1994R1091 — CS — 01.11.1999 — 004.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1091/94

ze dne 29. dubna 1994,

kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší







KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 ze dne 17. listopadu 1986 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší ( 1 ), naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 2157/92 ( 2 ), a zejména na čl. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na usnesení první konference ministrů o ochraně lesů v Evropě ( 3 ) a její pokračování, vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrté odrážky nařízení (EHS) č. 3528/86 je cílem programu Společenství pomoc členským státům při: — provádění intenzívního a trvalého dohledu nad lesními ekosystémy, — zřizování nebo koordinovaném a vzájemně sladěném rozšiřování sítě trvalých zkusných ploch nezbytných pro provádění tohoto trvalého a intenzívního dohledu; vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EHS) č. 3528/86 členské státy postoupí Komisi data shromážděná sítí pozorovacích zkusných ploch a sítí bodů s intenzívním a trvalým dohledem; vzhledem k tomu, že síť pozorovacích zkusných ploch je zřízena pro sběr podrobných dat o vývoji lesních ekosystémů ve Společenství; že tento přístup umožňuje stanovit vzájemný vztah mezi změnou environmentálních faktorů, zejména znečištěním ovzduší a reakcí lesních ekosystémů; že takto získané údaje umožňují lepší interpretaci výsledků vyplývajících ze systematické sítě pozorovacích zkusných ploch uvedené v nařízení Komise (EHS) č. 1696/87 ( 4 ), naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 836/94 ( 5 ); vzhledem k tomu, že žádosti o pomoc předložené na základě nařízení (EHS) č. 3528/86 na provádění intenzivního a trvalého dohledu podle čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení musejí obsahovat všechny informace nezbytné pro přezkoumání těchto opatření ve světle cílů a kritérií stanovených v tomto nařízení; že tyto informace musejí být předloženy ve standardizované formě, aby bylo usnadněno přezkoumání a porovnání žádostí; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého lesnického výboru, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







Článek 1

1. Členské státy zřídí síť trvalých pozorovacích zkusných ploch. Do 30. června 1994 bude ukončen výběr zkusných ploch a bude zřízeno více než 50 % zkusných ploch v souladu se společnými metodami pro zřizování sítětrvalých pozorovacích zkusných ploch za účelem intenzivního a trvalého dohledu (příloha I tohoto nařízení). Členské státy předají Komisi do 15. prosince 1994 přehled kritérií pro výběr u všech zkusných ploch a úplný seznam vybraných zkusných ploch obsahující základní údaje, jako je zeměpisná poloha (nadmořská výška, zeměpisná šířka a délka) a dřeviny, a dále obecné údaje týkající se každé zřízené zkusné plochy podle jednotné formy uvedené v příloze VIIa.

▼M3

2. Na trvalých pozorovacích zkusných plochách se bude provádět intenzívní a trvalý dohled nad lesními ekosystémy, zahrnující průběžnou inventarizaci zdravotního stavu korun, inventarizaci stavu půdy a listové výživy, měření změn přírůstu, hodnot spadu škodlivin a meteorologických údajů, odběr a analýzu vzorků půdního roztoku a hodnocení přízemní vegetace, na základě objektivních postupů odběru vzorků a stanovených metod analýzy.

▼M2

3. Do konce každého roku předají členské státy Komisi v jednotné formě alespoň všechny údaje nashromážděné během předchozího roku za jednotlivé trvalé pozorovací zkusné plochy podle pokynů v příloze VIIa s průvodní zprávou podle přílohy VIIb. Kromě toho předají Komisi prozatímní roční zprávu o hodnocení a interpretaci výsledků provedených na národní úrovni vždy do 31. prosince každého roku v souladu s pokyny v příloze VIIb.

▼M3

4. Technické podrobnosti týkající se ustanovení tohoto článku jsou uvedeny v přílohách III až XI.

▼M4 —————

▼B

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

▼M3









PŘÍLOHA I

SPOLEČNÉ METODY PRO ZŘÍZENÍ SÍTĚ TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCH ZA ÚČELEM INTENZIVNÍHO A TRVALÉHO DOHLEDU

(čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3528/86 pozměněn pozdějšími předpisy)

I. Obecné poznámky

Účelem programu uvedeného v čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3528/86 pozměněném pozdějšími předpisy je zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch v členských státech Společenství a shromažďování údajů cestou intenzivního a trvalého dohledu.

Cíle programu jsou následující:

— provádět intenzívní a trvalý dohled nad lesními ekosystémy v souvislosti se škodami způsobenými znečištěným ovzduším a jinými faktory ovlivňujícími stav lesů,

— lépe pochopit příčinný vztah mezi změnami v lesním ekosystému a faktory, které jej ovlivňují, zejména znečištěné ovzduší, soustředěním různých měření a sledování lesních ekosystémů a jejich složek do jednoho místa,

— získat podstatné informace o vývoji určitého počtu lesních ekosystémů ve Společenství.

II. Zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch

II.1. Výběr zkusných ploch

Do 30. června 1994 členské státy vybraly na svém území dostatečný počet trvalých pozorovacích zkusných ploch. Od té doby některé členské státy rozšířily svůj národní program intenzivního dohledu o další zkusné plochy. Maximální počet těchto dalších ploch je v zásadě omezen na patnáct ploch pro každý členský stát, členské státy jsou však oprávněny vybrat více ploch pod podmínkou, že jejich počet nepřesáhne 20 % z celkového počtu zkusných ploch členského státu v síti polí Společenství o rozměrech 16 x 16 km (nařízení (EHS) č. 1696/87).

Výběr těchto ploch spadá do pravomoci členských států, při jejich výběru však musejí dodržovat následující kritéria:

— zkusné plochy musí být umístěny tak, aby na nich byly zastoupeny nejdůležitější druhy lesních dřevin a nejrozšířenější vegetační podmínky v dané zemi,

— minimální velikost zkusné plochy je 0,25 hektaru, měřeno ve vodorovné rovině,

— zkusná plocha je obklopena nárazníkovou zónou, aby vliv činností probíhajících v okolí byl co nejmenší. Skutečná šířka této zóny závisí na typu a stáří lesa. Jestliže je výšková a věková struktura lesa na zkusné ploše i v jejím okolí stejnorodá, může být šířka nárazníkové zóny jen 5 až 10 metrů. Pokud je les v místě zkusné plochy tvořen smíšenými porosty, různými druhy nebo porosty rozdílného stáří, je třeba nárazníkovou zónu rozšířit až na pětinásobek možné maximální výšky lesa na zkusné ploše,

— jelikož má být na zkusných plochách prováděn dlouhodobý dohled, je třeba, aby jejich rohy a/nebo okraje byly jasně vyznačeny a aby každý vzorník byl natrvalo očíslován,

— ke zkusným plochám musí být vždy snadný přístup, aniž by přístupu a odebírání vzorků bránila jakákoliv překážka,

— způsoby hospodaření na zkusné ploše, v nárazníkové zóně i okolním lese musí být stejné (např. udržovací práce musejí být srovnatelné) a jakékoliv rušivé vlivy způsobené dohledem musí být omezeny na minimum,

— je třeba vyloučit jakékoliv přímé znečištění vyvolané místními známými zdroji. Zkusné plochy se nesmějí umísťovat v bezprostřední blízkosti zemědělských hospodářství, hlavních silnic nebo znečišťujícího průmyslu,

— na zkusné ploše nebo v její blízkosti musí být dostatečný počet stromů, z nichž budou vzorky odebírány,

— zkusná plocha a nárazníková zóna musejí být co nejvíce stejnorodé, zejména co se týče dřevin nebo směsí dřevin, věku porostů, velikosti, typu půdy a svažitosti terénu,

— zkusné plochy musejí být dostatečně daleko od okraje lesa.

Doporučuje se vybrat ty zkusné plochy, které během posledních let podléhaly dohledu podle nařízení (EHS) č. 3528/86 nebo v rámci jiných programů. Pokud je zapotřebí vybrat další zkusné plochy, doporučuje se zvolit některé ze zkusných ploch čtvercové sítě Společenství o velikosti pole 16 x 16 km, nebo ty, které se nacházejí v jejich blízkosti a umožňují využít informace pocházející z jiných zdrojů (například z meteorologických stanic).

II.2. Zřízení a dokumentace zkusné plochy

V roce 1994 členské státy předložily Komisi všeobecné údaje a podrobný popis každé zkusné plochy.

Podrobný popis zkusné plochy zahrnuje informace o její přesné poloze, kartografický náčrt s označením rohů a/nebo okrajů zkusné plochy, údaje o počtu stromů na ploše a všechny další významné prvky trvalého charakteru, které charakterizují zkusnou plochu nebo s ní souvisejí (např. přístupové cesty, vodní toky). V budoucnu se do této mapy zakreslí také přesná poloha lokalit pro odběr vzorků (např. vykopané sondy pro odběr půdních vzorků).

II.3. Definice podplochy

V zásadě jsou do vzorku pro hodnocení stavu stromů (např. při inventarizaci zdravotního stavu korun či hodnocení přírůstu) zahrnuty všechny stromy na zkusné ploše. V případě, že na zkusné ploše roste velké množství stromů (tzn. husté porosty), lze pro účely těchto šetření vymezit podplochu. Při zřizování zkusné plochy musí být podplocha natolik velká, aby mohla poskytovat spolehlivé údaje pro tato šetření po dobu nejméně dvaceti let, a ještě lépe po celou dobu životnosti daného porostu. V tomto období by mělo být na podploše k dispozici nejméně dvacet stromů.

II.4. Obecné údaje o každé zkusné ploše







Zřízení První šetření — Popisný kód Země Číslo pozorovací zkusné plochy Skutečná zeměpisná šířka a délka — Údaje o stanovišti Nadmořská výška Expozice Celková rozloha zkusné plochy Počet stromů na zkusné ploše Podplocha (pokud byla vymezena) dostupnost vody pro hlavní druh dřeviny typ humusu zařazení půdy do systému třídění půd (odhadem) — Údaje o porostu Průměrné stáří převládající etáže Hlavní dřeviny Výnos (odhadem) — Jiná pozorování Historie zkusné plochy Jiné pozorovací stanice umístěné v blízkosti

Pokud členské státy k rozšíření národního programu intenzivního dohledu zřídily další zkusné plochy, předají Komisi za každou zřízenou zkusnou plochu informace nashromážděné při jejím zřizování za použití datového souboru (viz příloha VIIa, formulář 1a) a zpráv (viz příloha VIIa, formulář 1b), a to do konce roku, v němž ke (znovu)zřízení plochy došlo. Závažné informace získané během následujících let sledování se předkládají každoročně na formulářích 1a a 1b (příloha VII). Ostatní informace budou sděleny okamžitě po uzávěrce prvního příslušného šetření a budou aktualizovány vždy, když je to nutné.

III. Nahrazování zničených zkusných ploch

III.1. Obecné poznámky

Výběr zkusných ploch s intenzivním dohledem spadá do pravomoci členských států. Tato příloha stanoví pro výběr celou řadu kritérií. Většina členských států si vytvořila vlastní strategii sledování lesních ekosystémů ve své zemi, které je zaměřeno na pozorování hlavních druhů dřevin a vegetačních podmínek.

Přestože byly plochy vybírány tak, aby byly k dispozici pro dlouhodobé sledování, vždy existuje nebezpečí, že plocha bude předčasně zničena (například požárem apod.). V některých případech lze i přesto odebrat celou řadu posledních vzorků ještě předtím, než z plochy zmizí veškeré stromy. Dále je třeba zhodnotit strategii určující kritéria výběru a rozhodnout, která kritéria budou použita pro výběr nové zkusné plochy.

III.2. Ukončení sledování plochy

Před ukončením sledování plochy by měla být provedena některá poslední měření/hodnocení. Pokud je to ještě před (úplným) zničením zkusné plochy možné, lze provést (destruktivní) odběr vzorků ze sledovaných stromů. Po pokácení je možno stromy přesně změřit, získat kotouče z průřezu kmene a provést přesný odběr vzorků listí nebo jehličí.

III.3. Strategie

Strategie sledování ve většině členských států zahrnuje aspekty týkající se rozlohy lesa, lesního ekosystému, jednotlivých dřevin a často také půdy, meteorologických údajů a úrovně spadu škodlivin. Když je třeba nahradit zkusnou plochu, mělo by být při této příležitosti ověřeno, zda původní strategie je stále platná, a stanovit co nejlepší postup. V této souvislosti je třeba vzít v úvahu, že vedle původních šetření (zdravotní stav korun, stav půdy a listové výživy, hodnocení přírůstu) byl program v posledních letech rozšířen o další druhy šetření (spad škodlivin, meteorologická pozorování, sledování chemismu půdního roztoku, hodnocení přízemní vegetace a dálkový průzkum Země ( 6 )). Proto se doporučuje vzít při plánování výběru náhradních ploch v úvahu také postupný vývoj programu intenzivního dohledu.

Obecně je však dávána přednost tomu, aby nové zkusné plochy byly situovány ve stejné oblasti a měly tentýž půdní typ, úroveň spadu škodlivin a druhovou skladbu dřevin jako zničené plochy.

III.4. Zřízení náhradní zkusné plochy

Pro výběr nových zkusných ploch platí stejná kritéria jako pro zničené plochy. Po zřízení nových zkusných ploch by se měly co nejdříve provést některá šetření, jež se často neopakují (např. rozbor půdy a dálkový průzkum). Jelikož se zkoumání zdravotního stavu korun a stavu listové výživy provádí každý rok nebo každé dva roky, není nutné provádět ihned po zřízení zkusné plochy žádné dodatečné šetření tohoto typu. Pokud má k následujícímu hodnocení přírůstu dojít po více než třech letech od zřízení plochy, mělo by se měření přírůstu provést ihned po jejím zřízení.

