002, kromě materiálu ponechaného pro účely záznamů v souladu s přílohou III kapitolou B tohoto nařízení;

▼B

b) provede se vyšetřování, na jehož základě se identifikují veškerá ohrožená zvířata v souladu s přílohou VII bodem 1;

▼M30

c) všechna ohrožená zvířata a produkty z nich podle přílohy VII bodu 2 tohoto nařízení, která byla identifikována šetřením podle písmene b) tohoto odstavce, se usmrtí a zlikvidují v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002.

▼M30

Na žádost členského státu a na základě příznivého posouzení rizika, zejména s přihlédnutím ke kontrolním opatřením v tomto členském státě, může být postupem podle čl. 24 odst. 2 rozhodnuto povolit používání skotu uvedeného v tomto odstavci do konce jeho produktivního života.

▼B

Odchylně od tohoto odstavce mohou členské státy přijmout jiná opatření, která zaručují stejnou míru ochrany, byla-li tato opatření schválena v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2.

2. Do provedení opatření podle odst. 1 písm. b) a c) je hospodářství, ve kterém bylo zvíře přítomno při potvrzení výskytu TSE, pod úředním dohledem a veškerý pohyb zvířat vnímavých k TSE a produktů živočišného původu, které z nich byly získány, z hospodářství nebo do něj je podmíněn schválením příslušného orgánu, aby bylo umožněno rychlé vysledování a identifikace dotyčných zvířat a produktů živočišného původu.

Existují-li doklady, že hospodářství, kde bylo postižené zvíře přítomno při potvrzení TSE, pravděpodobně není hospodářstvím, kde bylo zvíře infikováno TSE, může příslušný orgán rozhodnout, že pod úředním dohledem budou obě hospodářství nebo pouze hospodářství, kde bylo zvíře infikováno.

3. Členské státy provádějící náhradní opatření, která poskytují rovnocenné záruky podle čl. 12 odst. 1 pátého pododstavce, mohou být odchylně od požadavků odst. 1 písm. b) a c) postupem podle čl. 24 odst. 2 zproštěny povinnosti používat úřední omezení pohybu zvířat a usmrcovat a likvidovat zvířata.

4. Majitelé dostávají neprodleně náhradu za usmrcená zvířata nebo produkty živočišného původu zlikvidované v souladu s čl. 12 odst. 2 a odst. 1 písm. a) a c) tohoto článku.

5. Aniž je dotčena směrnice 82/894/EHS, je Komise každoročně informována o potvrzené přítomnosti TSE jiné než BSE.

6. Prováděcí pravidla tohoto článku se stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2.

Článek 14

Pohotovostní plán

1. Členské státy vypracují – v souladu s obecnými kritérii tlumení chorob zvířat v rámci pravidel Společenství – obecné zásady, jaká vnitrostátní opatření mají být přijata, a určují pravomoci a odpovědnost v případě potvrzení TSE.

2. Obecné zásady mohou být harmonizovány postupem podle čl. 24 odst. 2, je-li to nezbytné za účelem jednotného používání předpisů Společenství.







KAPITOLA V

UVÁDĚNÍ NA TRH A VÝVOZ

Článek 15

Živá zvířata, jejich sperma, embrya a vajíčka

1. Uvádění na trh nebo případně vývoz skotu, ovcí nebo koz a jejich spermatu, embryí a vajíček podléhá podmínkám podle přílohy VIII nebo v případě dovozu podmínkám podle přílohy IX. Živá zvířata a jejich embrya a vajíčka jsou doprovázena příslušným veterinárním osvědčením podle předpisů Společenství v souladu s článkem 17 nebo v případě dovozu článkem 18.

2. Uvádění na trh první generace potomstva, spermatu, embryí a vajíček zvířat, která jsou podezřelá z TSE nebo u kterých je TSE prokázána, podléhá podmínkám podle přílohy VIII kapitoly B.

▼M30

3. V souladu s postupem uvedeným v čl. 24 odst. 3 může být působnost odstavců 1 a 2 rozšířena na jiné druhy zvířat.

4. Prováděcí pravidla k tomuto článku mohou být přijata v souladu s postupem uvedeným v čl. 24 odst. 2.

▼B

Článek 16

Uvádění produktů živočišného původu na trh

1. Následující produkty živočišného původu vyrobené ze zdravých přežvýkavců nepodléhají omezením uvádění na trh nebo případně vývozu podle tohoto článku, přílohy VIII kapitoly C a D a přílohy IX kapitoly A, C, F a G:

a) produkty živočišného původu podle článku 15, zejména sperma, embrya a vajíčka;

▼M30

b) mléko a mléčné výrobky, kůže a kožešiny a želatina a kolagen vyrobené z kůží a kožešin.

2. Produkty živočišného původu dovážené ze třetí země s kontrolovaným nebo neurčeným rizikem výskytu BSE musí pocházet od zdravého skotu, ovcí a koz, které nepodstoupily rozrušení centrální nervové tkáně ani usmrcení vstříknutím plynu do lebeční dutiny podle čl. 8 odst. 3.

3. Potraviny živočišného původu obsahující materiál získaný ze skotu pocházejícího ze země nebo oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE nesmějí být uváděny na trh, pokud nepocházejí ze zvířat

a) narozených nejméně osm let ode dne, kdy začal být účinně uplatňován zákaz krmení přežvýkavců živočišnými bílkovinami získanými ze savců, a

b) narozených, odchovaných a držených ve stádech, u nichž je potvrzeno, že byla prosta BSE po dobu nejméně sedmi předchozích let.

Kromě toho nesmějí být potraviny pocházející z přežvýkavců z členského státu nebo jeho oblasti s neurčeným rizikem výskytu BSE zasílány do jiného členského státu ani dováženy z třetí země s neurčeným rizikem výskytu BSE.

Tento zákaz se nevztahuje na produkty živočišného původu uvedené v příloze VIII kapitole C, které splňují požadavky přílohy VIII kapitoly C.

Musí být doprovázeny veterinárním osvědčením vystaveným úředním veterinárním lékařem, které potvrzuje, že byly vyrobeny v souladu s tímto nařízením.

▼B

4. Převáží-li se zvíře ze země nebo oblasti do země nebo oblasti jiné kategorie, je zařazeno do nejvyšší kategorie zemí nebo oblastí, ve kterých se zdržovalo více než dvacet čtyři hodin, pokud neexistují přiměřené záruky, že zvíře nedostalo krmiva ze země nebo oblasti v nejvyšší kategorii.

5. Produkty živočišného původu, pro které platí zvláštní požadavky tohoto článku, jsou doprovázeny příslušnými veterinárními osvědčeními nebo obchodními doklady podle předpisů Společenství v souladu s články 17 a 18 nebo, nejsou-li tato osvědčení a doklady uvedeny v předpisech Společenství, veterinárním osvědčením nebo obchodním dokladem, jejichž vzory se určují v souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2.

6. Pro účely dovozu do Společenství odpovídají produkty živočišného původu podmínkám podle přílohy IX kapitoly A, C, F a G.

7. V souladu s postupem podle čl. 24 odst. 2 mohou být ustanovení odstavců 1 až 6 rozšířena na ostatní produkty živočišného původu. Prováděcí pravidla tohoto článku se stanoví stejným postupem.

Článek 17

Postupem podle čl. 24 odst. 2 se veterinární osvědčení podle přílohy F směrnice 64/432/EHS, vzorů II a III v příloze E směrnice 91/68/EHS a příslušná veterinární osvědčení podle předpisů Společenství pro obchod se spermatem, embryi a vajíčky skotu, ovcí nebo koz případně doplňují uvedením kategorie členského státu nebo oblasti původu v souladu s tříděním podle článku 5.

Příslušné obchodní doklady pro obchod s produkty živočišného původu se případně doplňují udáním kategorie členského státu nebo oblasti původu, kterou přiděluje Komise v souladu s článkem 5.

Článek 18

Příslušná veterinární osvědčení pro dovoz podle předpisů Společenství se postupem podle čl. 24 odst. 2 s ohledem na třetí země zařazené do třídy v kategorii podle článku 5 doplňují zvláštními požadavky podle přílohy IX, jakmile je o tomto třídění rozhodnuto.







KAPITOLA VI

REFERENČNÍ LABORATOŘE, ODBĚR VZORKŮ, TESTOVÁNÍ A KONTROLY

Článek 19

Referenční laboratoře

1. Národní referenční laboratoře členských států a jejich činnost a povinnosti se uvádějí v příloze X kapitoly A.

2. Referenční laboratoř Společenství a její pravomoci a úkoly se uvádějí v příloze X kapitole B.

Článek 20

Odběr vzorků a laboratorní metody

1. Odběr vzorků a laboratorní testování přítomnosti TSE se provádějí na základě metod a protokolů podle přílohy X kapitoly C.

2. Prováděcí pravidla, včetně metody stanovení BSE u ovcí a koz, se stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2, je-li to nezbytné za účelem jednotného používání tohoto článku.

Článek 21

Kontroly Společenství

1. Znalci Komise mohou provádět kontroly na místě ve spolupráci s příslušnými orgány členských států, je-li to nezbytné za účelem jednotného používání tohoto nařízení. Členský stát, na jehož území se kontroly provádějí, poskytne znalcům veškerou potřebnou podporu pro výkon jejich povinností. Komise informuje příslušný orgán o výsledcích provedených kontrol.

Prováděcí pravidla tohoto článku, a zejména pravidla spolupráce s vnitrostátními orgány, se stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2.

2. Kontroly Společenství ve třetích zemích se provádějí v souladu s články 20 a 21 směrnice 97/78/ES.







KAPITOLA VII

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 22

Přechodná opatření pro specifikovaný rizikový materiál

1. Ustanovení přílohy XI části A se použijí po dobu nejméně šesti měsíců ode dne 1. července 2001 do data přijetí rozhodnutí v souladu s čl. 5 odst. 2 nebo 4 a od tohoto data se použije článek 8.

2. Výsledky průkazného statistického šetření prováděného v souladu s čl. 5 odst. 3 během přechodného období se používají pro potvrzení nebo vyvrácení závěrů analýzy rizik podle čl. 5 odst. 1 s ohledem na kritéria třídění stanovená Mezinárodním úřadem pro nákazy zvířat.

3. Po poradě s příslušným vědeckým výborem se podrobná pravidla statistického šetření stanoví postupem podle čl. 24 odst. 2.

4. Minimální kritéria, kterým statistické šetření odpovídá, jsou stanovena v příloze XI části B.

Článek 23

Změny příloh a přechodná opatření

Po poradách s příslušným vědeckým výborem o veškerých otázkách, které by mohly mít vliv na veřejné zdraví, se přílohy mění nebo doplňují a přijímají se vhodná přechodná opatření postupem podle čl. 24 odst. 2.

▼M21

V souladu s uvedeným postupem se přechodná opatření přijímají na období končící nejpozději dnem 1. července 2007, aby byl umožněn přechod od současného režimu k režimu stanovenému tímto nařízením.

▼M30

Článek 23a

Následující opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, případně je doplnit, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 24 odst. 3:

a) schvalování rychlých testů uvedených v čl. 6 odst. 1 a v čl. 8 odst. 2,

b) přizpůsobování věku uvedeného v čl. 6 odst. 1b,

c) stanovení kriterií prokazující zlepšení epizootologické situace uvedených v čl. 6 odst. 1b,

d) povolení krmení mladých přežvýkavců bílkovinami získávanými z ryb, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 3,

e) stanovení kriterií pro udělování výjimek z omezení uvedených v čl. 7 odst. 4,

f) rozhodnutí o zavedení úrovně tolerance, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 4a,

g) rozhodnutí o věku, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1,

h) stanovení pravidel pro výjimky v souvislosti s odstraňováním a likvidací specifikovaného rizikového materiálu, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 5,

i) schvalování výrobních postupů podle čl. 9 odst. 1,

j) rozhodnutí o rozšíření působnosti některých ustanovení na jiné druhy zvířat, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 3.

▼M30

Článek 24

Výbory

1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. Avšak ohledně článku 6a Komise konzultuje také Stálý výbor pro zootechniku.

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Lhůty stanovené v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES jsou tři měsíce a v případě ochranných opatření uvedených v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení 15 dní.

3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem článek 8 zmíněného rozhodnutí.

▼M30

Článek 24a

Rozhodnutí přijatá jedním z postupů uvedených v článku 24 se zakládají na náležitém posouzení možných rizik pro zdraví lidí a zvířat a zachovávají, při zohlednění existujících vědeckých důkazů, nebo zvyšují, je-li to vědecky podloženo, úroveň ochrany zdraví lidí a zvířat zajištěnou ve Společenství.

▼B

Článek 25

Porady s vědeckými výbory

Příslušné vědecké výbory poskytují porady ve všech záležitostech v rámci tohoto nařízení, které by mohly mít vliv na veřejné zdraví.

Článek 26

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Použije se ode dne 1. července 2001.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

▼M10









PŘÍLOHA I

ZVLÁŠTNÍ DEFINICE

1. Pro účely tohoto nařízení se používají následující definice podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ( 15 ), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 16 ) a směrnice Rady 79/373/EHS ( 17 ): a) nařízení (ES) č. 1774/2002: i) „hospodářské zvíře“ podle čl. 2 odst. 1 písm. f); ii) „krmivo pro zvířata v zájmovém chovu“ podle přílohy I bodu 41; iii) „zpracované živočišné bílkoviny“ podle přílohy I bodu 42; iv) „želatina“ podle přílohy I bodu 26; v) „krevní výrobky“ podle přílohy I bodu 4; vi) „krevní moučka“ podle přílohy I bodu 6 a vii) „rybí moučka“ podle přílohy I bodu 24. b) definice „krmiv“ podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 178/2002; c) definice „kompletních krmiv“ podle čl. 2 písm. d) směrnice 79/373/EHS.

▼M32

2. Pro účely tohoto nařízení se dále rozumí: a) „původním případem BSE“ případ bovinní spongiformní encefalopatie, u nějž se jasně neprokázalo, že je zapříčiněn nákazou před dovozem živého zvířete; b) „oddělenou tukovou tkání“ vnitřní a vnější tělesný tuk odstraněný v průběhu porážky a bourání, zvlášť čerstvý tuk ze srdce, předstěry (omenta) a ledvin skotu, a tuk z bouráren; c) „kohortou“ skupina skotu, kam patří jak: i) zvířata narozená ve stejném stádu jako postižený kus skotu do 12 měsíců před datem narození postiženého kusu skotu nebo po něm, tak ii) zvířata, která v jakémkoliv období během prvního roku svého života byla chována spolu s postiženým kusem skotu během prvního roku jeho života; d) „indexovým případem“ první zvíře v hospodářství nebo v epizootologicky definované skupině, u něhož se potvrdila nákaza TSE; e) „TSE u malých přežvýkavců“ případ přenosné spongiformní encefalopatie zjištěný u ovce nebo kozy potvrzujícím testem na abnormální protein PrP; f) „případem klusavky“ potvrzený případ přenosné spongiformní encefalopatie u ovce nebo kozy, při kterém byla vyloučena diagnóza BSE v souladu s kritérii stanovenými v technické příručce referenční laboratoře Společenství o charakterizaci kmene TSE u malých přežvýkavců ( 18 ); g) „klasickým případem klusavky“ potvrzený případ klusavky klasifikovaný jako klasický v souladu s kritérii stanovenými v technické příručce referenční laboratoře Společenství o charakterizaci kmene TSE u malých přežvýkavců; h) „netypickým případem klusavky“ potvrzený případ klusavky rozlišitelný od klasické klusavky v souladu s kritérii stanovenými v technické příručce referenční laboratoře Společenství o charakterizaci kmene TSE u malých přežvýkavců.

▼M31









PŘÍLOHA II

STANOVENÍ STATUSU BSE

KAPITOLA A

Kritéria

Status BSE členského státu, třetí země nebo jejich oblasti (dále jen „země nebo oblasti“) se určí na základě kritérií stanovených v písmenech a) až e).

V zemi nebo oblasti:

a) byla provedena analýza rizik v souladu s ustanoveními kapitoly B, která uvádí všechny možné faktory výskytu BSE a jejich historickou perspektivu v zemi nebo oblasti;

b) funguje systém nepřetržitého dohledu a sledování BSE, zejména s ohledem na rizika popsaná v kapitole B, a tento systém je v souladu s minimálními požadavky na dohled stanovenými v kapitole D;

c) pokračuje osvětový program pro veterinární lékaře, zemědělce a pracovníky, kteří jsou činní při dopravě, prodeji a porážce skotu, který má přispět k tomu, aby se hlásily všechny případy klinických příznaků odpovídajících BSE u cílových dílčích populací definovaných v kapitole D této přílohy;

d) platí povinnost oznámit a vyšetřit veškerý skot projevující klinické příznaky odpovídající BSE;

e) se ve schválené laboratoři provádí vyšetření mozkové tkáně nebo jiných tkání odebraných v rámci systému dohledu a sledování uvedeného pod písmenem b).

KAPITOLA B

Analýza rizik

1. Struktura analýzy rizik

Analýza rizik zahrnuje posouzení rozšíření a posouzení expozice.

2. Posouzení rozšíření (vnější riziko)

2.1 Posouzení rozšíření sestává z posouzení pravděpodobnosti, že byl původce BSE do země nebo oblasti buď zavlečen prostřednictvím komodit potenciálně kontaminovaných původcem BSE, nebo je v zemi nebo oblasti již přítomen. Přitom je třeba přihlédnout k těmto rizikovým faktorům: a) přítomnost nebo nepřítomnost původce BSE v zemi nebo oblasti a v případě přítomnosti jeho prevalence založená na výsledku dohledových činností; b) výroba masokostní moučky nebo škvarků z domácí populace přežvýkavců; c) dovezená masokostní moučka nebo škvarky; d) dovezený skot a ovce a kozy; e) dovezená krmiva a složky krmiv; f) dovezené produkty pocházející z přežvýkavců určené pro lidskou spotřebu, které mohly obsahovat tkáně uvedené v bodě 1 přílohy V a mohly být použity ke krmení skotu; g) dovezené produkty pocházející z přežvýkavců určené k použití u skotu in vivo.