III.5. Body, jimž je třeba věnovat zvláštní pozornost

Nově zřízeným plochám se přidělí nové číslo. Členské státy při následujícím pravidelném předkládání údajů Komisi uvedou důvod nahrazení původní zkusné plochy, výsledky posledních provedených sledování/měření a kritéria uplatněná při výběru nových ploch.









PŘÍLOHA II

ŽÁDOST O FINANČNÍ POMOC SPOLEČENSTVÍ NA PROVÁDĚNÍ OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 2 NAŘÍZENÍ (EHS) Č. 3528/86 POZMĚNĚNÉHO POZDĚJŠÍMI PŘEDPISY

Žádosti o finanční pomoc se předkládají ve formě uvedené v příloze A nařízení Komise (EHS) č. 526/87 ( 7 ) společně s níže uvedeným přehledem informací a řádně vyplněnou tabulkou, která je součástí této přílohy jakožto formulář 2a.

Pro každé z opatření, která se mají realizovat podle článku 2, je třeba poskytnout následující informace:

1. Stručný popis opatření

2. Žadatel Vztah žadatele k opatřením

3. Subjekt odpovědný za provádění opatření Předmět a rozsah hlavních činností subjektu

4. Podrobný popis opatření V případě, že: a) se opatření týkají zřízení nebo rozšíření sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch pro intenzívní a trvalý dohled: 1. popis stávající situace; 2. zeměpisná poloha a rozloha dotyčné oblasti (oblastí) (spolu s kartografickou dokumentací); 3. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch; b) se opatření týkají zahájení a provádění inventarizace zdravotního stavu korun na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu inventarizace zdravotního stavu korun (formulář 2a); 3. podrobný popis postupu, který se používá při odebírání vzorků na úrovni zkusných ploch (počet stromů, značení atd.); 4. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); c) se opatření týkají zahájení a provádění inventarizace stavu lesních půd na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu inventarizace stavu půd (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů, které se používají při odebírání vzorků na úrovni zkusných ploch (počet jednotlivých vzorků, popis půdního profilu atd.); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kalibrace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); d) se opatření týkají zahájení a provádění inventarizace stavu listové výživy na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu inventarizace stavu listové výživy (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů, které se používají při odebírání vzorků na úrovni zkusných ploch (počet jednotlivých vzorků, popis atd.); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kalibrace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); e) se opatření týkají zahájení a provádění měření změn přírůstu na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu měření přírůstu (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd.); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kalibrace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); f) se opatření týkají zahájení a provádění měření spadu škodlivin na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu měření spadu škodlivin (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd.); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kalibrace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); g) se opatření týkají zahájení a provádění meteorologických měření na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu meteorologických měření (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd.); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kalibrace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); h) se opatření týkají zahájení a provádění měření půdního roztoku na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu měření půdního roztoku (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd.); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kalibrace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); i) se opatření týkají zahájení a provádění hodnocení přízemní vegetace na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu hodnocení přízemní vegetace (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů hodnocení používaných na úrovni zkusných ploch (počet sub-vzorků, popis atd.); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kalibrace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b).

5. Náklady na opatření uvedená pod body 4a) až 4i) (formulář 2a) 1. Náklady na zřízení nebo rozšíření sítě [4a)] 1.1. náklady na zkusnou plochu 1.2. celkové náklady 1.3. výše požadované pomoci od Společenství 2. Náklady na zahájení a provádění pozorování nebo odběr vzorků v rámci jednoho šetření [4b) až 4i)] 2.1. náklady na zkusnou plochu 2.2. celkové náklady 2.3. výše požadované pomoci od Společenství 3. Náklady na rozbor a hodnocení pro každé z šetření [4b) až 4i)] 3.1. náklady na zkusnou plochu 3.2. celkové náklady 3.3. výše požadované pomoci od Společenství 4. Celkové náklady na projekt [součet nákladů na zřízení (1.2), pozorování a/nebo odběr vzorků (2.2) a nákladů na rozbor a hodnocení (3.2)] 5. Celková výše požadované pomoci od Společenství [součet nákladů na zřízení (1.3), pozorování a/nebo odběr vzorků (2.3) a nákladů na rozbor a hodnocení (3.3)]

6. Vyplňte formuláře 2a a 2b

▼B









PŘÍLOHA III

SPOLEČNÉ METODY PERIODICKÉ INVENTARIZACE STAVU KORUN NA TRVALÝCH PPOZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

Inventarizace se provede na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách v roce 1994 a opakuje se každým rokem.

II. Metody inventarizace

II.1. Výběr vzorníků

V zásadě musejí být sledovány všechny předrůstavé, nadúrovňové a úrovňové stromy (Kraftovy třídy 1–3) na celé zkusné ploše. Pokud je na zkusné ploše velký počet stromů (například v případě hustého porostu), může být počet vzorníků vybraných pro hodnocení koruny omezen tak, že se vymezí podplocha (viz příloha I bod II.3). V takovém případě musejí být pozorovány všechny předrůstavé, nadúrovňové a úrovňové stromy (Kraftovy třídy 1–3) na podploše. V některých případech lze použít ke snížení nebo výběru počtu stromů určených pro odběr vzorků odlišný, avšak objektivní a nezkreslující systém. Každý rok musí být použita stejná metoda a v rámci jednoho šetření musí být hodnoceno minimálně 20 stromů.

II.2. Doba hodnocení

Inventarizace se provádí v období od ukončení tvorby listů až do jeho podzimního zbarvením.

▼M2

II.3. Základní obecné údaje

Shromažďují se následující údaje o zkusných plochách a stromech:

— číslo zkusné plochy,

— expozice,

— čísla stromu,

— údaje o odstraněných a uhynulých stromech,

— druhy stromů,

— třída stromů,

— stínění koruny,

— viditelnost,

a datum hodnocení.

▼B

II.4. Hodnocení vzorníků

1. Vizuální hodnocení odlistění Odlistění se hodnotí v pětiprocentních stupních v poměru ke stromu s plným olistěním v podmínkách daného stanoviště. Třídění stromů podle stupňů odlistění se provádí při pozorování a zaznamenává se po pětiprocentních stupních. Strom, který je dosud živý a jehož odlistění dosahuje 95 až 100 %, je hodnocen stupněm 99. Stupeň 100 je vyhrazen pro mrtvé stromy.

2. Vizuální hodnocení změny barvy Třídění stromů podle stupně změny barvy se provádí až po pozorováních. Stupně změny barvy jsou definovány takto:



Třída Změna barvy Procento udávající změnu barvy listů 0 Zádná nebo zanedbatelná 0 – 10 1 Nepatrná 6 – 60 3 Výrazná > 60 4 Odumřelý strom

3. Další parametry Další parametry jsou vypočteny níže: — poškození způsobené snadno zjistitelnými příčinami (hmyz, houby, abiotičtí činitelé), — identifikace typu poškození, — pozorování provedená na stromech zkusné plochy.

▼M2

II.5. Metody

V příručce o vizuálním hodnocení stavu stromů na zkusných plochách s intenzivním dohledem, vypracované experty v rámci programu mezinárodní spolupráce Lesy, jsou stanoveny další podrobnosti o výběru stromů a provádění hodnocení. Dále tato příručka obsahuje technické údaje o doplňkových parametrech, které mají být posuzovány a o způsobu jejich předkládání. Doporučuje se dodržovat technické postupy stanovené v této příručce a na základě dobrovolnosti předávat Komisi výsledky hodnocení nepovinných parametrů při uplatnění příslušných postupů podle příručky.

▼M1

►M2 II.6. ◄ Předání údajů

Členské státy předají tyto údaje Komisi za každou zkusnou plochu a ve standardizované formě (viz příloha VII, formulář 3a a 3b).

▼B









PŘÍLOHA IV

SPOLEČNÉ METODY PERIODICKÉ INVENTARIZACE STAVU PŮD NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

Inventarizace se provede na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách v průběhu let 1994–1996. Údaje o stavu půd nashromážděné a analyzované před rokem 1994 ale po 1. lednu 1991 mohou být rovněž využity za předpokladu, že bylo použito níže popsaných metod. Inventarizace se bude na každé zkusné ploše, z níž se odebírají jednotlivé vzorky, opakovat vždy po deseti letech. Tato příloha se zakládá na výsledcích práce expertní skupiny „Půdy“ v rámci programu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (OSN) týkající se hodnocení a pozorování vlivů znečištěného ovzduší na lesy (program mezinárodní spolupráce „Lesy“). Odkazuje se na příručku vypracovanou touto expertní skupinou v roce 1992. Po dvou obdobích odběru vzorků se parametry, které budou analyzovány u budoucích vzorků půdy, přehodnotí.

II. Metody inventarizace

II.1. Výběr míst pro odběr vzorků

Vzorky půdy musejí být reprezentativní pokud jde o situaci na zkusné ploše. Odebírají se z půdního profilu nebo hloubkovou sondou. Je třeba dbát na to, aby nebyly poškozeny kořeny vzorníků

II.2. Základní obecné údaje

Shromažďují se následující obecné údaje:

— číslo zkusné plochy,

— datum odběru vzorku a analýzy.

II.3. Pedologická a fyzikální charakterizace zkusných ploch pro odběr vzorků

Provede se pedologická charakterizace každé zkusné plochy pro odběr vzorků. Doporučuje se vypracovat popis profilu v nárazníkové zóně podle směrnic Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) pro danou oblast (FAO, 3. vydání časopisu, Řím 1990). Je třeba dbát na to, aby prováděný popis nebo popisy profilu byly z reprezentativního místa v dané zóně odběru vzorků. Doporučuje se stanovit hustotu suché půdy na základě nenarušené půdy, aby bylo možné vypočítat celkový obsah výživných látek. Pokud není hustota suché půdy stanovena, je třeba formulovat rozumný odhad tohoto parametru. Stanovení granulometrie je povinné. Velikostní kategorie částic jsou následující: < 2 μm, 2-63 μm, 63–2 000 μm (FAO). Pokud použijeme práh 50 μm pro oddělení zlomků naplavenin a písku, musí být provedena konverze maximálně do 63 μm.

II.4. Metoda odběru vzorků

Vzorky půdy se odebírají po vrstvách o předem stanovené tloušťce nebo po horizontech. U každé vrstvy nebo horizontu se odebírá minimálně jeden reprezentativní složený vzorek nebo vzorků několik; je třeba označit počet odebraných podvzorků, aby bylo možno vytvořit složený vzorek, a datum odběru.

Organické vrstvy (vrstva „O“ a vrstva „H“) ( 8 ) se odebírají odděleně. Pokud jsou vzorky odebírány po vrstvách o předem stanovené tloušťce, je třeba použít následující vrstvy:

— 0-10 cm (doporučuje se odebrat 0-5 a 5-10 odděleně),

— 10-20 cm,

— 20-40 cm,

— 40-80 cm

II.5. Přeprava, skladování a příprava

Vzorky se přepravují a skladují tak, aby chemické změny byly snížily na minimum. Označit způsob dopravy a skladování (včetně čekacích lhůt). Popřípadě lze podrobně uvést, k jakým problémům a odchylkám od stanovených postupů dochází. Doporučuje se skladovat část vzorků v bance vzorků půd, aby bylo možno provést srovnání s budoucími odběry (například za deset let). Před vlastní analýzou vzorků je třeba je připravit. Částečky o velkém rozměru (větší než 2 mm) musejí být odstraněny a vzorky je pak třeba usušit (při teplotě maximálně do 40° C) a rozdrtit nebo přesít.

II.6. Metody analýzy

Příručka o metodologii odběru a analýze lesních půd vypracovaná skupinou odborníků „Půda“ pracujících v programu mezinárodní spolupráce „Lesy“, popisuje metody použitelné při analýze různých půdních parametrů. Radí se použít schválené metody. V případě použití jiných metod (státních) je třeba podrobně vyložit srovnatelnost výsledků analýzy stejně jako metody. Při inventarizaci stavu lesních půd je třeba rozlišovat mezi parametry povinnými a parametry nepovinnými (viz níže uvedený seznam).

Povinné parametry a parametry nepovinné i odpovídající schválené metody analýzy:







Parametr Jednotky H/O Min Schválené metody Poznámky pH (CaCl2) Povinné Povinné Labex 8703–01–1–1- a ISO/TC190/SC3/GT8 Organický uhlík (C-org) (g/kg) Povinné Povinné Suché spalování Dusík (N) (g/kg) Povinné Povinné Suché spalování Fosfor (P) (mg/kg) Povinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Draslík (K) (mg/kg) Povinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Vápník (Ca) (mg/kg) Povinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Magnezium (Mg) (mg/kg) Povinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Organická vrstva (kg/m2) Povinné Objemová hmotnost (válcovitá) Uhličitan vápenatý (CaCO3) (g/kg) Nepovinné Povinné AFNOR X 31-105 pokud pH(CaCl2) >6 Výměnná acidita (Ac-Exc) (cmol+/kg) Nepovinné Povinné Titrace Výměnné bazické kationty (BCE) (cmol+/kg) Nepovinné Povinné Extrakt z BaCl2 Výměnné kyselé kationty (ACE) (cmol+/kg) Nepovinné Povinné Extrakt z BaCl2 Kationtová výměnná kapacita (CEC) (cmol+/kg) Nepovinné Povinné Bascomb Nasycení bázemi (BaseSat) % Nepovinné Povinné Labex L8703–26–1–1 Sodík (Na) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Hliník (Al) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou elezo (Fe) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Chrom (Cr) (mg/kg) Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Nikl (Ni) (mg/kg) Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Mangan (Mn) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Zinek (Zn) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Měď (Cu) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Olovo (Pb) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Kadmium (Cd) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Rtuť (Hg) (mg/kg) Nepovinné Extrakce lučavkou královskou Síra (S) (mg/kg) Nepovinné Nepovinné Extrakce lučavkou královskou pH(H2O) Nepovinné Nepovinné pH elektroda Elektrická vodivost (EC) (mS/m) Nepovinné Nepovinné Měřič vodivosti

Členské státy mají možnost analyzovat všechny, některé nebo i další nepovinné parametry.