2.2 Při provádění posouzení rozšíření by se mělo přihlédnout ke zvláštním eradikačním postupům, dohledu a jiným epizootologickým šetřením (zejména k dohledu nad populací skotu s ohledem na BSE) vhodným v souvislosti s rizikovými faktory uvedenými v bodě 2.1.

3. Posouzení expozice

Posouzení expozice sestává z posouzení pravděpodobnosti expozice skotu původci BSE, a to zvážením:

a) recyklace a amplifikace původce BSE konzumací masokostní moučky nebo škvarků pocházejících z přežvýkavců nebo jimi kontaminovaného jiného krmiva nebo složek krmiv skotem;

b) využití mrtvých těl přežvýkavců (včetně uhynulých zvířat), vedlejších produktů a jatečního odpadu z přežvýkavců, parametrů procesů tavení/škvaření a metod výroby krmiv;

c) toho, zda jsou přežvýkavci krmeni masokostní moučkou a škvarky pocházejícími z přežvýkavců, či nikoli, včetně opatření pro prevenci křížové kontaminace krmiv;

d) úrovně dohledu nad BSE, který se dosud prováděl u populace skotu, a jeho výsledky.

KAPITOLA C

Stanovení kategorií

I. ZEMĚ NEBO OBLAST SE ZANEDBATELNÝM RIZIKEM VÝSKYTU BSE

Země nebo oblast, kde:

1) byla provedena analýza rizik podle kapitoly B v zájmu stanovení rizikových faktorů v minulosti a současnosti;

2) byla na příslušné níže definované období prokazatelně přijata vhodná specifická opatření pro každé zjištěné riziko;

3) se prokazatelně provádí dohled typu B v souladu s kapitolou D a je dosaženo příslušné cílové hodnoty vyjádřené v bodech v souladu s tabulkou 2 uvedené kapitoly a

4) pro niž platí: a) buď, že: i) v zemi nebo oblasti se nevyskytl případ BSE nebo se prokázalo, že případ BSE byl do země nebo oblasti dovezen a byl zcela zlikvidován, ii) kritéria uvedená v kapitole A písm. c), d) a e) této přílohy byla splněna nejméně po dobu sedmi let a iii) příslušnou úrovní kontroly a auditu se prokázalo, že po dobu nejméně osmi let nebyli přežvýkavci krmeni masokostní moučkou ani škvarky pocházejícími z přežvýkavců; b) nebo, že: i) došlo k výskytu jednoho nebo více domácích případů BSE v zemi nebo oblasti, avšak u veškerých domácích případů BSE se jednalo o zvířata narozená před více než 11 lety; ii) kritéria uvedená v kapitole A písm. c), d) a e) byla splněna nejméně po dobu sedmi let; iii) příslušnou úrovní kontroly a auditu se prokázalo, že po dobu nejméně osmi let nebyli přežvýkavci krmeni masokostní moučkou ani škvarky pocházejícími z přežvýkavců; iv) níže uvedená zvířata, pokud jsou ještě v této zemi nebo oblasti naživu, jsou neustále identifikována a jejich pohyb je kontrolován, a byla-li poražena nebo uhynula, jsou jejich těla zcela zlikvidována: — všechny případy BSE a — všechen skot, který byl během prvního roku života chován společně s případy BSE během prvního roku jejich života a u něhož šetření prokázalo, že byl v uvedené době krmen stejným potenciálně kontaminovaným krmivem, nebo — pokud výsledky šetření uvedeného v druhé odrážce nevedou k jasným závěrům, veškerý dobytek narozený ve stejném stádě a do 12 měsíců po narození případů BSE.

II. ZEMĚ NEBO OBLAST S KONTROLOVANÝM RIZIKEM VÝSKYTU BSE

Země nebo oblast:

1) kde byla provedena analýza rizik založená na informacích uvedených v kapitole B v zájmu stanovení rizikových faktorů v minulosti a současnosti;

2) která prokázala, že přijímá vhodná opatření pro všechna zjištěná rizika, avšak tato opatření nebyla přijata na příslušné období;

3) která prokáže, že provádí dohled typu A v souladu s kapitolou D a je dosaženo příslušné cílové hodnoty vyjádřené v bodech v souladu s tabulkou 2. Dohled typu B může nahradit dohled typu A po dosažení příslušné cílové hodnoty vyjádřené v bodech; a

4) pro niž platí: a) buď, že: i) v zemi nebo oblasti se nevyskytl případ BSE nebo se prokázalo, že jakýkoli případ BSE pochází z dovozu a byl zcela zlikvidován, kritéria uvedená v kapitole A písm. c), d) a e) jsou splněna a příslušnou úrovní kontroly a auditu lze prokázat, že přežvýkavci nebyli krmeni masokostní moučkou ani škvarky pocházejícími z přežvýkavců, ii) kritéria uvedená v kapitole A písm. c), d) a e) byla splněna po dobu kratší než sedmi let a/nebo iii) nelze prokázat, že se kontroly používání masokostní moučky nebo škvarků pocházejících z přežvýkavců jako krmiva provádějí po dobu osmi let; b) nebo, že: i) v zemi nebo oblasti se nevyskytl domácí případ BSE, kritéria uvedená v kapitole A písm. c), d) a e) jsou splněna a příslušnou úrovní kontroly a auditu lze prokázat, že přežvýkavci nebyli krmeni masokostní moučkou ani škvarky pocházejícími z přežvýkavců, ii) kritéria uvedená v kapitole A písm. c) až e) této přílohy byla splněna po dobu kratší než sedm let; a/nebo iii) nelze prokázat, že se kontroly používání masokostní moučky nebo škvarků pocházejících z přežvýkavců jako krmiva pro přežvýkavce provádějí nejméně po dobu osmi let, iv) níže uvedená zvířata, pokud jsou ještě v této zemi nebo oblasti naživu, jsou neustále identifikována a jejich pohyb je kontrolován, a byla-li poražena nebo uhynula, jsou jejich těla zcela zlikvidována: — všechny případy BSE a — všechen skot, který byl během prvního roku života chován společně s případy BSE během prvního roku jejich života a u něhož šetření prokázalo, že byl v uvedené době krmen stejným potenciálně kontaminovaným krmivem, nebo — pokud výsledky šetření uvedeného v druhé odrážce nevedou k jasným závěrům, veškerý dobytek narozený ve stejném stádě a do 12 měsíců po narození případů BSE.

III. ZEMĚ NEBO OBLAST S NEURČENÝM RIZIKEM VÝSKYTU BSE

Země nebo oblast, pro niž nebylo stanovení statusu BSE uzavřeno nebo jež nesplňuje podmínky, které musí splňovat země nebo oblast, aby mohla být zařazena do jiné kategorie.

KAPITOLA D

Minimální požadavky na dohled

1. Typy dohledu:

Pro účely této přílohy platí následující definice:

a) Dohled typu A Použití dohledu typu A umožní určit BSE prostřednictvím předpokládané prevalence ( 19 ) u nejméně jednoho případu z 100 000 u populace dospělého skotu v dané zemi nebo oblasti s 95 % spolehlivostí.

b) Dohled typu B Použití dohledu typu B umožní určit BSE prostřednictvím předpokládané prevalence u nejméně jednoho případu z 50 000 u populace dospělého skotu v dané zemi nebo oblasti s 95 % spolehlivostí. Dohled typu B mohou provádět země nebo oblasti se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, aby potvrdily závěry analýzy rizik, a to například prokázáním účinnosti opatření zmírňujících veškeré zjištěné rizikové faktory, prostřednictvím zjišťování, jehož cílem je maximalizace pravděpodobnosti zjistit nedostatky těchto opatření. Dohled typu B mohou provádět rovněž země nebo oblasti s kontrolovaným rizikem výskytu BSE, a to po dosažení příslušných cílových hodnot vyjádřených v bodech za použití dohledu typu A, aby si udržely důvěru ve znalosti získané při provádění dohledu typu A. Pro účely této přílohy se určily tyto čtyři dílčí populace skotu pro účely dohledu: a) skot starší 30 měsíců, u kterého se projevují změny chování nebo klinické příznaky odpovídající BSE (klinicky podezřelá zvířata); b) Skot starší 30 měsíců, který není schopen pohybu, leží, není schopen vstát nebo jít bez pomoci; skot starší 30 měsíců, který byl odeslán na nutnou porážku, nebo s abnormálními příznaky při prohlídce před porážkou (nutná porážka); c) skot starší 30 měsíců, který uhynul nebo byl usmrcen v hospodářství, při přepravě nebo na jatkách (mrtvá zvířata); d) Skot starší 36 měsíců určený k běžné porážce.

2. Strategie dohledu

2.1 Strategie dohledu se navrhuje v zájmu zajištění reprezentativnosti vzorků ve stádu země nebo oblasti a obsahuje zvážení demografických faktorů, jako je typ chovu a zeměpisná poloha, a možný vliv kulturně specifických zemědělských postupů. Použitý přístup a předpoklady musí být úplně dokumentovány a tuto dokumentaci je třeba uchovat po dobu sedmi let.

2.2 V zájmu zavedení strategie dohledu nad BSE použije země dokumentované záznamy nebo spolehlivé odhady rozdělení dospělé populace skotu podle věku a počet skotu testovaného na BSE rozděleného podle věku a podle dílčí populace v rámci země nebo oblasti.

3. Hodnoty vyjádřené v bodech a cílové hodnoty

Vzorky pro dohled musí splňovat cílové hodnoty vyjádřené v bodech stanovené v tabulce 2, a to na základě „hodnot vyjádřených v bodech“ stanovených v tabulce 1. Všechna klinicky podezřelá zvířata jsou vyšetřena, a to bez ohledu na počet dosažených bodů. Země vybere vzorek nejméně ze tří ze čtyř dílčích populací. Celkový počet bodů pro vzorky se sčítá po dobu maximálně sedmi po sobě následujících let a je tak dosaženo cílového počtu bodů. Celkový počet získaných bodů se pravidelně porovnává s cílovým počtem bodů pro zemi nebo oblast.







Tabulka 1 Hodnoty vyjádřené v bodech pro vzorky získané ze zvířat v příslušné dílčí populaci a věkové kategorii pro účely dohledu Dohled nad dílčí populací Běžná porážka (1) Mrtvá zvířata (2) Běžná porážka (3) Klinicky podezřelá zvířata (4) Věk ≥ 1 rok a < 2 roky 0,01 0,2 0,4 neuvedeno Věk ≥ 2 roky a < 4 roky (mladí pohlavně dospělí jedinci) 0,1 0,2 0,4 260 Věk ≥ 4 roky a < 7 let (středně dospělí jedinci) 0,2 0,9 1,6 750 Věk ≥ 7 let a < 9 let (starší dospělí jedinci) 0,1 0,4 0,7 220 Více ≥ 9 let (staří jedinci) 0,0 0,1 0,2 45 (1) Skot starší 36 měsíců určený k běžné porážce. (2) Skot starší 30 měsíců, který uhynul nebo byl usmrcen v hospodářství, při přepravě nebo na jatkách (mrtvá zvířata). (3) Skot starší 30 měsíců, který není schopen pohybu, leží, není schopen vstát nebo jít bez pomoci; skot starší 30 měsíců, který byl odeslán na nutnou porážku, nebo s abnormálními příznaky při prohlídce před porážkou (nutná porážka). (4) Skot starší 30 měsíců, u kterého se projevují změny chování nebo klinické příznaky odpovídající BSE (klinicky podezřelá zvířata).







Tabulka 2 Cílové hodnoty vyjádřené v bodech pro různé velikosti populace dospělého skotu v zemi nebo oblasti Cílové hodnoty vyjádřené v bodech pro země nebo oblasti Velikost populace dospělého skotu (24 měsíců a více) Dohled typu A Dohled typu B ≥ 1 000 000 300 000 150 000 800 000–1 000 000 240 000 120 000 600 000–800 000 180 000 90 000 400 000–600 000 120 000 60 000 200 000–400 000 60 000 30 000 100 000–200 000 30 000 15 000 50 000–100 000 15 000 7 500 25 000–50 000 7 500 3 750

4. Specifické zaměření

U každé výše uvedené dílčí populace v zemi nebo oblasti se může země zaměřit na skot, o němž je známo, že byl dovezen ze zemí nebo oblastí, kde byla zjištěna BSE, a na skot, který byl krmen potenciálně kontaminovaným krmivem ze zemí nebo oblastí, kde byla zjištěna BSE.

5. Model dohledu nad BSE

Země může k posouzení přítomnosti/prevalence BSE použít kompletní model BsurvE nebo alternativní metodu založenou na modelu BsurvE.

6. Dlouhodobé sledování

Po dosažení cílových hodnot vyjádřených v bodech a v zájmu dalšího stanovování statusu země nebo oblasti jako země nebo oblasti s kontrolovaným rizikem BSE nebo zanedbatelným rizikem lze dohled omezit na dohled typu B (pouze pokud všechny ostatní ukazatele jsou i nadále pozitivní). Aby však probíhající roční dohled nadále splňoval požadavky stanovené v této kapitole, musí zahrnovat nejméně tři ze čtyř předepsaných dílčích populací. Kromě toho se vyšetří všechen skot klinicky podezřelý z nákazy BSE, a to bez ohledu na počet dosažených bodů. Roční dohled v zemi nebo oblasti po dosažení požadovaných cílových hodnot vyjádřených v bodech nesmí být nižší než počet požadovaný pro jednu sedminu celkové cílové hodnoty dohledu typu B.

▼M13









PŘÍLOHA III

SYSTÉM DOHLEDU

KAPITOLA A

I. DOHLED NAD SKOTEM

1. Obecně

Dohled nad skotem se provádí v souladu s laboratorními metodami stanovenými v příloze X kapitole C bodu 3 odst. 1 písm. b).

2. Dohled nad zvířaty poraženými pro lidskou spotřebu

2.1. Na BSE se testují všechna zvířata starší než 24 měsíců: — na která se vztahuje „zvláštní nutná porážka“ podle čl. 2 písm. n) směrnice Rady 64/433/EHS ( 20 ), nebo — poražená v souladu s přílohou I kapitolou VI bodem 28 písm. c) směrnice 64/433/EHS, s výjimkou zvířat bez klinických příznaků choroby poražených v rámci kampaně eradikace choroby.

2.2. Na BSE se testují všechna zvířata starší než 30 měsíců: — na která se vztahuje normální porážka pro lidskou spotřebu, nebo — poražená v rámci kampaně eradikace choroby v souladu s přílohou I kapitolou VI bodem 28 písm. c) směrnice 64/433/EHS, která nevykazují klinické příznaky choroby.

▼M27 —————

▼M13

3. Dohled nad zvířaty neporaženými pro lidskou spotřebu

3.1. Na BSE se testují všechna uhynulá nebo usmrcená zvířata starší než 24 měsíců, která ale nebyla: — usmrcena z důvodu likvidace podle nařízení Komise (ES) č. 716/96 ( 21 ), — usmrcena v rámci nákazy, jako je slintavka a kulhavka, — poražena pro lidskou spotřebu.

3.2. Členské státy mohou v odlehlých oblastech s nízkou hustotou zvířat, ve kterých není organizován sběr uhynulých zvířat, rozhodnout o odchylce od bodu 3.1. Členské státy využívající této odchylky o tom uvědomí Komisi a předloží seznam dotčených oblastí. Odchylka se nesmí vztahovat na více než 10 % populace skotu v členském státě.

▼M26

4. Dohled nad zvířaty nakoupenými za účelem likvidace podle nařízení (ES) č. 716/96

Na BSE se testují všechna zvířata narozená mezi 1. srpnem 1995 a 1. srpnem 1996 usmrcená z důvodu likvidace podle nařízení (ES) č. 716/96.

▼M13

5. Dohled nad ostatními zvířaty

Kromě testování podle bodů 2 až 4 se mohou členské státy dobrovolně rozhodnout testovat ostatní zvířata na jejich území, zejména pokud tato zvířata pocházejí ze zemí s domácí BSE, spotřebovala potenciálně kontaminovaná krmiva nebo jsou přímými nebo nepřímými potomky samic nakažených BSE.

6. Opatření následující po testování

6.1. Pokud bylo pro testování na BSE vybráno zvíře poražené pro lidskou spotřebu, jatečně upravené tělo tohoto zvířete nesmí nést označení zdravotní nezávadnosti podle přílohy I kapitoly XI směrnice 64/433/EHS, dokud nebude k dispozici negativní výsledek rychlého testu.

6.2. Členské státy mohou udělit výjimku z ustanovení bodu 6.1, pokud se na jatkách používá úřední systém zajišťující, že žádná část vyšetřovaných zvířat nesoucí označení zdravotní nezávadnosti neopustí jatka, dokud nebude k dispozici negativní výsledek rychlého testu.

▼M42

6.3. Pokud nejsou všechny části těla zvířete vyšetřovaného na BSE, včetně kůže, zneškodněny podle čl. 4 odst. 2 písm. a), b) nebo e) nařízení (ES) č. 1774/2002, zůstávají pod úředním dohledem, dokud není k dispozici negativní výsledek rychlého testu.

6.4. Všechny části těla zvířete, u kterého byl v rychlém testu zjištěn pozitivní nebo nejednoznačný výsledek, včetně kůže, se zneškodní podle čl. 4 odst. 2 písm. a), b) nebo e) nařízení (ES) č. 1774/2002, kromě materiálu uchovaného v souvislosti se záznamy podle kapitoly B části III.

▼M32

6.5. Pokud je u zvířete poraženého pro lidskou spotřebu v rychlém testu zjištěn pozitivní nebo nejednoznačný výsledek, zlikviduje se podle bodu 6.4 nejméně jedno jatečně upravené tělo bezprostředně jemu předcházející a dvě jatečně upravená těla bezprostředně po něm následující na téže porážkové lince. Odchylně od předchozího ustanovení se mohou členské státy rozhodnout pro likvidaci výše uvedených jatečně upravených těl pouze v případě, že výsledek rychlého testu je potvrzen jako pozitivní nebo nejednoznačný potvrzujícím vyšetřením podle přílohy X kapitoly C bodu 3.1 písm. b).