II.7. Předání údajů

Členské státy předají tyto údaje Komisi za každou zkusnou plochu a ve standardizované formě (viz přílohu VII, formuláře 4a, 4b a 4c).









PŘÍLOHA V

SPOLEČNÉ METODY PERIODICKÉ INVENTARIZACE OLISTĚNÍ NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

Inventarizace se provádí na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách. První společná inventarizace bude dokončena do léta roku 1996. Ačkoliv se doporučuje provést inventarizaci během uvedeného období, tj. v létě 1995 a v zimě 1995/1996, lze připustit, aby byla rozložena na dva roky. Inventarizace se bude na každé jednotlivé zkusné ploše opakovat po dvou letech. Následující technické podrobnosti se zakládají na výsledcích práce expertní skupiny „Listová analýza“ v rámci programu mezinárodní spolupráce „Lesy“. Odkazuje se na příručku (1993) vypracovanou touto expertní skupinou.

II. Metody inventarizace

II.1. Datum odběru vzorků

Dřeviny s opadavými listy (včetně modřínů): vzorky se odebírají, když jsou mladé listy zcela vyvinuté, ale dosud se neobjevily první známky žloutnutí a podzimního stárnutí. Dřeviny s neopadavými listy: odběr se musí uskutečnit v období vegetačního klidu. Členské státy si mají samy stanovit pro každý region i uvnitř něj nejvhodnější dobu pro odběr a analýzu vzorků různých dřevin u nížinných nebo horských oblastí a provádět je pak v tomto období.

II.2. Výběr stromů

Vzorky se odebírají každé dva roky z minimálně pěti stromů hlavních dřevin zastoupených na zkusné ploše.

Počet stromů nezbytných pro odebírání vzorků je zvolen tak, aby:

— stromy byly jiné než ty, které byly použity pro hodnocení stavu koruny, aby se zabránilo ztrátě listů způsobené opakovanými odběry,

— v případě, že hodnocení životaschopnosti je omezeno na stromy z podplochy, náležely stromy vybrané pro odběry listů ke zbytku z celkové zkusné plochy. Pokud podplochy neexistují, budou stromy pro odběr vzorků vybrány v nárazníkové zóně. V takovém případě bude stromům vybraným v nárazníkové zóně přiděleno zvláštní číslo (viz příloha VII),

— stromy spadaly do tříd předrůstavých a nadúrovňových (les s uzavřeným zápojem) nebo do skupiny stromů s průměrnou výškou plus nebo minus 20 % (les s volným zápojem),

— stromy byly v blízkosti míst odběrů vzorků půdy určených k analýze; přitom je třeba dbát na to, aby hlavní kořeny vzorníků nebyly odběrem vzorků půdy poškozeny,

— stromy vypovídaly o průměrném stupni defoliace zkusné plochy (kolem 5 % průměrné defoliace),

— stromy byly reprezentativními vzorky zdravotního stavu zkusné plochy.

V průběhu let nesmějí být vzorníky měněny a stromy musejí být očíslovány. U dřevin s málo rozložitou korunou a velmi malým množstvím jehlic (nebo listů) za rok je možno (nikoliv však doporučeno) střídat dvě série po pěti stromech, aby se zabránilo poškození vzorníků. Každá série musí splňovat výše uvedené podmínky.

Odběry nebo inventarizace se provádí pouze na stromech patřících k hlavním dřevinám Společenství (viz příloha VII bod 15).

U stromů vybraných pro odběr listů musí být za pomoci existujících nebo speciálně přidělených čísel zhodnocen stav koruny (viz příloha III).

II.3. Základní obecné údaje

Shromažďují se následující obecné údaje:

— číslo zkusné plochy,

— datum odběru vzorku a analýzy,

— druh dřeviny.

II.4. Výběr a množství listů

Je zakázáno kácet stromy na zkusné ploše, neboť by to mohlo ovlivnit metodu odběru vzorků listů. Je důležité, aby odebrané listy byly vyvinuty na plném světle. Pro hodnocení stavu živin stromů jsou obecně nejvhodnější listy daného roku, ale u určitého počtu prvků by mohlo být zajímavé srovnat koncentrace ve starších listech a v listech z daného roku.

Odebrané listy musejí být z horní třetiny koruny, s výjimkou nejhořejších přeslenů u jehličnanů; v porostech, kde se jednotlivé přesleny dají snadno rozlišit, se doporučuje odebírat listy mezi sedmým a patnáctým přeslenem.

Pokud jde o dřeviny s opadavými listy, odběry se provádějí na letošních listech.

Pokud jde o dřeviny s neopadavými listy, doporučuje se odebírat listy jak z nových letorostů, tak i z předchozího roku (běžný rok + 1).

V každém případě je třeba dbát na to, aby odebrané listy byly již dospělé, především u dřevin, které přirůstají několikrát v jednom roce (například Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.). U modřínu Larix sp. a cedru Cedrus sp. se vzorky odebírají z krátkých větví z předchozího roku.

Obecně se odběr vzorků musí provádět tak, aby ve škále vzorníků byly zastoupeny všechny expozice. Pokud je to nezbytné, mohou být z každého vzorníku série odebrány vzorky z několika expozic. Na místech zjevně vystavených vlivům expozice (například příkré svahy nebo silné převládající větry) se odběr vzorků týká jediné expozice, která musí být vždy stejná. V těchto případech je nezbytné zdůvodnit expozici.

Doporučené množství k analýze hlavních prvků a Fe, Mn, Zn, Cu je 30 gramů čerstvých listů pro každou věkovou třídu, z níž se vzorky odebírají.

Členské státy se mohou rozhodnout, že pro potřeby vlastních metod analýzy nebo z důvodu uchování vzorků pro budoucnost se odebere větší množství listového materiálu.

II.5. Způsoby odběru vzorků

Pro odběr vzorků je možno použít jakýkoli vhodný způsob, který přihlíží k typu a velikosti porostu, s výjimkou kácení stromů a za podmínky, že nezpůsobí kontaminaci vzorku, vážné poškození stromů a nepředstavuje ani riziko pro pracovníky pověřené těmito odběry.

II.6. Předběžné zpracování vzorků před jejich odesláním do laboratoří k analýze

Vzorky se odebírají minimálně z 5 stromů, které patří k hlavním dřevinám na zkusné ploše, přičemž každý vzorek musí být uchován v samostatném sáčku. Pro analýzu se připravuje složený vzorek tak, že se smíchá rovným dílem všech pět vzorků (v případě, že se těchto pět stromů analyzuje jednotlivě, vypočte se průměr pro každý prvek).

U listnáčů může být užitečné oddělit listy od větví (u některých dřevin dokonce oddělit lístky od čepele), což je zbytečné u jehličnanů. Nové přírůsty a přírůsty z předchozího roku jsou odděleny a uchovávají se v různých sáčcích. Doporučuje se použít perforované polyetylénové sáčky o velké hustotě. Pokud je to možné, měly by se sáčky sušit na čistém místě a skladovat v chladnu v hustě perforovaných polyetylénových sáčcích.

Je třeba věnovat značnou pozornost zřetelnému označení každého vzorku (les, číslo zkusné plochy, dřevina, stáří jehlic atd.) před jeho odesláním do laboratoře k analýze. Tyto údaje musí být uvedeny na vnější straně sáčku (přímo na něm buď nesmyvatelným inkoustem, nebo za použití štítku). Doporučuje se uvést údaje i na papírový štítek nadepsaný nesmyvatelným inkoustem, který je vložen do sáčku. Je vhodné štítek přeložit, aby byla vyloučena jakákoliv kontaminace listů inkoustem.

II.7. Ošetření před analýzou

Pro účely intenzivního a trvalého dohledu na trvalých pozorovacích zkusných plochách a sledování ročních přírůstů se doporučuje stanovit množství sta listů nebo tisíce jehlic a množství přírůstů.

Není nutné odstraňovat řapíky listů, ale v případě složených listů je povoleno oddělovat lístky od řapíku, pokud to nebylo učiněno již v lese. Nesmějí se používat práškované plastové rukavice, aby se vyloučila jakákoliv kontaminace.

Není nutné vzorky systematicky umývat, ale v oblastech se silným znečištěním ovzduší nebo v přímořských oblastech se umytí může ukázat jako vhodné. Vzorky se perou ve vodě bez jakýchkoliv přísad.

Teplota během sušení v sušičce po dobu minimálně 24 hodin nesmí překročit 80 oC. Jehlice se oddělí od větviček se stejnou opatrností jako při oddělování lístků od řapíků.

Usušené vzorky se rozdrtí tak, aby vznikl jemný, pokud možno homogenní prášek. Vždy zůstane několik vláken v závislosti na druhu dřeviny, což není na překážku za podmínky, že tato vlákna jsou drobná a že prášek je před odběrem vzorků k analýze pečlivě promíchán. Při určování Mn, Fe, Cu, Cd, Al a Pb je třeba se ujistit, že drtička nekontaminovala vzorky. K otestování drtičky je možné v ní rozdrtit sušenou vláknitou celulosu a změřit tyto prvky před a po drcení.

II.8. Chemická analýza

Zjišťuje se pouze celková koncentrace prvků.

Příručka o metodách pro odběr vzorků a analýzu listů, vypracovaná expertní skupinou „Listy“ v rámci programu mezinárodní spolupráce „Lesy“, popisuje vhodné metody, které lze použít při analýze různých listových parametrů.

Každá země je oprávněna používat vlastní metody. Celkové koncentrace získané pomocí metod jednotlivých států však musejí být porovnány s koncentracemi ověřenými na normalizovaných referenčních vzorcích. U inventarizace listů se rozlišuje mezi povinnými a nepovinnými parametry (viz seznam níže).

Parametry







Povinné parametry Nepovinné parametry Dusík (N) Síra (S) Fosfor (P) Vápník (Ca) Magnézium (Mg) Draslík (K)) Sodík (Na Zinek (Zn) Mangan (Mn) Železo (Fe) Měď (Cu) Olovo (Pb) Hliník (AL) Bor (B)

Členské státy mohou analyzovat více nepovinných parametrů nebo je mohou analyzovat všechny anebo jen jejich část.

II.9. Přenos dat

Členské státy předají Komisi tyto údaje ve standardizované formě pro každou zkusnou plochu (viz příloha VII, formuláře 5a, 5b a 5c).









PŘÍLOHA VI

SPOLEČNÉ METODY PRO URČENÍ ZMĚN RŮSTU NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

První měření se provede v průběhu let 1994 až 1996 na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách.

Měření parametrů růstu se rozděluje na dvě části:

— periodická měření na parametrech stromu,

— analýza letokruhů za pomoci vrtné tyče (nepovinné).

Periodická měření se budou opakovat na každé jednotlivé zkusné ploše v období vegetačního klidu, a pak po pětiletých intervalech. K odběru a analýze vrtaných vzorků a sekci by mělo dojít pokud možno při zřizování zkusné plochy nebo krátce poté.

Následující technické podrobnosti se zakládají na výsledcích práce expertní skupiny „Růst“ v rámci programu mezinárodní spolupráce „Lesy“. Odkazuje se na příručku vypracovanou touto skupinou.

Zde popsané metody nejsou vhodné pro macchii a podobné typy vegetace.

II. Metody inventarizace

II.1. Datum měření

Měření se musí provádět v období vegetačního klidu.

II.2. Výběr vzorníků

V zásadě se pozorování týká všech stromů na celé zkusné ploše. V případě, že plocha obsahuje velký počet stromů (například husté porosty), lze vymezit pro hodnocení stromů podplochu (například hodnocení koruny a růstu). V tom případě je třeba sledovat stromy na podploše. Při inventarizaci musí být podplocha natolik velká, aby bylo možno provést spolehlivé odhady růstu porostu po celé období akce. Přesná velikost podplochy musí být stanovena a vyznačena.

II.3. Metody

Periodická měření

Každých pět let se všechny stromy na zkusné ploše nebo na podploše měří.

Analýza letokruhů (vyvrtání a vzorky z tyče)

Jelikož by odběr vrtáním mohl ovlivnit i ostatní měření, odebírají se tyto vzorky ze stromů mimo zkusnou plochu. Vzhledem k tomu, že stromy určené k odběru vrtáním musí být pokáceny, vybrané stromy musí být natolik vzdáleny od zkusné plochy, aby kácení v žádném ohledu neovlivnilo pozorované stromy na zkusné ploše. Zároveň musí být vzorníky reprezentativními zástupci stromů na zkusné ploše. Je třeba používat pokud možno ty stromy, které byly pokáceny v rámci obvyklého hospodaření v lesích.

II.4. Základní obecné údaje

Shromažďují se následující obecné údaje:

— číslo zkusné plochy,

— datum odběru vzorků a analýzy,

— číslo stromu.

II.5. Měřené parametry







Povinné parametry Nepovinné parametry Periodická měření Dřevina Průměr ve výšce člověka Informace o hospodaření Kůra Výška stromu Výška koruny Šířka koruny Odhad objemu Analýza letokruhů Šířka letokruhu Průběh vývoje průměru stromu pod kůrou v pětiletých intervalech Výčetní základna a odhad objemu

Členské státy mohou analyzovat další nepovinné parametry nebo je mohou analyzovat všechny anebo jen jejich část.

Členské státy jsou oprávněny používat své vlastní systémy a metody. Návrhy metod a podrobnosti postupů měření jsou obsaženy v příručce, kterou vypracovala expertní skupina „Růst“ v rámci programu mezinárodní spolupráce „Lesy“, v kapitole o růstu.

II.6. Přenos dat

Členské státy předají Komisi tyto údaje ve standardizované formě pro každou zkusnou plochu (viz příloha VII, formuláře 6a, 6b, 6c a 6d).