▼M13

6.6. Členské státy mohou přiznat výjimku z ustanovení bodu 6.5, pokud se na jatkách používá systém, který brání vzájemné kontaminaci jatečně upravených těl.

▼M38

7. Přezkoumání ročních programů sledování týkajících se BSE (dále jen „programy sledování BSE“), jak stanoví čl. 6 odst. 1b

7.1 Žádosti členských států

Žádosti o přezkoumání ročního programu sledování BSE, které členské státy předkládají Komisi, musí obsahovat alespoň následující údaje:

a) informace o ročním systému dohledu nad BSE používaném posledních šest let na území členského státu, včetně podrobné dokumentace prokazující dodržování epizootologických kritérií stanovených v bodě 7.2;

b) informace o systému identifikace a sledovatelnosti skotu podle čl. 6 odst. 1b třetího pododstavce písm. b) používaném posledních šest let na území členského státu, včetně podrobného popisu fungování počítačové databáze podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ( 22 );

c) informace o zákazech týkajících se krmení zvířat za posledních šest let na území členského státu, včetně podrobného popisu uplatňování zákazu krmení hospodářských zvířat živočišnými bílkovinami podle čl. 6 odst. 1b třetího pododstavce písm. c), včetně plánu odběru vzorků a počtu a druhu zjištěných porušení zákazu a výsledků následných opatření;

d) podrobný popis navrhovaného přezkoumaného programu sledování BSE, který zahrnuje zeměpisnou oblast, v níž má být program prováděn, a popis dílčích populací skotu, které budou do přezkoumaného programu sledování BSE zahrnuty, včetně údajů o omezení stáří a velikosti vzorků pro testování;

e) výsledek komplexní analýzy rizika prokazující, že přezkoumaný program sledování BSE zajistí ochranu zdraví lidí a zvířat. Tato analýza rizika musí obsahovat analýzu kohorty dle narození nebo další příslušné studie, jejichž cílem je prokázat, že opatření na snížení rizika TSE, včetně zákazů krmení živočišnými bílkovinami podle čl. 6 odst. 1b třetího pododstavce písm. c), byla prováděna účinným způsobem.

7.2 Epizootologická kritéria

Žádosti o přezkoumání programu sledování BSE mohou být přijaty, pouze pokud dotčený členský stát může prokázat, že kromě požadavků stanovených v čl. 6 odst. 1b třetím pododstavci písm. a), b) a c) splňuje na svém území tato epizootologická kritéria:

a) za období alespoň šesti po sobě jdoucích let ode dne zavedení systému Společenství pro testování BSE podle čl. 6 odst. 1b třetího pododstavce písm. b): buď i) byl průměrný pokles roční míry výskytu BSE zjištěný u dospělé populace skotu (starší 24 měsíců) vyšší než 20 % a celkový počet zvířat postižených BSE narozených po zavedení úplného zákazu Společenství krmení hospodářských zvířat živočišnými bílkovinami podle čl. 6 odst. 1b třetího pododstavce písm. c) nepřekročil 5 % z celkového počtu potvrzených případů BSE, nebo ii) byl roční zjištěný výskyt BSE u dospělé populace skotu (starší 24 měsíců) soustavně nižší než 1/100 000, nebo iii) byl kumulovaný počet potvrzených případů BSE nižší než pět, tato varianta se vztahuje na členské státy, jejichž dospělá populace skotu (starší 24 měsíců) je menší než 1 000 000 zvířat;

b) po skončení šestiletého období stanoveného v písmenu a) neexistuje důkaz o zhoršování epizootologické situace BSE.

▼M32

II. DOHLED NAD OVCEMI A KOZAMI

1. Všeobecně

Dohled nad ovcemi a kozami se provádí v souladu s laboratorními metodami stanovenými v příloze X kapitole C bodu 3.2 písm. b).

2. Dohled nad ovcemi a kozami poraženými pro lidskou spotřebu

a) Členské státy, v nichž populace bahnic a připuštěných jehnic přesahuje 750 000 zvířat, testují každoročně vzorky odebrané od nejméně 10 000 ovcí poražených pro lidskou spotřebu v souladu s pravidly pro odběr vzorků uvedenými v bodě 4.

b) Členské státy, v nichž populace koz, které již měly kůzlata, a připuštěných koz přesahuje 750 000 zvířat, testují každoročně vzorky odebrané od nejméně 10 000 koz poražených pro lidskou spotřebu v souladu s pravidly pro odběr vzorků uvedenými v bodě 4.

c) Pokud je pro členský stát obtížné shromáždit dostatečné počty zdravých poražených ovcí nebo koz, aby dosáhl minimálního rozsahu odběru vzorků stanoveného pro něj v písmenech a) a b), pak může nejvýše 50 % svého minimálního rozsahu odběru vzorků nahradit testováním mrtvých ovcí nebo koz starších 18 měsíců v poměru jedna ku jedné a doplňkově k minimálnímu rozsahu odběru vzorků stanovenému v bodě 3. Kromě toho může členský stát v poměru jedna ku jedné nahradit nejvýše 10 % svého minimálního rozsahu odběru vzorků testováním ovcí nebo koz starších 18 měsíců usmrcených v rámci kampaně eradikace nákazy.

3. Dohled nad ovcemi a kozami neporaženými pro lidskou spotřebu

Členské státy testují v souladu s pravidly pro odběr vzorků stanovenými v bodě 4 a minimálními rozsahy odběru vzorků uvedenými v tabulkách A a B ovce a kozy, které uhynuly nebo byly usmrceny, ale nebyly:

— usmrceny v rámci kampaně eradikace nákazy nebo

— poraženy pro lidskou spotřebu.







Tabulka A Populace bahnic a připuštěných jehnic v členském státu Minimální rozsah odběru vzorků uhynulých nebo usmrcených ovcí (1) > 750 000 10 000 100 000–750 000 1 500 40 000–100 000 100 % až do 500 < 40 000 100 % až do 100 (1) Minimální rozsahy odběru vzorků jsou stanoveny s ohledem na velikost populace ovcí v jednotlivých členských státech a jsou určeny k zajištění dosažitelných cílů.







Tabulka B Populace koz, které již měly kůzlata, a připuštěných koz v členském státě Minimální rozsah odběru vzorků uhynulých nebo usmrcených koz (1) > 750 000 10 000 250 000–750 000 1 500 40 000–250 000 100 % až do 500 < 40 000 100 % až do 100 (1) Minimální rozsahy odběru vzorků jsou stanoveny s ohledem na velikost populace koz v jednotlivých členských státech a jsou určeny k zajištění dosažitelných cílů.

4. Pravidla pro odběr vzorků zvířat uvedených v bodech 2 a 3

Zvířata jsou starší 18 měsíců nebo mají více než 2 trvalé řezáky prořezané v dásni.

Stáří zvířat se odhaduje podle chrupu, zřejmých známek dospělosti nebo jiných spolehlivých údajů.

Vzorek se vybírá tak, aby se zabránilo nadměrnému zastoupení některé kategorie z hlediska původu, stáří, plemene, typu produkce nebo jiné vlastnosti.

Odebírané vzorky jsou reprezentativní pro každý region a roční období. Pokud možno, je třeba se vyhnout opakovanému odběru vzorků ve stejném stádě. Členské státy se ve svých programech dohledu zaměří kdykoli to bude možné na to, aby byla v po sobě následujících letech odběru vzorků testována na TSE všechna úředně registrovaná hospodářství s více než 100 zvířaty, na nichž nikdy nebyly zjištěny případy TSE.

Členské státy zavedou systém cílené nebo jiné kontroly pro ověření toho, že zvířata nejsou vynechána z odběru vzorků.

Členské státy se však mohou rozhodnout vyloučit z odběru vzorků vzdálené oblasti s nízkou hustotou zvířat, kde se neorganizuje svoz mrtvých zvířat. Členské státy, které využívají této výjimky, o tom musí informovat Komisi a předložit jí seznam vzdálených oblastí, pro které výjimku uplatňují. Výjimka se nesmí vztahovat na více než 10 % populace ovcí a koz v dotčeném členském státě.

5. Dohled nad nakaženými stády

Zvířata starší 18 měsíců nebo zvířata, která mají v dásni prořezané více než dva trvalé řezáky, usmrcená z důvodu likvidace v souladu s přílohou VII bodem 2.3 písm. b) podbodu i) nebo ii) nebo bodu 5 písm. a) se testují na základě výběru prostého namátkového vzorku, jehož rozsah je uveden v této tabulce.







Počet zvířat starších 18 měsíců nebo zvířat s více než dvěma trvalými řezáky prořezaným v dásni, která byla usmrcena za účelem likvidace ve stádě Minimální rozsah odběru vzorků 70 nebo méně Všechna zvířata vyhovující podmínkám 80 68 90 73 100 78 120 86 140 92 160 97 180 101 200 105 250 112 300 117 350 121 400 124 450 127 500 nebo více 150

6. Dohled nad ostatními zvířaty

Vedle programů dohledu stanovených v bodech 2, 3 a 4 mohou členské státy dobrovolně vykonávat dohled nad jinými zvířaty, zejména nad:

— zvířaty využívanými k produkci mléka,

— zvířaty pocházejícími ze zemí s původní TSE,

— zvířaty, která byla krmena potenciálně kontaminovanými krmivy,

— zvířaty, která jsou přímými nebo nepřímými potomky samic nakažených TSE.