PŘÍLOHA VII

SPOLEČNÉ OBECNÉ ZÁSADY PRO PŘEDÁVÁNÍ VÝSLEDKŮ POZOROVÁNÍ NA TRVALÝCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH A JEJICH INTERPRETACI

I. Obecné poznámky

Účelem zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch je získat podrobné údaje o vývoji lesních ekosystémů ve Společenství a pokusit se určit vzájemný vztah mezi změnami environmentálních faktorů, zejména znečištěním ovzduší, a reakcí lesních ekosystémů.

Tohoto cíle lze dosáhnou pouze zhodnocením výsledků shromážděných na úrovni zkusných ploch. Jakékoliv srovnávání výsledků z různých trvalých zkusných ploch na regionální úrovni nebo na úrovni Společenství bude muset být prováděno s největší opatrností. Doporučuje se předložit Komisi platné údaje z každého šetření (nebo z jeho dokončené části), a to ihned, jakmile jsou údaje k dispozici, za pomoci standardních formulářů v této příloze.

Členské státy předají Komisi údaje shromážděné v průběhu různých inventarizací, které proběhly v letech 1991–1996 na každé trvalé zkusné ploše, zároveň s interpretací výsledků za každou zkusnou plochu. Do 31. prosince 1996 musí mít všechny údaje ve standardizované formě spolu s interpretací členského státu Komise k dispozici pro další hodnocení.

Platné údaje z inventarizací provedených po roce 1996 budou předány Komisi vždy v pětiletých intervalech po ukončení šetření (například 31. prosince 2001, 2006 atd.).

V této příloze je uveden způsob předkládání výsledků inventarizace a jejich interpretace.

II. Obecné technické informace vztahující se k předkládání údajů

II.1. Nezbytné počítačové vybavení

Pro přenos dat se jako nosiče použije 3,5″ pružného disku (DSDD nebo HD). Tento disk se stal mezinárodní normou, je levný a trvanlivý. Je třeba používat kvalitní diskety.

II.2. Nezbytné programové vybavení

Diskety jsou formátovány na vhodnou hustotu (DSDD = nízká hustota a HD = velká hustota) za pomoci DOSu verze 2.1 nebo vyšší; musejí být 100 % kompatibilní s IBM. Veškeré informace obsažené na disketě jsou v ASCII kódu.

II.3. Soubory

Každá disketa (nebo sada disket) obsahuje soubor o zkusné ploše a zvláštní soubory, tj. soubor obsahující souhrnné informace o zkusné ploše a soubor nebo soubory obsahující výsledky inventarizace podle jednotlivých šetření. Příloha VIIa udává porobnosti o jménu a obsahu těchto souborů.

II.4. Vzorová disketa

Na požádání lze obdržet disketu s příkladem struktury a obsahu souborů.









PŘÍLOHA VIIa

PŘEDKLÁDÁNÍ ÚDAJŮ ZA TRVALOU ZKUSNOU PLOCHU V ČÍSELNÉ FORMĚ

Názvy souborů podle šetření

Předchozí přílohy obsahovaly podrobnosti o metodách používaných k inventarizaci. Po zjištění, odběru vzorků/analýze, ověření platnosti a zhodnocení musejí být údaje ve standardizované formě předány Komisi. V této příloze se stanoví standardizovaná forma, jakou má mít každé hodnocení.

U každého hodnocení jsou platné údaje předkládány v jednom nebo několika souborech ve standardizované formě.







Hodnocení Příloha Četnost Název souboru Instalace I Jednou XXGENER. PLT Hodnocení stavu koruny III Ročně XX1995. PLT, XX1995. TRE Inventarizace stavu půd IV Každých 5 nebo 10 let XX1995. PLS, XX1995. SOM, XX1995. SOO Inventarizace olistění V Každé 2 roky XX1995. PLF, XX1995. FOM, XX1995. FOO Růst VI Každých 5 let XX1995. PLI, XX1995. IPM, XX1995. IRA, XX1995. IEV ▼M1 Depozice VIII Kepřetržitě XX1995. PLD, XX1995. DEM, XX1995. DEO, XX1995. DEA Meteorologické údaje IX Nepřetržitě XX1995. PLM, XX1995. MEM, XX1995. MEC, formulář 8d, XX1995. MEO a XX1995. MED ▼M2 Půdní roztok X Nepřetržitě XX1996.PSS, XX1996.SSM, XX1996.SSO ▼M3 Přízemní vegetace XI Jednou za pět let XX1996.PLV, XX1996.VEM

▼M3

Každý název souboru se skládá z kódu země o dvou písmenech (který v seznamu názvů představují písmena XX), za kterým následuje rok, kdy bylo hodnocení provedeno (v příkladu je to rok 1996), nebo zkratka GENER, pokud se dané informace poskytují jen jednou, dále tečka (.) a rozšíření, což je kód o třech písmenech. U souborů s informacemi o jednotlivých zkusných plochách se tento poslední kód skládá z písmen PL a prvních(ho) písmen(e) označujících(ho) předmět hodnocení: Půda, Listová výživa, Růst, Depozice škodlivin, Meteorologické poměry, Půdní roztok nebo Přízemní vegetace. U zvláštních souborů se tento kód skládá ze dvou písmen (nebo jednoho písmene) označujících půdu, listovou výživu, přírůst, depozici škodlivin, meteorologické poměry, půdní roztok nebo přízemní vegetaci a jednoho písmene (nebo dvou písmen) pro označení povahy povinné, nepovinné nebo různých částí hodnocení přírůstu či depozic škodlivin (ze vzduchu).

▼B

Formulář 1a

XXGENER. PLT

Obsah souboru s údaji na úrovni zkusné plochy, který se vyplní při instalaci

Formulář 1b

▼B

Formulář 4a

XX1993. PLS

Obsah zredukovaného inventarizačního listu o zkusné ploše, kterého má být použito v kombinaci s inventarizací stavu lesních půd (viz příloha IV)

Formulář 4b

XX1993. SOM

Obsah inventarizačního listu s údaji (povinnými) o analýze půd

Formulář 4c

XX1993. SOO

Obsah inventarizačního listu s údaji (nepovinnými) o analýze půd

Formulář 5a

XX1993. PLF

Obsah zredukovaného inventarizačního listu o zkusné ploše, kterého má být použito v kombinaciu s inventarizací chemického složení jehličí a listů (viz příloha V)

▼B

Formulář 5c

XX1993. FOO

Obsah listu s informacemi (nepovinnými) o analýze listů

Formulář 6a

XX1993. PLI

Obsah zredukovaného listu o zkusné ploše z hlediska růstu (viz příloha VI)

Formulář 6b

XX1993. IPM

Obsah listu s informacemi o růstu – pravidelná opatření

Formulář 6c

XX1993. IRA

Obsah listu s informacemi o růstu – analýza letokruhů a částí kmene (nepovinné)

Formulář 6d

XX1993. IEV

Obsah hodnotících údajů o růstu (nepovinné)

▼M1

Formulář 7a

XX1995. PLD

Obsah zredukovaného listu o zkusné ploše, kterého má být použito v kombinaci s měřením depozice

Formulář 7b

XX1995. DEM

Obsah listu s výsledkyměření depozice (povinnéparametry)

Formulář 7c

XX1995. DEO

Obsah listu s výsledkyměření depozice (nepovinnéparametry)

Formulář 7d

XX1995. DEA

Obsah listu s výsledkyměření koncentrací v ovzduší (nepovinné parametry)

▼M3 —————

▼B

SEZNAM KÓDŮ VZTAHUJÍCÍCH SE K ÚDAJŮM ŠETŘENÍ NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH, KTERÉ MAJÍ BÝT PŘEDÁNY KOMISI

Následující instrukce a kódy musejí členské státy přijmout jako dodatek ke společným pozorováním.

Informace o ploše

(1) Země

01 : Francie

02 : BelgieBelgique

03 : Nizozemsko

04 : Německo

05 : Itálie

06 : Spojené království

07 : Irsko

08 : Dánsko

09 : Řecko

10 : Portugalsko

11 : Španělsko

12 : Lucembursko

▼M2

13 : Švédsko

14 : Rakousko

15 : Finsko

▼B

(2) Číslo pozorovací zkusné plochy

Číslo pozorovací zkusné plochy odpovídá jednotlivému číslu přidělenému trvalé zkusné ploše při jejím výběru nebo zřízení.

(3) Datum pozorování, datum hodnocení, datum analýzy

Data jsou označena následujícím způsobem: den, měsíc a rok.







Den Měsíc Rok 08 09 94

(4) Souřadnice zeměpisné šířky a délky

Uveďte souřadnice zeměpisné šířky a délky středového bodu pozorovací zkusné plochy šesti číslicemi.

Příklad:







+/– Stupně Minuty Vteřiny - délka + 5 0 1 0 2 7 - šířka – 0 1 1 5 3 2

První políčko slouží k označení souřadnice znaménkem + nebo -.

(5) Dostupnost vody pro hlavní dřevinu (odhad)

1 : nedostatečná

2 : dostatečná

3 : nadměrná

(6) Typ humusu

1 : měl

2 : moder

3 : mor

4 : anmor

5 : rašelina

6 : ostatní

7 : brut (Roh)

(7) Nadmořská výška

1 : ≤ 50 m

2 : 51 – 100 m

3 : 101 – 150 m

4 : 151 – 200 m

5 : 201 – 250 m

6 : 251 – 300 m

7 : 301 – 350 m

8 : 351 – 400 m

9 : 401 – 450 m

10 : 451 – 500 m

11 : 501 – 550 m

12 : 551 – 600 m

13 : 601 – 650 m

14 : 651 – 700 m

15 : 701 – 750 m

16 : 751 – 800 m

17 : 801 – 850 m

18 : 851 – 900 m

19 : 901 – 950 m

20 : 951 – 1 000 m

21 : 1 001 –1 050 m

22 : 1 051 –1 100 m

23 : 1 101 –1 150 m

24 : 1 151 –1 200 m

25 : 1 201 –1 250 m

26 : 1 251 –1 300 m

27 : 1 301 –1 350 m

28 : 1 351 –1 400 m

29 : 1 401 –1 450 m

30 : 1 451 –1 500 m

31 : 1 501 –1 550 m

32 : 1 551 –1 600 m

33 : 1 601 –1 650 m

34 : 1 651 –1 700 m

35 : 1 701 –1 750 m

36 : 1 751 –1 800 m

37 : 1 801 –1 850 m

38 : 1 851 –1 900 m

39 : 1 901 –1 950 m

40 : 1 951 –2 000 m

41 : 2 001 –2 050 m

42 : 2 051 –2 100 m

43 : 2 101 –2 150 m

44 : 2 151 –2 200 m

45 : 2 201 –2 250 m

46 : 2 251 –2 300 m

47 : 2 301 –2 350 m

48 : 2 351 –2 400 m

49 : 2 401 –2 450 m

50 : 2 451 –2 500 m

51 : >2 500 m

(8) Expozice

1 : S

2 : SV

3 : V

4 : JV

5 : J

6 : JZ

7 : Z

8 : SZ

9 : rovina

(9) Průměrný věk stromů dominantního patra (roky)

1 : ≤ 20

2 : 21 – 40

3 : 41 – 60

4 : 61 – 80

5 : 81 – 100

6 : 101 – 120

7 : > 120

8 : nesouvislé porosty

(10) Typy půd

Fluvisols

101 Eutric Fluvisols

102 Calcaric Fluvisols

103 Dystric Fluvisols

104 Mollic Fluvisols

105 Umbric Fluvisols

106 Thionic Fluvisols

107 Salic Fluvisols

Gleysols

108 Eutric Gleysols

109 Calcic Gleysols

110 Dystric Gleysols

111 Andic Gleysols

112 Mollic Gleysols

113 Umbric Gleysols

114 Thionic Gleysols

115 Gelic Gleysols

Regosols

116 Eutric Regosols

117 Calcaric Regosols

118 Gypsic Regosols

119 Dystric Regosols

120 Umbric Regosols

121 Gelic Regosols

Leptosols

122 Eutric Leptosols

123 Dystric Leptosols

124 Rendzic Leptosols

125 Mollic Leptosols

126 Umbric Leptosols

127 Lithic Leptosols

128 Gelic Leptosols

Arenosols

129 Haplic Arenosols

130 Cambic Arenosols

131 Luvic Arenosols

132 Ferralic Arenosols

133 Albic Arenosols

134 Calcaric Arenosols

135 Gleyic Arenosols

Andosols

136 Haplic Andosols

137 Mollic Andosols

138 Umbric Andosols

139 Vitric Andosols

140 Gleyic Andosols

141 Gelic Andosols

Vertisols

142 Eutric Vertisols

143 Dystric Vertisols

144 Calcic Vertisols

145 Gypsic Vertisols

Cambisols

146 Eutric Cambisols

147 Dystric Cambisols

148 Humic Cambisols

149 Galcaric Cambisols

150 Chromic Cambisols

151 Vertic Cambisols

152 Ferralic Cambisols

153 Gleyic Cambisols

154 Gelic Cambisols

Calcisols

155 Haplic Calcisols

156 Luvic Calcisols

157 Petric Calcisols

Gypsisols

158 Haplic Gypsisols

159 Calcic Gypsisols

160 Luvic Gypsisols

161 Petric Gypsisols

Solonetz

162 Haplic Solonetz

163 Mollic Solonetz

164 Calcic Solonetz

165 Gypsic Solonetz

166 Stagnic Solonetz

167 Gleyic Solonetz

Solonchaks

168 Haplic Solonchaks

169 Mollic Solonchaks

170 Calcic Solonchaks

171 Gypsic Solonchaks

172 Sodic Solonchaks

173 Gleyic Solonchaks

174 Gelic Solonchaks

Kastanozems

175 Haplic Kastanozems

176 Luvic Kastanozems

177 Calcic Kastanozems

178 Gypsic Kastanozems

Chernozems

179 Haplic Chernozems

180 Calcic Chernozems

181 Luvic Chernozems

182 Glossic Chernozems

183 Gleyic Chernozems

Phaeozems

184 Haplic Phaeozems

185 Calcaric Phaeozems

186 Luvic Phaeozems

187 Stagnic Phaeozems

188 Gleyic Phaeozems

Greyzems

189 Haplic Greyzems

190 Gleyic Greyzems

Luvisols

191 Haplic Luvisols

192 Ferric Luvisols

193 Chromic Luvisols

194 Calcic Luvisols

195 Vertic Luvisols

196 Albic Luvisols

197 Stagnic Luvisols

198 Gleyic Luvisols

Lixisols

199 Haplic Lixisols

200 Ferric Lixisols

201 Plinthic Lixisols

202 Albic Lixisols

203 Stagnic Lixisols

204 Gleyic Lixisols

Planosols

205 Eutric Planosols

206 Dystric Planosols

207 Mollic Planosols

208 Umbric Planosols

209 Gelic Planosols

Phaeozems Podzoluvisols

210 Eutric Podzoluvisols

211 Dystric Podzoluvisols

212 Stagnic Podzoluvisols

213 Gleyic Podzoluvisols

214 Gelic Podzoluvisols

Podzols

215 Haplic Podzols

216 Cambic Podzols

217 Ferric Podzols

218 Carbic Podzols

219 Gleyic Podzols

220 Gelic Podzols

Acrisols

221 Haplic Acrisols

222 Ferric Acrisols

223 Humic Acrisols

224 Plinthic Acrisols

225 Gleyic Acrisols

Alisols

226 Haplic Alisols

227 Ferric Alisols

228 Humic Alisols

229 Plinthic Alisols

230 Stagnic Alisols

231 Gleyic Alisols

Nitisols

232 Haplic Nitisols

233 Rhodic Nitisols

234 Humic Nitisols

Ferralsols

235 Haplic Ferralsols

236 Xanthic Ferralsols

237 Rhodic Ferralsols

238 Humic Ferralsols

239 Geric Ferralsols

240 Plinthic Ferralsols

Plinthosols

241 Eutric Plinthosols

242 Dystric Plinthosols

243 Humic Plinthosols

244 Albic Plinthosols

Histosols

245 Folic Histosols

246 Terric Histosols

247 Fibric Histosols

248 Thionic Histosols

249 Gelic Histosols

Anthrosols

250 Aric Anthrosols

251 Fimic Anthrosols

252 Cumulic Anthrosols

253 Urbic Anthrosols

(11) Celková rozloha zkusné plochy, rozloha podplochy

Celková rozloha zkusné plochy nebo podplochy bude označena v 0,0001 hektaru.

(12) Počet stromů na celé zkusné ploše

Počítají se všechny stromy, které mají alespoň 5 cm v průměru měřeném ve výši člověka (PVČ).

(13) Odhad výnosu

Odhady výnosu se týkají absolutního výnosu a výnosu relativního. Absolutním číslem bude průměrný výnos odhadovaný za celou dobu života porostu. Relativní číslo označuje, zda odhadnuté absolutní číslo je nízké, normální nebo vysoké pro porost. Použijí se následující kódy:







Kód absolutního výnosu Kód relativního výnosu 0 = 0,0 – 2,5 m3 na hektar za rok 1 = 2,5 – 7,5 m3 na hektar za rok 2 = 7,5 – 12,5 m3 na hektar za rok 3 = 12,5 – 17,5 m3 na hektar za rok 4 = 17,5 – 22,5 m3 na hektar za rok 5 = > 22,5 m3 na hektar za rok 1 = nízký 2 = normální 3 = vysoký

(99) Jiná pozorování

Zde uveďte jakékoliv závažné informace o zkusné ploše.

Inventarizace na úrovni stromů

Použije se při hodnocení stavu koruny.

(14) Číslo vzorníku

Číslem stromu je číslo, které mu bylo přiděleno při zřízení zkusné plochy.

(15) Dřeviny (viz Flora europaea)

Listnáče (* = dřeviny, které se používají k inventarizaci listnáčů)

001 : Acer campestre *

002 : Acer monspessulanum *

003 : Acer opalus

004 : Acer platanoides

005 : Acer pseudoplatanus*

006 : Alnus cordata *

007 : Alnus glutinosa*

008 : Alnus incana

009 : Alnus viridis

010 : Betula pendula *

011 : Betula pubescens *

012 : Buxus sempervirens

013 : Carpinus betulus *

014 : Carpinus orientalis

015 : Castanea sativa (C. vesca) *

016 : Corylus avellana *

017 : Eucalyptus sp. *

018 : Fagus moesiaca *

019 : Fagus orientalis

020 : Fagus sylvatica *

021 : Fraxinus angustifolia spp. oxycarpa (F. oxyphylla) *

022 : Fraxinus excelsior *

023 : Fraxius ornus *

024 : Ilex aquifolium

025 : Juglans nigra

026 : Juglans regia

027 : Malus domestica

028 : Olea europaea*

029 : Ostrya carpinifolia *

030 : Platanus orientalis

031 : Populus alba

032 : Populus canescens

033 : Populus hybrides *

034 : Populus nigra *

035 : Populus tremula *

036 : Prunus avium *

037 : Prunus dulcis (Amygdalus communis)

038 : Prunus padus

039 : Prunus serotina

040 : Pyrus communis

041 : Quercus cerris *

042 : Quercus coccifera (Q. calliprinos) *

043 : Quercus faginea *

044 : Quercus frainetto (Q. conferta) *

045 : Quercus fruticosa (Q. lusitanica)

046 : Quercus ilex *

047 : Quercus macrolepis (Q. aegilops)

048 : Quercuspetraea *

049 : Quercus pubescens *

050 : Quercus pyrenaica (Q. toza) *

051 : Quercus robur (Q. peduculata) *

052 : Quercus rotundifolia *

053 : Quercus rubra *

054 : Quercus suber *

055 : Quercus trojana

056 : Robinia pseudoacacia *

057 : Salix alba

058 : Salix caprea

059 : Salix cinerea

060 : Salix eleagnos

061 : Salix fragilis

062 : Salix sp.

063 : Sorbus aria

064 : Sorbus aucuparia

065 : Sorbus domestica

066 : Sorbus torminalis

067 : Tamarix africana

068 : Tilia cordata

069 : Tilia platyphyllos

070 : Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)

071 : Ulmus laevis (U. effusa)

072 : Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)

073 : Arbutus unedo

074 : Arbutus andrachne

075 : Ceratonia siliqua

076 : Cercis siliquastrum

077 : Erica arborea

078 : Erica scoparia

079 : Erica manipuliflora

080 : Laurus nobilis

081 : Myrtus communis

082 : Phillyrea latifolia

083 : Phillyrea angustifolia

084 : Pistacia lentiscus

085 : Pistacia terebinthus

086 : Rhamnus oleoides

087 : Rhamnus alaternus

099 : Ostatní listnáče

Jehličnany (* = dřeviny, které se používají k inventarizaci olistění)

100 : Abies alba

101 : Abies borisii-regis *

102 : Abies cephalonica *

103 : Abies grandis

104 : Abies nordmanniana

105 : Abies pinsapo

106 : Abies procera

107 : Cedrus atlantica

108 : Cedrus deodara

109 : Cupressus lusitanica

110 : Cupressus sempervirens

111 : Juniperus communis

112 : Juniperus oxycedrus *

113 : Juniperus phoenicea

114 : Juniperus sabina

115 : Juniperus thurifera *

116 : Larix decidua *

117 : Larix kaempferi (L. leptolepis)

118 : Picea abies (P. excelsa) *

119 : Picea omorika

120 : Picea sitchensis *

121 : Pinus brutia *

122 : Pinus canariensis

123 : Pinus cembra

124 : Pinus contorta *

125 : Pinus halepensis *

126 : Pinus heldreichii

127 : Pinus leucodermis

128 : Pinus mugo (P. montana)

129 : Pinus nigra *

130 : Pinus pinaster *

131 : Pinus pinea *

132 : Pinus radiata (P. insignis) *

133 : Pinus strobus

134 : Pinus sylvestris *

135 : Pinus uncinata *

136 : Pseudotsuga menziesii *

137 : Taxus baccata

138 : Thuya sp.

139 : Tsuga sp.

199 : Ostatní jehličnany

(16) Odlistění

Odlistění vztahující se ke každému vzorníku se vyjadřuje v procentech (v pětiprocentních stupních) v poměru ke stromu s plným olistěním. Jako základ použijte skutečná procenta.

0 = 0 %

5 = 1–5 %

10 = 6–10 %

15 = 11–15 %

(17) Kód změny barvy

0 : bez změny barvy (0–10 %)

1 : nepatrná změna barvy (11–25 %)

2 : mírná změna barvy (26–60 %)

3 : výrazná změna barvy (> než 60 %)

4 : odumřelý strom

(18) Snadno identifikovatelné příčiny poškození

V příslušné(ných) kolonce (kolonkách) uveďte znak (1).

T1 = zvěř a okus

T2 = přítomnost nebo stopy po nadměrném množství hmyzu

T3 = houby

T4 = abiotičtí činitelé (vítr, sníh, mráz, sucha atd.)

T5 = přímá lidská činnost

T6 = požár

T7 = známý místní nebo regionální zdroj znečištění

T8 = ostatní

(19) Identifikace typu poškození

Pokud je to možné, doplňte další identifikaci typu poškození; například u hmyzu uveďte druh nebo čeleď (například: „kůrovcovití“).

(20) Další pozorování na úrovni stromů

Uveďte na formuláři veškerá další pozorování, která mohou mít význam (například: možné ovlivňující faktory jako nedávné sucho, extremní teploty, jiná poškození nebo symptomy stresu).

Použije se při inventarizaci stavu půd.

(21) Kód úrovně hloubky

0 = organická vrstva (viz definice v poznámce na stránce vztahující se k bodu II.4. dole)

H = organická vrstva (viz definice v poznámce na stránce vztahující se k bodu II.4. dole)

M05 = minerální vrstva (0–5 cm) (nepovinné)

M51 = minerální vrstva (5–10 cm) nepovinné

M01 = minerální vrstva (0–10 cm) (povinné)

M12 = minerální vstva (10–20 cm) (povinné)

M24 = minerální vrstva (20–40 cm) (povinné)

M48 = minerální vrstva (40–80 cm) (povinné)

(22) Kód metody analýzy vzorků (MAV)

U každého parametru, který byl určen v jednom nebo několika vzorcích půdy, se do první řádky údajů zapíše jeden z následujících kódů a použije se pro označení typu vzorku pod kódem vzorku:

0 = bez odchylky vzhledem ke schválené metodě

1 = parametry byly stanoveny náhradní metodou (podrobnosti musejí být popsány v příloze zprávy o stavu půd), nebo první sub-vzorek

2–8 = kódy pro všechny následující sub-vzorky

9 = parametry byly určeny přepočtem údajů získaných rozdílnou metodou (podrobnosti uveďte v příloze ke zprávě o stavu půd).

Použije se při inventarizaci olistění

(23) Kód odběru vzorků

Kód odběru vzorků pro inventarizaci listů obsahuje kód dřevin (poznámka vztahující se k bodu 15) a po něm následuje kód listů / jehlic běžného roku (= 0) nebo listů / jehlic z běžného roku + 1 (1). Příklad: vzorek jehlic z předchozího roku (1) Picea abies je tedy 188.1.

(24) Číslo vzorníků

Vzhledem k tomu že při některých odběrech vzorků (listy, růst) se musejí použít i stromy umístěné mimo normální zkusnou plochu (nebo podplochu), měla by se používat speciální čísla. Čísla těchto stromů budou začínat písmenem (O = olistění, L = analýza letokruhů vývrtem, S = analýza úseků z vrtné tyče), po něm bude následovat pořadové číslo (příklad 001). Čísla musejí být zaznamenána.

(25) Množství 100 listů nebo 1 000 jehlic

Množství 100 listů nebo 1 000 jehlic (usušených v sušičce) se stanoví v gramech.

▼M3 —————

▼B

(27) Průměr ve výšce člověka (PVČ)

Průměr ve výšce člověka (1,30 m) nad kůrou se vyjádří v 0,1 cm. V případě použití provázku je nezbytná pouze jedna hodnota. V případě použití lesnické průměrky se vypočte a zaznamená maximální a minimální průměr (nad kůrou) (průměr 1 a průměr 2).

(28) Kůra

Vyjádřete tloušťku kůry měřenou ve výšce 1,30 m v cm na jedno desetinné místo.

(29) Výška stromu

Výšku stromu vyjádřenou v metrech zaokrouhlete na půl metru.

(30) Objem stromu

Na základě naměřených průměru(ů) a výšky se může odhadnout objem stromu za pomoci místně známých faktorů tvaru nebo za pomoci uznávaných objemových tabulek. Objem stromu se vyjádří v krychlových metrech (m3) na tri desetinna mista.

(31) Délka koruny

Délka koruny, zaokrouhlená na půl metru, se měří od vrcholu kmene k nejnižší živé větvi, vlky nepočítaje.

(32) Šířka koruny

Průměrná šířka koruny se vypočte na základě průměru minimálně čtyř poloměrů koruny, znásobí se dvěma a zaokrouhlí na půl metru.

(33) Průměr pod kůrou

Skutečný průměr pod kůrou se vypočítá jako průměr nad kůrou zmenšený o tloušťku kůry na každé straně. Průměr pod kůrou před pěti lety se vypočítá jako skutečný průměr pod kůrou zmenšený o přírůstek stromu na každé straně za posledních pět let. Průměr pod kůrou se vyjádří v 0,1 cm.