7. Opatření následující po testování ovcí a koz

7.1 Pokud byla pro testování TSE vybrána ovce nebo koza poražená pro lidskou spotřebu podle bodu 2, nesmí její jatečně upravené tělo nést označení zdravotní nezávadnosti podle přílohy I kapitoly III oddílu I nařízení (ES) č. 854/2004, dokud není k dispozici negativní výsledek rychlého testu.

7.2 Členské státy mohou udělit výjimku z bodu 7.1, pokud se na jatkách používá systém, který je schválen příslušným orgánem a zajišťuje, že všechny části zvířete lze vysledovat a že žádná část vyšetřovaných zvířat nesoucí označení zdravotní nezávadnosti neopustí jatka, dokud není k dispozici negativní výsledek rychlého testu.

7.3 Všechny části těla testovaného zvířete včetně kůže zůstávají pod úředním dohledem, dokud není k dispozici negativní výsledek rychlého testu, s výjimkou vedlejších produktů živočišného původu, které se přímo zneškodňují podle čl. 4 odst. 2 písm. a), b) nebo e) nařízení (ES) č. 1774/2002.

7.4 Kromě materiálu, který má být uchován za účelem záznamů podle kapitoly B části III této přílohy, jsou všechny části těla zvířete, u kterého byly zjištěny pozitivní výsledky rychlého testu, včetně kůže, přímo zneškodněny podle čl. 4 odst. 2 písm. a), b) nebo e) nařízení (ES) č. 1774/2002.

8. Určování genotypu

8.1 U každého pozitivního případu TSE u ovcí se určuje genotyp prionového proteinu v kodonech 136, 154 a 171. Případy TSE zjištěné v genotypech, které kódují alanin na obou alelách v kodonu 136, arginin na obou alelách v kodonu 154 a arginin na obou alelách v kodonu 171 se neprodleně ohlašují Komisi. Je-li pozitivní případ TSE případem netypické klusavky, určí se genotyp prionového proteinu v kodonu 141.

8.2 Kromě zvířat, u nichž se určuje genotyp podle bodu 8.1, se rovněž určuje genotyp prionového proteinu v kodonech 136, 141, 154 a 171 u minimálního vzorku ovcí. V členských státech s populací dospělých ovcí vyšší než 750 000 zvířat tvoří tento minimální vzorek nejméně 600 zvířat. V ostatních členských státech tvoří minimální vzorek nejméně 100 zvířat. Vzorky se mohou odebírat od zvířat poražených pro lidskou spotřebu, zvířat uhynulých v hospodářství nebo živých zvířat. Vzorky by měly být reprezentativní pro celou populaci ovcí.

▼M18

III. DOHLED NAD JINÝMI DRUHY ZVÍŘAT

Členské státy mohou dobrovolně vykonávat dohled nad TSE i u jiných druhů zvířat než u skotu, ovcí a koz.

KAPITOLA B

POŽADAVKY NA VEDENÍ ZÁZNAMŮ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV

I. POŽADAVKY NA ČLENSKÉ STÁTY

A. Údaje předkládané členskými státy v jejich výročních zprávách podle čl. 6 odst. 4

1. Počet podezřelých případů podle druhů zvířat, na které se vztahují úřední omezení pohybu v souladu s čl. 12 odst. 1.

2. Počet podezřelých případů, které byly podrobeny laboratornímu vyšetření podle čl. 12 odst. 2, podle druhů zvířat, včetně výsledků zrychleného testu a potvrzujícího testu (počet pozitivních a negativních případů), s ohledem na skot, odhad věkové struktury testovaných zvířat. Věkové skupiny pro tento účel by podle možností měly být tyto: „mladší 24 měsíců“, po 12 měsících v rozmezí 24 až 155 měsíců a „starší 155 měsíců“.

3. Počet stád, ve kterých byly ohlášeny a prošetřeny podezřelé případy u ovcí a koz podle čl. 12 odst. 1 a 2.

4. Počet skotu testovaného v jednotlivých dílčích populacích podle kapitoly A části I bodů 2.1, 2.2, 2.3, 3.1, 4.1, 4.2, 4.3 a 5, s uvedením metody odběru vzorků, výsledků zrychleného a potvrzujícího testu a odhadu věkové struktury testovaných zvířat podle skupin stanovených v bodě 2.

5. Počet ovcí, koz a stád testovaných v jednotlivých dílčích populacích podle kapitoly A části II bodů 2, 3 a 5, společně s metodou odběru vzorků a výsledků zrychleného a potvrzujícího testu.

6. Zeměpisné rozdělení, včetně země původu, pokud není totožná s ohlašující zemí, pozitivních případů BSE a klusavky. U každého případu TSE by měl být uveden rok a případně měsíc narození krávy, ovce nebo kozy. Je třeba označit případy TSE považované za netypické a uvést důvody pro toto označení. U klusavky je třeba do zprávy zahrnout výsledky základního molekulárního testování s diskriminačním testem immuno-blotting podle přílohy X kapitoly C bodu 3.2 písm. c) odrážky i).

7. U jiných zvířat než u skotu, ovcí a koz počet vzorků a potvrzených případů TSE pro každý druh.

8. Genotyp a případně plemeno každé ovce, která byla buďto shledána TSE pozitivní, nebo jíž byl odebrán vzorek podle kapitoly A části II bodů 8.1 a 8.2.

B. Četnost předkládání zpráv

Zprávy obsahující údaje uvedené v kapitole A jsou sestavovány a předkládány Komisi měsíčně, nebo v případě údajů uvedených v bodě 8 čtvrtletně. Tyto zprávy mohou být základem pro výroční zprávu, jak je požadováno v čl. 6 odst. 4, pokud jsou jejich údaje aktualizovány, kdykoli jsou k dispozici nové údaje.

▼M13

II. ÚDAJE V PŘEHLEDU PŘEDÁVANÉM KOMISÍ

Přehled má podobu tabulky a obsahuje o jednotlivých členských státech alespoň údaje uvedené v části I.

III. ZÁZNAMY

1. Příslušný orgán archivuje po dobu sedmi let záznamy o: — množství a druzích zvířat, na která se vztahuje omezení pohybu podle čl. 12 odst. 1, — množství a výsledcích klinických a epizootologických vyšetření podle čl. 12 odst. 1, — množství a výsledcích laboratorních vyšetření podle čl. 12 odst. 2, — množství, totožnosti a původu zvířat, jejichž vzorky byly vyšetřovány v rámci programů dohledu podle kapitoly A a pokud možno o věku, plemeni a anamnéze, — genotypu proteinu prionu pozitivních případů TSE u ovcí.

2. Vyšetřující laboratoř archivuje po dobu sedmi let všechny záznamy o testování, zejména laboratorní knihy a případně parafinové bloky a fotografie Western Blot.

▼M22









PŘÍLOHA IV

KRMIVA

I. Rozšíření zákazu podle čl. 7 odst. 1

Zákaz podle čl. 7 odst. 1 se rozšiřuje na krmení:

a) farmových zvířat, s výjimkou masožravých kožešinových zvířat, těmito látkami: i) zpracovanými živočišnými bílkovinami, ii) želatinou pocházející z přežvýkavců, iii) krevními produkty, iv) hydrolyzovanými bílkovinami, v) difosforečnanem vápenatým a trifosforečnanem vápenatým živočišného původu („difosforečnan vápenatý a trifosforečnan vápenatý“), vi) krmivy obsahujícími bílkoviny uvedené v podbodech i) až v);

b) přežvýkavců živočišnými bílkovinami a krmivy obsahujícími tyto bílkoviny.

II. Odchylky od zákazů podle čl. 7 odst. 1 a 2 a zvláštní podmínky pro používání těchto odchylek

A. Zákazy podle čl. 7 odst. 1 a 2 se nevztahují na: a) krmení farmových zvířat bílkovinami uvedenými v podbodech i), ii), iii) a iv) a krmivy získanými z těchto bílkovin: i) mléko, mléčné výrobky a mlezivo, ii) vejce a výrobky z vajec, iii) želatina získaná z nepřežvýkavců, iv) hydrolyzované bílkoviny získané z částí nepřežvýkavců a z kůží a kožešin přežvýkavců; b) krmení nepřežvýkavých farmových zvířat bílkovinami uvedenými v podbodech i), ii) a iii) a produkty získanými z těchto bílkovin: i) rybí moučka, v souladu s podmínkami podle bodu B, ii) difosforečnan vápenatý a trifosforečnan vápenatý, v souladu s podmínkami podle bodu C, iii) krevní produkty získané z nepřežvýkavců v souladu s podmínkami podle bodu D; c) krmení ryb krevní moučkou získanou z nepřežvýkavců v souladu s podmínkami podle bodu D; ▼M43 d) krmení farmových zvířat krmnými surovinami rostlinného původu a krmivy obsahujícími tyto produkty po zjištění zanedbatelného množství kostních fragmentů mohou členské státy povolit, jestliže výsledek posouzení rizika byl příznivý. Při posuzování rizika se vezmou v úvahu alespoň množství a možný zdroj kontaminace a konečné místo určení zásilky; ▼M40 e) krmení neodstavených přežvýkavých farmových zvířat rybí moučkou v souladu s podmínkami stanovenými v bodě BA. ▼M22