(34) Výčetní základna za zkusnou plochu

Skutečná výčetní základna za zkusnou plochy se vypočítá jako součet výčetních základen všech stromů na zkusné ploše. Výčetní základna zkusné plochy před pěti lety se vypočítá na základě odhadnutého průměru pod kůrou všech stromů na zkusné ploše před pěti lety. Výčetní základna se vyjádří v 0,1 m2na zkusnou plochw.

(35) Objem za zkusnou plochu

Skutečný objem za zkusnou plochu se vypočítá jako celkový objem všech stromů na zkusné ploše. Objem za zkusnou plochu před pěti lety se vypočítá na základě odhadnutého průměru pod kůrou všech stromů na zkusné ploše před pěti lety. Objem za zkusnou plochu se vyjádří v 0,1 m3.

(36) Výchovné zásahy

Pokud byly během pěti let mezi oběma roky, kdy se zjišťoval průměr, výčetní základna a objem za zkusnou plochu, prováděny výchovné zásahy, je třeba to označit (1 = ano, 0 = ne). V dodatku uveďte co nejvíce podrobností o těchto výchovných zásazích (zejména: metoda zásahů, přesný rok jejich provádění, rozsah výchovných zásahů, rozsah výchovných zásahů vyjádřený počtem stromů, výčetní základnou na hektar, objemem na hektar).

(99) Jiná pozorování

Zde uveďte jakoukoliv důležitou informaci a vysvětlete ji v příslušné hodnotící zprávě (příloha VIIb).

▼M1

Informace týkající se sledování depozice

(37) Kód vzorkovače

Pro vzorkovače depozice budou používány následující kódy.

1 : průnik srážek zápojem

2 : celkové množství srážek

3 : mokrá depozice

4 : stok po kmeni

5 : mlha

6 : jinovatka

7 : koncentrace v ovzduší

9 : ostatní

Podrobnosti o použitém zařízení budou uvedeny v příloze k dokumentu se základními informacemi.

(37a) Množství vzorku

Celkové množství odebraného(ých) vzorku(ů) se rozdělí podle sběrných oblastí kolektoru/ů a je zaznamenáno v mm.

(38) Začátek a konec sledování

Počáteční a konečné datum každého období sledování se uvede do formulářů ve stejném formátu jako datum pozorování, hodnocení a analýzy (viz bod 3).

Období sledování se může skládat z jedné nebo více period měření. Periody měření v rámci jednoho období sledování musejí být stejně dlouhé. Minimální doba periody měření je týden, maximální je měsíc.

Pokud je nutné užívat v průběhu roku různě dlouhé periody měření (například týdenní v létě a měsíční v zimě), určí se dvě různé periody měření a výsledky budou na formulářích uvedeny odděleně.

(39) Počet period měření

Počet period měření v každém období sledování musí být na formuláři uveden.

(40) Perioda

Číslo periody měření, ve které byl daný vzorek odebrán, musí být uvedeno. Každý rok (dne 1. ledna nebo přibližně v té době) bude zahájena nová série period měření. Pokud před analýzou dojde ke spojení vzorků z několika period měření, pak v příloze dokumentu se základními informacemi musí být popsány přesné údaje o jejich smíšení. K označení analyzované periody se použije číslo první periody měření (například budou-li vzorky z period 9, 10, 11 a 12 spojeny do jediného vzorku pro analýzu, bude tento spojený vzorek označen číslem podle periody 9).

Informace týkající se meteorologického pozorování

▼M3

(41) Kód plochy/přístroje

Všem přístrojům, které jsou instalovány na ploše nebo v její blízkosti, je přidělen kód označující danou pozorovací plochu a daný přístroj. Tento kód se skládá z čísla plochy (až čtyřmístného) a pořadového čísla přístroje (do 99). Pro náhradní nebo další přístroje se používají nové kódy (například pátý přístroj na ploše 1234 dostane číslo 1234.05).

(42) Umístění

Umístění přístroje se udává takto:

S : přístroj se nachází přímo v dané lokalitě, tzn. na pozorovací ploše nebo v její nárazníkové zóně. Může to být buď pod zápojem, nad zápojem nebo v lesní půdě

F : přístroj se nachází na (nedaleké) volné ploše uvnitř lesa

W : přístroj se nachází v meteorologické stanici (obvykle mimo les)

O : přístroj se nachází někde jinde.

(43) Měřená veličina

Proměnná veličina, kterou přístroj měří, se udává takto:

AT = teplota vzduchu (air temperature)

PR = srážky (precipitation)

RH = relativní vlhkost (relative humidity)

WS = rychlost větru (wind speed)

WD = směr větru (wind direction)

SR = sluneční záření (solar radiation)

UR = ultrafialové záření UV-B (UVb radiation)

TF = podkorunové srážky (throughfall)

SF = stok srážek po kmeni (stemflow)

ST = teplota půdy (soil temperature)

MP = vodní potenciál v půdě (matric potential in the soil)

WC = obsah vody v půdě (water content in the soil)

XX = kódy, které je možno použít pro další parametry, jsou uvedeny v průvodní zprávě.

(44) Informace týkající se přístrojů

Vertikální poloha

Vertikální poloha (výška nebo hloubka) přístrojů vůči terénu se udává v metrech se znaménkem plus (= výška nad zemí) nebo se znaménkem minus (hloubka pod zemí) ve formátu dvoumístného celého čísla a dvou desetinných míst.

Kód přístroje

Pro zařízení k odběru vzorků a metody zaznamenávání údajů se používají následující kódy:

10 : manuální čtení a zapisování na papír

20 : mechanický záznam (manuální čtení a zapisování na papír)

30 : přímý zápis na papír

40 : digitální záznam (u přístrojů použitých samostatně)

50 : digitální záznam (integrované zařízení pro záznam údajů)

Podrobnosti o použitém zařízení se uvedou v průvodní zprávě.

Interval odečítání (jen u automatických přístrojů)

Uvádí se interval v sekundách mezi dvěma po sobě jdoucími odečty.

Interval ukládání (jen u automatických přístrojů)

Uvádí se interval v minutách mezi dvěma po sobě jdoucími okamžiky ukládání údajů.

(45) Parametry hodnocené při meteorologickém sledování

Srážky a podkorunové srážky

Množství denních srážek se uvádí ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa.

Teplota (vzduchu a půdy)

Teplota se uvádí ve °C, ve tvaru dvoumístného celého čísla a jednoho desetinného místa, jemuž předchází znaménko plus/minus. Předávají se údaje o průměrné, minimální a maximální denní teplotě.

Relativní vlhkost

Relativní vlhkost se uvádí jako průměrná, minimální a maximální denní hodnota dosažená za den, ve tvaru dvoumístného celého čísla a jednoho desetinného místa.

Rychlost větru

Rychlost větru se uvádí jako denní průměrná a maximální hodnota dosažená za den, ve tvaru dvoumístného celého čísla a jednoho desetinného místa.

Směr větru

Uvádí se převažující směr větru za den. Větrná růžice se rozdělí na osm částí po 45° počínaje od 22,5° (SV (=45°), V (=90°), JV (=135°), … S (=0°)). Nejčastější směr větru se potom udává jeho střední hodnotou.

Sluneční záření a záření UV-B

Sluneční záření a záření UV-B se uvádí jako denní průměrná hodnota ve tvaru čtyřmístného celého čísla a jednoho desetinného místa.

Stok srážek po kmeni

Stok srážek po kmeni se uvádí jako denní hodnota v mm, ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa.

Vodní potenciál v půdě

Vodní potenciál v půdě se uvádí v hPa jako denní průměrná, minimální a maximální hodnota dosažená za den, ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa.

Obsah vody v půdě

Obsah vody v půdě se uvádí v objemových procentech (obj. %) jako denní průměrná, minimální a maximální hodnota dosažená za den, ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa.

(46) Úplnost

Úplnost je ukazatelem pokrytí sledovaného časového úseku odečítáním a ukládáním zjištěných údajů a uvádí se v procentech až trojciferným celým číslem (100 % = úplné).

▼M3 —————

▼M2

Informace týkající se sledování půdních roztoků

(51) Číslo vzorkovače

Vzorkovače na zkusné ploše se očíslují jednou provždy (1–99).

(52) Kód vzorkovače

Pro vzorkovače půdních roztoků se používají tyto kódy:

1 : tenzní lyzimetr

2 : lyzimetr s nulovou tenzí

3 : odstředění

4 : saturační extrakce

(53) Hloubka vzorkování

Uvádí se hloubka vzorkování pod povrchem v metrech (např. - 0,40).

Informace týkající se hodnocení stavu stromů

(54) Expozice

1 Žádná zvláštní expozice (zkusná plocha se nachází ve větší zalesněné oblasti s žádným nebo mírným reliéfem)

2 Omezená expozice (zkusná plocha v blízkosti okraje lesa, na svazích atd.)

3 Silně exponovaná zkusná plocha (na vrcholcích hor atd.)

(55) Odstraněné a uhynulé stromy

Strom byl pokácen a odstraněn, zbyl jen pařez:

11 plánovaný zásah (např. výchovné zásahy)

12 zásah z biotických důvodů (např. škody způsobené hmyzem)

13 zásah z abiotických důvodů (např. polomy větrem)

18 důvody zmizení neznámé

Strom stále stojí a je živý, ale parametry u něho již nejsou dále posuzovány:

21 odvětvený nebo zavěšený strom

22 silně rozpadlá či prořezaná koruna (zasahující přes 50 % koruny) nebo prasklý kmen

23 strom nadále nepatří do Kraftovy třídy 1, 2 nebo 3 (neuplatní se při první inventarizaci zkusné plochy)

24 jiné důvody (uveďte které)

Stojící mrtvý strom:

31 biotický důvod (např. napadení kůrovcem)

32 abiotický důvod (např. sucho, zasažení bleskem)

38 neznámá příčina smrti

Spadlý strom (živý nebo mrtvý):

41 abiotický důvod (např. bouřka)

42 biotický důvod (např. bobři)

48 neznámá příčina

Poznámky:

— třída 22 se uplatní jen v těch zemích, které nevedou záznamy o stromech s poškozením koruny větším než 50 %,

— třída 23 se uplatní jen v těch zemích, které omezují vzorkování na Kraftovy třídy 1, 2 a 3.

(56) Třída stromů

1 předrůstavé stromy (včetně stromů volně stojících) s horní částí koruny nad obecnou úrovní zápoje

2 nadúrovňové stromy, jejichž koruna tvoří obecnou úroveň zápoje

3 úrovňové stromy prorůstající do zápoje, které mají částečné osvětlení shora, ale jsou nižšího vzrůstu než stromy třídy 1 a 2

4 podúrovňové stromy s korunami pod obecnou úrovní zápoje, které nemají žádné přímé osvětlení shora

(57) Stínění koruny

1 koruna je podstatně zastíněna nebo se vzájemně překrývá na jedné straně

2 koruna je podstatně zastíněna nebo se vzájemně překrývá na dvou stranách

3 koruna je podstatně zastíněna nebo se vzájemně překrývá na třech stranách

4 koruna je podstatně zastíněna nebo se vzájemně překrývá na čtyřech stranách

5 volně rostoucí koruna nebo koruna bez známek vlivu zastínění

6 podúrovňový strom

(58) Viditelnost

1 celá koruna je viditelná

2 koruna je viditelná jen částečně

3 koruna je viditelná jen v protisvětle (v obrysech)

4 koruna není viditelná

▼M3

Informace týkající se hodnocení přízemní vegetace

(61) Číslo plochy/šetření

Pokaždé (každý den), když se (uvnitř nebo vně oplocení) provádí hodnocení přízemní vegetace na dané ploše, přidělí se takovému šetření číslo. Kombinací čísla plochy s číslem šetření pak vznikne jediné číslo plochy/šetření.

(62) Oplocení

Jelikož se vegetace uvnitř a vně oplocení může značně lišit, bylo rozhodnuto, že hodnocení přízemní vegetace bude v zásadě prováděno vždy vně oplocení. Pokud se šetření provádí zároveň uvnitř oplocení, je třeba jej vykázat samostatně a označit příslušným kódem:

1 = ano, šetření bylo provedeno uvnitř oplocení;

2 = ne, šetření bylo provedeno mimo oplocenou plochu.

(63) Celková zkoumaná plocha

Uvádí se celková rozloha zkoumané plochy v m2 (maximálně čtyřmístné celé číslo). V průvodní zprávě se uvedou přesné údaje o počtu provedených odběrů vzorků, umístění/orientaci ploch pro zkoumání přízemní vegetace a jejich velikosti.

(64) Výška a pokryv vegetačních pater







Výška (v m) Pokryv (v %) Veškerá přízemní vegetace x Keřové patro x x Bylinné patro x x Mechové patro x x = vykazované hodnoty

Průměrná výška vegetačních pater se uvádí v metrech na jedno celé číslo a dvě desetinná místa. Odhadovaný pokryv se udává v procentech z celkové zkoumané plochy.

(65) Vegetační patra







1 = stromové patro 2 = keřové patro 3 = bylinné patro 4 = mechové patro která je třeba popsat v průvodní zprávě.

(66) Kód druhu

Je třeba použít kód druhu, který se skládá ze tří skupin číselných kódů pro čeleď, rod a druh, jež jsou navzájem odděleny tečkami. Většina kódů je trojmístných. Jeden rod má však kód, který se skládá ze tří čísel a písmen „bis“. Kód druhu lze rozšířit o jedno písmeno označující odrůdu. Celý seznam obsahuje přes 11 000 druhů. Komise zpřístupní tento seznam v číselné podobě národním koordinačním střediskům jednotlivých členských států.

V případech, kdy Flora Europaea není dostatečně vyčerpávající, mohou národní koordinační střediska zpracovat zvláštní seznamy druhů významných pro danou zemi. Kódy těchto „národních“ druhů se budou skládat z nového číselného kódu (čeleď, rod, druh) spolu s kódem dané země (2 písmena) navzájem oddělených tečkami. Národní koordinační středisko povede úplný seznam obsahující všechny kódy a veškeré důležité podrobnosti o jednotlivých druzích (úplný název, lidové názvy atd.), který začlení do průvodní zprávy.

(67) Pokryv rostlinných druhů

Jednotlivé země mají úplnou volnost ve zkoumání četnosti výskytu a pokryvu různých rostlinných druhů. Tato hodnota se vyjadřuje v procentech za použití až pětimístného čísla se dvěma desetinnými místy (999,99). V průvodní zprávě je třeba uvést úplný popis metod hodnocení a způsobu přepočtu na procentické hodnoty.

▼M2









PŘÍLOHA VII B

ZPŮSOB PŘEDÁVÁNÍ ZÁKLADNÍCH ÚDAJŮ O POUŽITÝCH METODÁCH SLEDOVÁNÍ A VÝSLEDKŮ HODNOCENÍ/INTERPRETACE ZÍSKANÝCH NA NÁRODNÍ ÚROVNI

I. Obecné poznámky

Kromě údajů vyplývajících z intenzivního dohledu nad lesními ekosystémy členské státy vypracují a předají Komisi dokument se základními informacemi o použitých metodách sledování (průvodní zpráva) a roční zprávu o postupu prací při interpretaci/vyhodnocování výsledků na národní úrovni (prozatímní zpráva).

Průvodní zpráva se skládá ze dvou částí: z první části popisující skutečně použité metody v průběhu vzorkování, použité zařízení, hodnocení, analýzu, atd. (ohledně podrobností viz bod II.1), a z druhé části o vyskytnuvších se výjimkách a poruchách (ohledně podrobností viz bod II.2).

Počínaje rokem 1997 členské státy předají Komisi každoročně zprávu o postupu prací při interpretaci/vyhodnocení výsledků na národní úrovni. Tato zpráva zahrnuje:

— informace o výsledcích práce samotného „Národního koordinačního střediska“ (NKS),

— aktualizovaný popis národní strategie vyhodnocování,

— souhrn výsledků dosažených na národní úrovni a

— informace o publikacích vydaných v této oblasti na národní nebo mezinárodní úrovni NKS nebo jinými zainteresovanými institucemi.

Doporučení ohledně interpretace a vyhodnocování výsledků na národní úrovni jsou uvedena níže v bodu III.

II. Průvodní zpráva

II.1 Část průvodní zprávy popisující skutečně použité metody atd.

Tato část zprávy popisuje skutečně použité metody v průběhu vzorkování, použité zařízení, použitý postup hodnocení, analýzu atd. Uvedeny jsou následující podrobnosti:

Metody inventarizace/vzorkování

Mnohá šetření v rámci intenzivního dohledu nad lesními ekosystémy se vyznačují velkou volností při výběru zařízení, hloubky vzorkování, harmonogramu, rozsahu šetření, atd.. Ve zprávě budou uvedeny podrobnosti o použitém zařízení, skutečné hloubce odběru vzorků, harmonogramu a četnosti šetření/vzorkování. Při každém odběru vzorku je třeba podat podrobné informace o vzorkování, včetně informací o skladování a přepravě.

Veškerá provedená kontrolní měření budou pečlivě popsána.

Metody analýzy a výpočtu výsledků

Ohledně analýz vzorků je třeba podrobně popsat přípravu vzorků a metody použité k jejich analýze. Pro většinu šetření jsou doporučeny určité metody. Pokud je použito odlišných metod, budou přesně a podrobně popsány skutečně použité metody včetně toho, jak lze získané údaje přepočítat. Všechna provedená kontrolní měření (účast v kroužkových testech) budou pečlivě popsána.

Dotazníky, vypracované Koordinačním institutem Evropské komise pro intenzivní dohled nad lesy v úzké spolupráci s předsedy expertních skupin z programu mezinárodní spolupráce Lesy (EHK OSN), mohou posloužit jako základ pro popis uvedených metod a být použity k obecnému popisu hodnocení výsledků. Informace předložené na těchto dotaznících zůstanou v platnosti do té doby, dokud se nezmění používané metody.

Zvláštní pozornost je třeba věnovat sledování a dokumentaci změn týkajících se použitých metod inventarizace, přepravy a analýzy. Regionální rozdíly budou uvedeny a podrobně vysvětleny (například: různé laboratoře provádějící analýzu).

II.2 Část zprávy popisující vyskytnuvší se výjimky a poruchy (roční průvodní zpráva)

Kromě základních informací o použitých metodách v dotaznících je nutno popsat zvláštní problémy, výjimky, poruchy a problémy při ověřování platnosti každoročně předkládaných dat.

Výjimky a poruchy

Všechny mimořádné situace a významné poruchy v porovnání s normální situací se oznamují. Kromě popisu použitých metod vzorkování, analýzy atd., které jsou předkládány na dotaznících, musí být přiložena úplná dokumentace výjimek, mimořádných situací a poruch. Tyto informace budou součástí roční průvodní zprávy a budou předány Komisi spolu s předkládanými údaji.

Ověření platnosti a správa dat

Ve zprávě budou uvedeny postupy použité ke kontrole kvality dat, včetně mezí pro zamítnutí výsledků (kontroly pravděpodobnosti) a postupů pro ověření konzistence všech údajů na národní úrovni jako celku.

V případě, že data chybějí, lze v některých případech provést odhad na základě výsledků z jiných zdrojů. Tato odhadnutá data budou uvedena spolu s řádně odůvodněnými použitými předpoklady.

III. Roční prozatímní zpráva o postupu prací při interpretaci/vyhodnocení výsledků na národní úrovni

Tato zpráva podává informace o postupu prací při interpretaci/vyhodnocování výsledků na národní úrovni. Pro účely interpretace/vyhodnocování výsledků na národní úrovni jsou uvedeny následující podrobnosti:

Základní informace

Členské státy provedou vyhodnocení a interpretaci údajů na národní úrovni.

Členské státy se mohou rozhodnout, jaké metody hodnocení a interpretace přitom použijí a podají o nich zprávu Komisi. Pro účely tohoto hodnocení jsou však předloženy následující návrhy:

Hodnocení a interpretace na základě jednotlivých šetření

Když jsou k dispozici výsledky šetření z předchozích let, bylo by dobré se pokusit zjistit směr vývoje. Výsledky šetření budou přezkoumány a porovnány s výsledky dřívějších (podobných) šetření provedených v téže zemi či regionu. Zjištěné rozdíly a podobnosti musejí být uvedeny a pokud možno vyhodnoceny. Rovněž zde musejí být uvedeny údaje z jiných zdrojů, které jsou způsobilé vysvětlit některé vztahy mezi parametry.

Jednotné hodnocení a interpretace

Po dokončení různých šetření je možné provést jednotné vyhodnocení. V NKS se shromažďují všechny výsledky šetření a hodnotící zprávy. NKS koordinuje jednotné vyhodnocování a interpretaci různých výsledků šetření na národní úrovni.

Vyhodnocení a interpretace porovnáním s externími daty

Výsledky jednotného hodnocení ainterpretace budou přezkoumány a porovnány s výsledky z jiných zdrojů. Rozdíly a podobnosti by měly být zaznamenány a vysvětleny, kdykoli je to možné.

IV. Harmonogram předkládání průvodní zprávy a roční prozatímní zprávy ovyhodnocování a interpretaci výsledků na národníúrovni

IV.1 Harmonogram předkládání průvodní zprávy

Vyplněný dotazník bude předán Komisi spolu s prvními údaji. Pokud dojde ke změně používaných metod, poskytnou se informace o těchto změnách. Část zprávy popisující zjištěné poruchy a výjimky bude zaslána Komisi spolu s každoročně předávanými daty.

IV.2 Harmonogram předkládání prozatímní zprávy o vyhodnocování a interpretaci výsledků na národní úrovni

Prozatímní zprávy o vyhodnocení a interpretaci výsledků uskutečněných na národní úrovni budou předány Komisi do 31. prosince každého roku.

▼M1









PŘÍLOHA VIII

SPOLEČNÉ METODY PRO MĚŘENÍ DEPOZICE NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

Měření se provádějí nepřetržitě na vybraných trvalých pozorovacích zkusných plochách. Členské státy vyberou nejméně 10 % trvalých pozorovacích zkusných ploch pro sledování depozice. Měření srážek pronikajících zápojem (pod zápojem), stoku atmosférických srážek po kmeni (pod zápojem, u buku) a měření mokré depozice či celkového objemu depozice (na volných prostranstvích v lese či v ředinách) je povinné. Instalace zařízení pro povinná měření musí být dokončena do prosince 1995. Všechna ostatní měření, jako například stok atmosférických srážek po kmeni (u jiných druhů než buk), mlha a koncentrace látek v ovzduší, jsou nepovinná.

Sledování depozice bude prováděno ve stanovených intervalech (například měsíčně či týdně). Vzorky z různých, po sobě jdoucích period mohou být spojovány, aby se snížily náklady na analýzu.

Následující technické podrobnosti jsou založeny na výsledcích práce expertní skupiny „Depozice“ v rámci programu mezinárodní spolupráce „Lesy“. Odkazuje se na příručku vypracovanou touto expertní skupinou, zejména pokud jde o specifické údaje o vzorkovacích zařízení, postupech vzorkování, zajištění kvality a zpracování dat.

II. Metody pozorování

II.1. Pozorování pod lesním zápojem

Měřící zařízení pro průnik srážek zápojem by pokud možno mělo být instalováno na skutečné zkusné ploše. Ty části zařízení, které musí být instalovány ve výkopech (kolektory, zapisovače atd.), mohou být umístěny vně zkusné plochy v nárazníkové zóně, aby se zabránilo poškození kořenových systémů. V bukovém lese by mělo být instalováno také zařízení pro sběr vzorků stoku atmosférických srážek po kmeni. Protože tato zařízení jsou instalována rovněž do výkopů (jiných nebo stejných), doporučuje se vybrat k tomu stromy stojící mimo skutečnou zkusnou plochu, například v nárazníkové zóně.

Měření průniku srážek zápojem a jejich stoku po kmeni musí být prováděno takovým způsobem, aby výsledky byly reprezentativní pro danou oblast zkusné plochy, to znamená, že musí být užit dostatečný počet vzorků.

II.2. Pozorování v prosvětlených lesních oblastech (ředinách)

Kolektory vzorků mokré a celkové depozice by měly být instalovány v blízkosti skutečných zkusných ploch (do vzdálenosti 2 km), na místech vybraných tak, aby sousedící objekty nebyly blíže, než je dvojnásobek jejich výšky.

II.3. Perioda měření

Měření bude prováděno měsíčně, týdně nebo v mezilehlých intervalech, např. ve dvoutýdenních či třítýdenních intervalech, v závislosti na celkových meteorologických podmínkách v dané zkusné ploše (mělo by se zabránit vypařování vzorků a růstu řas v jímkách).

Je-li nutné provést během roku měření v různě dlouhých periodách (například týdenní v létě a měsíční v zimě), určí se dvě různé periody měření a výsledky budou na formulářích uvedeny odděleně. V rámci jednoho období sledování musejí být periody měření stejně dlouhé. Pro pozorování pod lesním zápojem a v prosvětlených částech lesa budou periody měření stejné.

II.4. Vzorkování a zpracování vzorků

Ke shromažďování vzorků musí být používány čisté odměrky a nádoby. K oplachování zařízení by měla být používána deionizovaná voda. Důležité je, aby nádoby byly během vzorkování a přepravy vzorků udržovány na chladném a tmavém místě. Za teplého a slunečného počasí lze do vzorků přidávat konzervační prostředky zabraňující růstu řas. V takovém případě může být použito jen takových konzervačních prostředků, které nenaruší analýzu žádného určovaného iontu.

II.5. Předběžné zpracování vzorků, jejich přeprava a skladování

Objem každého vzorku shromážděného v kolektorech jednotlivých vzorkovačů srážek pronikajících zápojem, srážek stékajících po kmeni, nebo kolektorů umístěných v prosvětlených částech lesa musí být stanoven. Vzorky mohou být analyzovány odděleně nebo spojeny spolu se vzorky z paralelně instalovaných zařízení stejného typu. Vzorky srážek pronikajících zápojem, srážek stékajících po kmeni a vzorky z kolektorů z prosvětlených částí lesa budou analyzovány odděleně. Vzorky získané z měření srážek stékajících po kmeni mohou být spojovány pouze v případě stromů stejného druhu, podobné velikosti a dominance.

Vzorky z krátkých period mohou být analyzovány ve stavu, v jakém jsou nebo mohou být před analýzou smíšeny do souhrnných měsíčních vzorků. Pokud dojde ke smíšení vzorků, měly by být smíchávány úměrně objemu jednotlivých vzorků.

Vzorky by měly být přepraveny do laboratoře co možná nejrychleji (nejlépe v chladících boxech) a do doby analýzy by měly být uchovávány na chladném (při teplotě 4 °C) a tmavém místě.

II.6. Základní obecné údaje

Shromažďují se následující obecné údaje:

— číslo zkusné plochy,

— kód vzorkovače,

— datum začátku období sledování,

— datum konce období sledování,

— počet (stejných) period měření v rámci období sledování.

Mohou být shromažďovány další nepovinné údaje, užitečné pro interpretaci výsledků, jako například index listové pokryvnosti, hrubost zápoje atd.