B. Na použití rybí moučky uvedené v bodě A písm. b) podbodě i) a krmiv obsahujících rybí moučku při krmení nepřežvýkavých farmových zvířat se vztahují tyto podmínky (nepoužitelné na krmení masožravých kožešinových zvířat): a) rybí moučka se vyrábí ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně přípravou rybích výrobků; b) před propuštěním do volného oběhu ve Společenství je každá zásilka dovezené rybí moučky mikroskopicky analyzována v souladu se směrnicí Komise 2003/126/ES; c) krmiva obsahující rybí moučku se vyrábějí v zařízeních, která nevyrábějí krmiva pro přežvýkavce a která jsou schválena k tomuto účelu příslušným orgánem. Odchylně od písmena c): i) se zvláštní schválení nepožaduje při produkci kompletních krmiv z krmiv obsahujících rybí moučku v hospodářstvích s vlastní přípravou krmiv, jestliže: — jsou registrována příslušným orgánem, — chovají pouze nepřežvýkavce, — vyrábějí kompletní krmiva pouze pro použití ve stejném hospodářství a — krmiva obsahující rybí moučku používaná při produkci obsahují méně než 50 % hrubých bílkovin, ii) výroba krmiv pro přežvýkavce v zařízeních, která rovněž produkují krmiva obsahující rybí moučku pro jiné živočišné druhy, může být schválena příslušným orgánem za těchto podmínek: — volně ložená a balená krmiva pro přežvýkavce se uchovávají v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se volně ložená rybí moučka a volně ložená krmiva obsahující rybí moučku uchovávají při skladování, přepravě a balení, — krmiva pro přežvýkavce se vyrábějí v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se vyrábějí krmiva obsahující rybí moučku, — záznamy o nákupu a použití rybí moučky a prodeji krmiv obsahujících rybí moučku jsou příslušnému orgánu k dispozici po dobu nejméně pěti let a — provádějí se rutinní testy krmiv pro přežvýkavce, které zajišťují, aby v nich nebyly přítomny zakázané bílkoviny, včetně rybí moučky; ▼M40 d) obchodní doklad doprovázející zásilku krmiv obsahujících rybí moučku a jakýkoli obal obsahující takové zásilky musí být zřetelně označen slovy „obsahuje rybí moučku – nesmí být používáno pro krmení přežvýkavců“. ▼M22 e) Volně ložená krmiva obsahující rybí moučku se přepravují dopravními prostředky, které současně nepřepravují krmiva pro přežvýkavce. Je-li dopravní prostředek následně použit pro přepravu krmiv pro přežvýkavce, je důkladně vyčištěn v souladu s postupem schváleným příslušným orgánem, aby bylo zabráněno křížové kontaminaci. f) Používání a skladování krmiv obsahujících rybí moučku je zakázáno v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci. Odchylně od této podmínky může příslušný orgán povolit používání a skladování krmiv obsahujících rybí moučku v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci, je-li tento orgán přesvědčen, že jsou v daném hospodářství přijata opatření zabraňující tomu, aby byla krmiva obsahující rybí moučku zkrmována přežvýkavci.

▼M40

BA. Na použití rybí moučky uvedené v bodě A písm. e) a krmiv obsahujících rybí moučku při krmení neodstavených přežvýkavých farmových zvířat se vztahují tyto podmínky: a) rybí moučka se vyrábí ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně přípravou rybích výrobků; b) před propuštěním do volného oběhu ve Společenství je každá zásilka dovezené rybí moučky mikroskopicky analyzována v souladu se směrnicí Komise 2003/126/ES; c) použití rybí moučky pro mladá přežvýkavá farmová zvířata se povoluje pouze v případě výroby mléčných krmných směsí dodávaných v suchém stavu a podávaných po rozpuštění v určeném množství tekutiny, určených ke krmení neodstavených přežvýkavců jako doplněk nebo náhrada postkolostrálního mléka před úplným odstavením; d) mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku určené pro mladá farmová přežvýkavá zvířata se vyrábějí v zařízeních, která nevyrábějí jiná krmiva pro přežvýkavce a která jsou schválena k tomuto účelu příslušným orgánem. Odchylně od písmena d) může příslušný orgán povolit výrobu jiných krmiv pro přežvýkavce v zařízeních, která rovněž vyrábějí mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku určené pro mladá přežvýkavá farmová zvířata, za těchto podmínek: i) volně ložená a balená jiná krmiva určená pro přežvýkavce se nacházejí v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se volně ložená rybí moučka a volně ložené mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku nacházejí při skladování, přepravě a balení, ii) jiná krmiva určená pro přežvýkavce se vyrábějí v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se vyrábějí mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku, iii) záznamy o nákupu a použití rybí moučky a prodeji mléčných krmných směsí obsahujících rybí moučku jsou příslušnému orgánu k dispozici za dobu nejméně pěti let a iv) pravidelně se provádějí rutinní testy jiných krmiv určených pro přežvýkavce, které zajišťují, aby v nich nebyly přítomny zakázané bílkoviny, včetně rybí moučky. Výsledky jsou příslušnému orgánu k dispozici za dobu nejméně pěti let; e) obchodní doklad doprovázející mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku, určené pro mladá přežvýkavá farmová zvířata a jakýkoli obal obsahující takovou zásilku musí být zřetelně označen slovy „obsahuje rybí moučku – smí být používáno pouze pro krmení neodstavených přežvýkavců“; f) volně ložené mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku, určené pro mladá přežvýkavá farmová zvířata se přepravují dopravními prostředky, které současně nepřepravují jiná krmiva pro přežvýkavce. Pokud je případně dopravní prostředek následně použit pro přepravu jiných krmiv pro přežvýkavce, je důkladně vyčištěn v souladu s postupem schváleným příslušným orgánem, aby bylo zabráněno křížové kontaminaci; g) v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci, se přijmou opatření zabraňující tomu, aby byly mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku zkrmovány jinými přežvýkavci, než přežvýkavci předpokládanými odchylkou podle bodu A písm. e) části II přílohy IV. Příslušný orgán sestaví seznam hospodářství, kde se používají mléčné krmné směsi obsahující rybí moučku, na základě systému předběžného oznámení hospodářstvím nebo jiného systému zjišťujícího dodržování tohoto ustanovení.

▼M22

C. Na použití difosforečnanu vápenatého nebo trifosforečnanu vápenatého uvedeného v bodě A písm. b) podbodě ii) a krmiv obsahujících tyto bílkoviny při krmení nepřežvýkavých farmových zvířat se vztahují tyto podmínky (nepoužitelné na krmení masožravých kožešinových zvířat): a) Krmiva obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý se vyrábějí v zařízeních, která nevyrábějí krmiva pro přežvýkavce a která jsou schválena k tomuto účelu příslušným orgánem. Odchylně od této podmínky: i) se zvláštní schválení nepožaduje při produkci kompletních krmiv z krmiv obsahujících difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý v hospodářstvích s vlastní přípravou krmiv, jestliže: — jsou registrována příslušným orgánem, — chovají pouze nepřežvýkavce, — vyrábějí kompletní krmiva pouze pro použití ve stejném hospodářství a — krmiva obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý používaná při produkci obsahují celkem méně než 10 % fosforu, ii) výroba krmiv pro přežvýkavce v zařízeních, která rovněž vyrábějí krmiva obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý pro jiné živočišné druhy, může být schválena příslušným orgánem za těchto podmínek: — volně ložená a balená krmiva pro přežvýkavce se vyrábějí v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se vyrábějí krmiva obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý, — volně ložená krmiva pro přežvýkavce se během skladování, přepravy a balení uchovávají v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se uchovává volně ložený difosforečnan vápenatý, volně ložený trifosforečnan vápenatý a volně ložená krmiva obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý, — záznamy o nákupu a použití difosforečnanu vápenatého nebo trifosforečnanu vápenatého a prodeji krmiv obsahujících difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý jsou příslušnému orgánu k dispozici po dobu nejméně pěti let; b) Na etiketě a v průvodním dokladu ke krmivům obsahujícím difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý jsou zřetelně uvedena slova: „obsahuje difosforečnan/trifosforečnan vápenatý – není určeno pro krmení přežvýkavců“. c) Volně ložená krmiva obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý se přepravují dopravními prostředky, které současně nepřepravují krmiva pro přežvýkavce. Je-li dopravní prostředek následně použit pro přepravu krmiv pro přežvýkavce, je důkladně vyčištěn v souladu s postupem schváleným příslušným orgánem, aby bylo zabráněno křížové kontaminaci. d) Používání a skladování krmiv obsahujících difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý je zakázáno v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci. Odchylně od této podmínky může příslušný orgán povolit používání a skladování krmiv obsahujících difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci, přesvědčí-li se tento orgán, že jsou v daném hospodářství přijata opatření zabraňující tomu, aby byla krmiva obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý zkrmována přežvýkavci.

D. Na použití krevních produktů uvedených v bodě A písm. b) podbodě iii) a krevní moučky uvedené v bodě A písm. c) a krmiv obsahujících tyto bílkoviny při krmení nepřežvýkavých hospodářských užitkových zvířat a ryb se vztahují tyto podmínky: a) Krev musí pocházet z jatek schválených EU, která neporážejí přežvýkavce a jako taková jsou registrována, a musí být přepravována přímo do zpracovatelského zařízení dopravními prostředky určenými výhradně pro přepravu krve nepřežvýkavců. Pokud byl dříve dopravní prostředek používán pro přepravu krve přežvýkavců, musí být po vyčištění před použitím pro přepravu krve nepřežvýkavců zkontrolován příslušným orgánem. Odchylně od této podmínky může příslušný orgán povolit porážení přežvýkavců na jatkách, která odebírají krev nepřežvýkavců určenou k výrobě krevních produktů a krevní moučky pro použití při krmení nepřežvýkavých farmových zvířat a ryb, mají-li tato jatka schválený kontrolní systém. Kontrolní systém obsahuje přinejmenším: — prostory pro porážku nepřežvýkavců fyzicky oddělené od prostorů pro porážku přežvýkavců, — prostory pro odběr, skladování, přepravu a balení krve přežvýkavců fyzicky oddělené od prostorů určených pro nakládání s krví nepřežvýkavců a — pravidelné odběry vzorků a analýzy krve nepřežvýkavců na přítomnost bílkovin z přežvýkavců. b) Krevní produkty a krevní moučka se vyrábějí v zařízení zpracovávajícím výhradně krev nepřežvýkavců. Odchylně od této podmínky může příslušný orgán povolit výrobu krevních produktů a krevní moučky pro krmení nepřežvýkavých farmových zvířat a ryb v zařízeních zpracovávajících krev přežvýkavců, která mají schválený kontrolní systém zabraňující křížové kontaminaci. Kontrolní systém obsahuje přinejmenším: — zpracování krve nepřežvýkavců v uzavřeném systému fyzicky odděleném od zpracování krve přežvýkavců, — volně ložené suroviny a volně ložené hotové produkty z přežvýkavců se během skladování, přepravy a balení uchovávají v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se uchovávají volně ložené suroviny a volně ložené hotové produkty z nepřežvýkavců, a — pravidelné odběry vzorků a analýzy krevních produktů z nepřežvýkavců a krevní moučky na přítomnost bílkovin z přežvýkavců. c) Krmiva obsahující krevní produkty nebo krevní moučku se vyrábějí v zařízeních, která nevyrábějí krmiva pro přežvýkavce nebo jiná farmová zvířata než ryby a která jsou schválena k tomuto účelu příslušným orgánem. Odchylně od této podmínky: i) se zvláštní schválení nepožaduje při výrobě kompletních krmiv z krmiv obsahujících krevní produkty nebo krevní moučku v hospodářstvích s vlastní přípravou krmiv, jestliže: — jsou registrována příslušným orgánem, — chovají pouze nepřežvýkavce v případě, že jsou použity krevní produkty, nebo pouze ryby v případě, že je použita krevní moučka, — vyrábějí kompletní krmiva pouze pro použití ve stejném hospodářství a — krmiva obsahující krevní produkty nebo krevní moučku používaná při výrobě obsahují celkem méně než 50 % bílkovin, ii) výroba krmiv pro přežvýkavce v zařízeních, která rovněž vyrábějí krmiva obsahující krevní produkty nebo krevní moučku pro nepřežvýkavá farmová zvířata nebo ryby, může být schválena příslušným orgánem za těchto podmínek: — volně ložená a balená krmiva pro přežvýkavce nebo jiná farmová zvířata než ryby se vyrábějí v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení, kde se vyrábějí krmiva obsahující krevní produkty nebo krevní moučku, — volně ložená krmiva se uchovávají během skladování, přepravy a balení ve fyzicky oddělených zařízeních takto: — a) krmivo pro přežvýkavce se uchovává odděleně od krevních produktů a od krmiv obsahujících krevní produkty; b) krmivo pro jiná farmová zvířata než ryby se uchovává odděleně od krevní moučky a krmiv obsahujících krevní moučku, — záznamy o nákupu a použití krevních produktů a krevní moučky a prodeji krmiv obsahujících tyto produkty jsou příslušnému orgánu k dispozici po dobu nejméně pěti let. d) Na etiketě, v průvodním obchodním dokladu nebo případně ve veterinárním osvědčení ke krmivům obsahujícím krevní produkty nebo krevní moučku jsou zřetelně uvedena slova: „obsahuje krevní produkty – není určeno pro krmení přežvýkavců“ nebo případně „obsahuje krevní moučku – určeno pouze pro krmení ryb“. e) Volně ložená krmiva obsahující krevní produkty se přepravují dopravními prostředky, které současně nepřepravují krmiva pro přežvýkavce, a volně ložená krmiva obsahující krevní moučku dopravními prostředky, které současně nepřepravují krmiva pro jiná farmová zvířata než ryby. Je-li dopravní prostředek následně použit pro přepravu krmiv pro přežvýkavce nebo jiná farmová zvířata než ryby, je důkladně vyčištěn v souladu s postupem schváleným příslušným orgánem, aby bylo zabráněno křížové kontaminaci. f) Používání a skladování krmiv obsahujících krevní produkty je zakázáno v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci, a používání a skladování krmiv obsahujících krevní moučku je zakázáno v hospodářstvích, kde se chovají jiná farmová zvířata než ryby. Odchylně od toho může příslušný orgán povolit používání a skladování krmiv obsahujících krevní produkty nebo krevní moučku v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci nebo jiná farmová zvířata než ryby, přesvědčí-li se tento orgán, že jsou v daném hospodářství přijata opatření zabraňující tomu, aby byla krmiva obsahující krevní produkty nebo krevní moučku zkrmována přežvýkavci nebo jinými živočišnými druhy než rybami.

III. Obecné prováděcí podmínky

A. Tato příloha se použije, aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 1774/2002.

B. Členské státy uchovávají aktuální seznamy: a) jatek schválených pro odběr krve v souladu s bodem D písm. a) části II; b) schválených zpracovatelských zařízení vyrábějících difosforečnan vápenatý, trifosforečnan vápenatý, krevní produkty nebo krevní moučku a c) zařízení – s výjimkou hospodářství s vlastní přípravou krmiv – schválených pro výrobu krmiv obsahujících rybí moučku a bílkoviny uvedené v písm. b), která fungují v souladu s podmínkami stanovenými v bodě B písm. c), v bodě C písm. a) a v bodě D písm. c) části II.

a) Volně ložené zpracované živočišné bílkoviny, s výjimkou rybí moučky, a volně ložené produkty, včetně krmiv, organických hnojiv a půdních přídavků, obsahující tyto bílkoviny se skladují a přepravují v zařízeních určených k tomuto účelu. Sklady nebo dopravní prostředky mohou být pro jiné účely používány pouze tehdy, jsou-li po vyčištění zkontrolovány příslušným orgánem. b) Volně ložená rybí moučka uvedená v bodě A písm. b) podbodě i) části II, volně ložený difosforečnan vápenatý a volně ložený trifosforečnan vápenatý uvedené v bodě A písm. b) podbodě ii) části II, krevní produkty uvedené v bodě A písm. b) podbodě iii) části II a krevní moučka uvedená v bodě A písm. c) části II se skladují ve skladech a přepravují v dopravních prostředcích určených k tomuto účelu. c) Odchylně od písmena b) mohou být: i) sklady nebo dopravní prostředky používány pro skladování a přepravu krmiv obsahujících stejnou bílkovinu, ii) sklady nebo dopravní prostředky po vyčištění používány pro jiné účely, jsou-li zkontrolovány příslušným orgánem a iii) sklady a dopravní prostředky přepravující rybí moučku používány pro jiné účely, má-li společnost kontrolní systém schválený příslušným orgánem zabraňující křížové kontaminaci. Kontrolní systém obsahuje přinejmenším: — záznamy o přepravovaném materiálu a čištění dopravního prostředku a — pravidelné odběry vzorků a analýzy přepravovaných krmiv na přítomnost rybí moučky. Příslušný orgán provádí časté kontroly na místě ověřující řádné používání výše uvedeného kontrolního systému. C.

D. Krmiva, včetně krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, která obsahují krevní produkty z přežvýkavců nebo zpracované živočišné bílkoviny jiné než rybí moučku, se nevyrábějí v zařízeních, která vyrábějí krmiva pro farmová zvířata, s výjimkou masožravých kožešinových zvířat. Volně ložená krmiva, včetně krmiv pro zvířata v zájmovém chovu, která obsahují krevní produkty z přežvýkavců nebo zpracované živočišné bílkoviny jiné než rybí moučku, se během skladování, přepravy a balení uchovávají v zařízeních fyzicky oddělených od zařízení určených pro volně ložená krmiva pro farmová zvířata, s výjimkou krmiv pro masožravá kožešinová zvířata. Krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a krmiva určená pro masožravá kožešinová zvířata obsahující difosforečnan vápenatý nebo trifosforečnan vápenatý uvedené v bodě