II.7. Chemická analýza

U každého vzorku se zjišťují buď povinně (pov.) nebo nepovinně (nepov.) následující parametry:







Parametr Srážky pronikající zápojem Celková/mokrá depozice Stok po kmeni buk jiné druhy Mlha Ovzduší pH pov. pov. pov. nepov. nepov. vodivost pov. pov. pov. nepov. nepov. K pov. pov. pov. nepov. nepov. nepov. C Ca pov. pov. pov. nepov. nepov. nepov. Mg pov. pov. pov. nepov. nepov. nepov. Na pov. pov. pov. nepov. nepov. nepov. N-NH4 pov. pov. pov. nepov. nepov. Cl pov. pov. pov. nepov. nepov. N-NO3 pov. pov. pov. nepov. nepov. S-SO4 pov. pov. pov. nepov. nepov. nepov. alkalita pov. pov. pov. nepov. nepov. Ncelkový pov. nepov. pov. nepov. nepov. Al3+ nepov. nepov. nepov. nepov. nepov. Mn2+ nepov. nepov. nepov. nepov. nepov. Fe3+ nepov. nepov. nepov. nepov. nepov. PO4 3– nepov. nepov. nepov. nepov. nepov. Cu nepov. nepov. nepov. nepov. Zn nepov. nepov. nepov. nepov. nepov. Hg nepov. nepov. nepov. nepov. Pb nepov. nepov. nepov. nepov. nepov. Co nepov. nepov. nepov. nepov. Mo nepov. nepov. nepov. nepov. Cd nepov. nepov. nepov. nepov. Scelková nepov. nepov. nepov. nepov. Norganický nepov. nepov. nepov. nepov. CTOC nepov. nepov. nepov. CDOC nepov. nepov. nepov. Pcelkový nepov. nepov. nepov. nepov. O3 nepov. SO2 nepov. SO4 nepov. NO2 nepov. NO nepov. HNO2 nepov. HNO3 nepov. NH4NO3 nepov. NH3 nepov. T. O. S. nepov.

II.8 Předání údajů

Členské státy předají Komisi tyto údaje za každou zkusnou plochu, na které byla depozice sledována, a ve standardizované formě (viz příloha VII, formuláře 7a, 7b, 7c a 7d).

▼M3









PŘÍLOHA IX

SPOLEČNÉ METODY PRO MĚŘENÍ METEOROLOGICKÝCH PARAMETRŮ NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

Meteorologická měření se provádí na nejméně 10 % trvalých pozorovacích zkusných ploch. Doporučuje se sledovat meteorologické poměry na plochách, kde se také sleduje spad škodlivin. Instalace zařízení pro meteorologická měření musí být dokončena do 30. června 1999.

Tato příloha vychází z technických doporučení zvlášť za tím účelem zřízené expertní skupiny pro meteorologii (EU/PMS Lesy). Odkazuje se na příručku (1996/1997) vypracovanou touto expertní skupinou.

II. Metody inventarizace

II.1 Umístění měřicích přístrojů a zařízení pro odběr vzorků

Aby zjišťované údaje reprezentovaly specifické klimatické podmínky lesnaté krajiny, měla by se měření provádět uvnitř dotyčného zalesněného území. Obecně všechna měření (kromě teploty půdy, půdní vlhkosti a množství srážek v porostu) lze provádět buď nad zápojem lesního porostu přímo na zkusné ploše nebo na volné ploše uvnitř dotyčného zalesněného území v blízkosti porostu na zkusné ploše (obvykle do vzdálenosti nejvýše 2 km od ní). Vzdálenost od místa měření na volné ploše k okolním porostům nebo jiným překážkám musí být nejméně dvakrát větší nežli výška vzrostlého stromu, respektive výška překážky. Teplotu půdy, půdní vlhkost a množství srážek v porostu je nutno měřit na zalesněném území tvořícím trvalou pozorovací plochu.

Příslušné přístroje by se měly instalovat v kombinaci se zařízením pro měření spadu škodlivin, pokud je to možné. Aby nedocházelo k narušení kořenového systému a půdy, měly by být přístroje umístěny tak, aby byly přístupné a mohly být udržovány, aniž by bylo skutečně nutné přecházet přes zkusnou plochu.

II.2 Metody sledování aktuální meteorologické situace na pozorovací ploše nebo v její blízkosti

Meteorologická situace by se měla sledovat průběžně za pomoci meteorologické stanice instalované na volné ploše v blízkosti zkusné plochy nebo věže umístěné v okolním porostu. Technická zařízení a čidla včetně jejich umístění musejí odpovídat mezinárodním normám Světové meteorologické organizace a měly by být rovněž kompatibilní se sítěmi národních meteorologických služeb. Zjišťují se údaje o níže uvedených veličinách.







Povinné Nepovinné Srážky Ultrafialové záření UV-B Teplota vzduchu Teploty půdy Vlhkost vzduchu Půdní vlhkost Rychlost větru (1) (vodní potenciál, obsah vody) Směr větru (1) Množství srážek v porostu Sluneční záření (1) (podkorunové srážky a stok srážek po kmeni) (1) V případě místních technických problémů na trvalých pozorovacích zkusných plochách je možno měření rychlosti větru, směru větru a intenzity slunečního záření na těchto plochách vynechat.

Doporučuje se použití automatických stanic s kvazi-kontinuálním odečítáním sledovaných hodnot (v intervalech asi 1 s) a elektronickým ukládáním souhrnných hodnot pro období v délce 1 hodiny nebo její části.

II.3 Shromažďování, slučování, ukládání a předávání informací

Před odevzdáním je nutno údaje shrnout a získat příslušné denní hodnoty (celkové, průměrné, minimální a maximální).

Shromažďují se a předávají následující informace o zkusné ploše:

— číslo plochy,

— podrobnosti o použitém zařízení,

— umístění ploch (zeměpisná délka a šířka, nadmořská výška) a zařízení (vztahujícího se k ploše),

— datum zahájení a ukončení měření,

— četnost (počet období měření).

Jednotlivé veličiny se zjišťují pro jednotlivé dny.







SEZNAM PARAMETRŮ Parametr Jednotky Průměr Úhrn Minimum Maximum Poznámky Srážky (mm) x Celkové srážky (včetně sněhu atd.) Teplota vzduchu (°C) x x x Relativní vlhkost (%) x x x Rychlost větru (m/s) x x Směr větru (°) x Převažující směr větru Sluneční záření (W/m2) x Záření UV-B (W/m2) x Teplota půdy (°C) x x x Půdní vlhkost (vodní potenciál, obsah vody) (hPa) x x x Srážky v porostu (mm) x Jiné Je nutno specifikovat v průvodní zprávě x = je nutno předkládat

Pro každou plochu, kde se provádějí měření, je nutno vypracovat roční přehled získaných výsledků a předat jej Komisi za použití formulářů XX1996.PLM, XX1996.MEM a XX1996.MEO (formuláře 8a, 8b a 8c).

▼M2









PŘÍLOHA X

SPOLEČNÉ METODY SLEDOVÁNÍ PŮDNÍCH ROZTOKŮ NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

Sledování půdních roztoků se provádí na nejméně 10 % trvalých pozorovacích zkusných ploch. Doporučuje se sledovat půdní roztoky na těch zkusných plochách, na kterých se sleduje také depozice. Instalace potřebného zařízení musí být dokončena do 30 června 1998.

Tato příloha vychází z technických doporučení expertní skupiny „Půda“ v rámci programu mezinárodní spolupráce OSN/EHS pro posuzování a sledování vlivů znečištěného ovzduší na lesy (PMS Lesy). Odkazuje se na příručku vypracovanou touto skupinou expertů v roce 1996.

II. Metody inventarizace

II.1 Výběr umístění vzorku

Vzorkovače půdních roztoků musejí být instalovány v blízkosti míst, kde se provádí inventarizace stavu koruny. Doporučuje se rozmístit lyzimetry buď nahodile nebo systematicky po celé zkusné ploše, i když tomu mohou bránit kameny nebo pařezy (vzdálenost od stromu není specifikována). Vzhledem k poruchám půdy by lyzimetry s nulovou tenzí neměly být instalovány ve středové části zkusné plochy, kde jsou sledovány parametry stromu. Z praktických důvodů lze využívat reprezentativní podplochu. Lyzimetry, které již byly instalovány, mohou zůstat zachovány, ale nově instalované lyzimetry by měly vyhovovat výše uvedeným doporučením.

II.2 Hloubka vzorkování

Doporučuje se instalovat lyzimetry v pevně stanovené hloubce, ovšem instalace v horizontech je rovněž přijatelná.

— Kolektory půdních roztoků — Doporučuje se umístit lyzimetry nejméně ve dvou různých hloubkách, tj. jeden v zóně zakořeňování (navrhovaná hloubka je mezi 10 až 20 cm) pro získání přehledu o koncentraci živin a toxických prvků v blízkosti jemných kořenů (první cíl) a druhý pod úrovní zakořeňování (navrhovaná hloubka 40 až 80 cm) pro odhad výstupu prvků (druhý cíl). Dále se doporučuje umístit třetí lyzimetr bezprostředně pod vrstvu humusu.

— Půdní vzorky — Pokud jsou použity metody saturační extrakce nebo odstřeďování, půdní vrstvy, které mají být vzorkovány, jsou ty, které jsou uvedeny v příručce o metodách odběru a analýzy vzorků lesních půd: vrstva humusu a vrstvy 0–10 cm; 10–20 cm; 20–40 cm a 40–80 cm. Lze provádět výběr nebo agregaci některých z těchto vrstev.

II.3 Četnost vzorkování

Na těch zkusných plochách, na kterých probíhají další programy intenzivního dohledu, jako např. měření depozice nebo shromažďování meteorologických údajů, by měly být půdní roztoky vzorkovány jednou nebo dvakrát za měsíc. Vzorkování půd s následnou extrakcí půdních roztoků může být uskutečněno maximálně čtyřikrát do roka s ohledem na ničivý charakter tohoto postupu. Vzorkování by se mělo odehrávat vždy ve stejných měsících v roce.

II.4 Přeprava, skladování a příprava

Vzorky se přepravují a skladují tak, aby chemické změny byly sníženy na minimum.

Biologickou aktivitu půdních roztoků v systému lyzimetru lze snížit jejich skladováním v chladnu (4 °C) a temnu. V mnoha případech postačí jejich přechovávání v tmavé láhvi, zvláště v chladnějším období. Organické nebo anorganické konzervační prostředky je možno použít, ale mohou interferovat s analytickým postupem. Půdní vzorky by měly být shromážděny co nejdříve po jejich odebrání, aby se zabránilo jejich možným změnám.

Uvede se způsob přepravy a skladování vzorků (včetně čekacích dob). Popřípadě lze podrobně uvést, k jakým problémům a odchylkám od těchto postupů došlo.

Ke stanovení stopových kovů by měly být alikvotní části vzorků odeslány do laboratoří v láhvích vymytých kyselinami.

Odebrané vzorky by měly být uchovávány v chladnu, v plastových nebo polyetylénových sáčcích a skladovány při teplotě 4 °C do doby jejich odstředění nebo přípravy saturační extrakce. Odstředění nebo extrakce by měly být provedeny během jednoho dne (do 18 až 30 hodin) po sběru půdních vzorků.

II.5 Základní obecné informace

Shromažďují se následující obecné údaje:

— číslo zkusné plochy,

— informace o vzorkovači (typ, hloubka),

— počáteční datum periody sledování,

— konečné datum periody sledování,

— počet (stejných) period měření v periodě sledování.

II.6 Metody analýzy

V „příručce o metodách odběru a analýzy vzorků lesních půd“, vypracované expertní skupinou „Půda“ v rámci programu mezinárodní spolupráce Lesy, jsou popsány schválené metody analýzy různých parametrů půdních roztoků.

Doporučuje se používat schválené metody. Pokud jsou použity jiné (národní) metody, musí být podrobně vyložena srovnatelnost výsledků analýzy včetně předložení těchto výsledků. Při sledování roztoků lesních půd se pro účely inventarizace rozlišuje mezi povinnými a nepovinnými parametry (viz níže uvedený seznam).

Seznam parametrů







Parametr Jednotka Povinný/nepovinný Vodivost μS/cm nepovinný pH povinný Alkalita μmolc/l nepovinný (při pH > 5 DOC mg/l povinný Sodík (Na) mg/l nepovinný (1) Draslík (K) mg/l povinný Vápník (Ca) mg/l povinný Hořčík (Mg) mg/l povinný Hliník (celkový) mg/l povinný (při pH < 5) Hliník (labilní) mg/l nepovinný Železo (Fe) mg/l nepovinný Mangan (Mn) mg/l nepovinný Celkový fosfor (P) mg/l nepovinný NO3-N mg/l povinný SO4-S mg/l povinný NH4-N mg/l nepovinný (2) Chlor (Cl) mg/l nepovinný (1) Chrom (Cr) μg/l nepovinný Nikl (Ni) μg/l nepovinný Zinek (Zn) μg/l nepovinný (3) Měď (Cu) μg/l nepovinný (3) Olovo (Pb) μg/l nepovinný Kadmium (Cd) μg/l nepovinný Křemík (Si) mg/l nepovinný (1) Měření je doporučeno, pokud je vypočtena acidobazická rovnováha. (2) Měření NH4 je doporučeno v oblastech s vysokými depozicemi NHx (nad 20 kg NHx na hektar za rok). (3) Měření doporučeno, protože se jedná o vedlejší živiny. Členské státy mají možnost analyzovat všechny, některé nebo i další nepovinné parametry.

II.7 Předání údajů

Členské státy předají tyto údaje Komisi za každou zkusnou plochu a ve standardizované formě (viz příloha VIIa, formuláře 9a. 9b, a 9c).

▼M3









PŘÍLOHA XI

SPOLEČNÉ METODY PRO HODNOCENÍ PŘÍZEMNÍ VEGETACE NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH

I. Obecné poznámky

Hodnocení přízemní vegetace se má provádět nejméně na 10 % trvalých pozorovacích zkusných ploch. První jednotné hodnocení je třeba dokončit do podzimu 1999. Cíle hodnocení přízemní vegetace jsou dvojí:

— charakterizovat současný stav lesních ekosystémů na základě jejich složení,

— sledovat změny vegetace