02014XC0701(01) — CS — 08.12.2020 — 003.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:









▼B

Pokyny Evropské unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014 až 2020

2014/C 204/01

OBSAH ČÁST I. SPOLEČNÁ USTANOVENÍ Kapitola 1. Úvod Kapitola 2. Oblast působnosti a definice 2.1. Dopad SZP a politiky rozvoje venkova na oblast působnosti 2.2. Oblast působnosti 2.3. Horizontální pravidla a nástroje podpory použitelné v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech 2.4. Definice 2.5. Podpora podléhající oznamovací povinnosti Kapitola 3. Společné zásady pro posouzení slučitelnosti 3.1. Příspěvek společnému cíli 3.2. Potřeba státního zásahu 3.3. Vhodnost podpory 3.4. Motivační účinek a nezbytnost podpory 3.5. Přiměřenost podpory 3.6. Zamezení nežádoucích negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod 3.7. Transparentnost ČÁST II. KATEGORIE PODPORY Kapitola 1. Podpora ve prospěch podniků působících v oblasti prvovýroby, zpracování nebo uvádění zemědělských produktů na trh 1.1. Opatření pro rozvoj venkova 1.1.1. Podpora na investice 1.1.1.1. Podpora na investice do hmotného majetku a nehmotného majetku v zemědělských podnicích, které souvisí se zemědělskou prvovýrobou 1.1.1.2. Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích 1.1.1.3. Podpora na investice týkající se přemístění zemědělských staveb 1.1.1.4. Podpora na investice související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh 1.1.2. Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a na rozvoj malých zemědělských podniků 1.1.3. Podpora na převod zemědělských podniků 1.1.4. Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství 1.1.5. Podpora na agroenvironmentální a klimatická opatření a závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat 1.1.5.1. Podpora na agroenvironmentální a klimatické závazky 1.1.5.2. Podpora na závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat 1.1.6. Podpora kompenzující znevýhodnění v souvislosti s oblastmi Natura 2000 a rámcovou směrnicí o vodě 1.1.7. Podpora pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními 1.1.8. Podpora ekologického zemědělství 1.1.9. Podpora na účast producentů zemědělských produktů v režimech jakosti 1.1.10. Podpora na zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství 1.1.10.1. Podpora na předávání znalostí a informační akce 1.1.10.2. Podpora na poradenské služby 1.1.10.3. Podpora na zástup v zemědělském podniku 1.1.11. Podpora na spolupráci v odvětví zemědělství 1.2. Řízení rizik a řešení krizí 1.2.1. Podpory na náhradu škody na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby a na prevenci škod 1.2.1.1. Podpora na náhradu škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi 1.2.1.2. Podpora na náhradu škody způsobené nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě 1.2.1.3. Podpora na náklady na prevenci, kontrolu a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podpora na náhradu škody způsobené chorobami zvířat a škůdci rostlin 1.2.1.4. Podpora na mrtvá hospodářská zvířata 1.2.1.5. Podpora na náhradu škody způsobené chráněnými druhy zvířat 1.2.1.6. Podpora na platby pojistného 1.2.1.7. Podpora na finanční příspěvky do vzájemných fondů 1.2.2. Podpora na uzavírání výrobních kapacit 1.2.2.1. Uzavírání kapacit z důvodů zdraví zvířat, rostlin nebo lidí, hygienických, etických nebo environmentálních důvodů 1.2.2.2. Uzavírání kapacit z jiných důvodů 1.3. Jiné druhy podpory v odvětví zemědělství 1.3.1. Podpora pro odvětví živočišné výroby 1.3.2. Podpora na propagační opatření týkající se zemědělských produktů 1.3.3. Podpora pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři 1.3.4. Podpora na pozemkové úpravy v zemědělství 1.3.5. Podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích 1.3.6. Podpora na výzkum a vývoj v odvětví zemědělství Kapitola 2. Podpora pro odvětví lesnictví, která je spolufinancována z EZFRV a je poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření nebo poskytnuta jako výlučná státní podpora 2.1. Investice do rozvoje lesních oblastí a zlepšování životaschopnosti lesů 2.1.1. Podpora na zalesňování a zakládání lesů 2.1.2. Podpora na zavádění, regeneraci nebo obnovu zemědělsko-lesnických systémů 2.1.3. Podpora na ochranu lesů před lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, jinými nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin a katastrofickými událostmi a obnovu lesů po těchto událostech 2.1.4. Podpora na investice ke zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů 2.1.5. Podpora na investice do lesnických technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh 2.1.6. Podpora na investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví 2.2. Podpora na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000 2.3. Podpora na lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochranu lesů 2.4. Podpora na předávání znalostí a informační akce v odvětví lesnictví 2.5. Podpora na poradenské služby v odvětví lesnictví 2.6. Podpora na spolupráci v odvětví lesnictví 2.7. Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví lesnictví 2.8. Jiná podpora v odvětví lesnictví sledující ekologické, ochranné a rekreační cíle 2.8.1. Podpora na specifické činnosti a zásahy v odvětví lesnictví, jejichž primárním cílem je přispět k zachování nebo obnovení lesního ekosystému, biologické rozmanitosti nebo tradiční krajiny 2.8.2. Podpora v odvětví lesnictví na zachování a zlepšování kvality půdy a zajišťování vyváženého a zdravého růstu stromů 2.8.3. Obnova a údržba přirozených stezek, krajinných prvků a znaků a přirozeného prostředí pro zvířata v odvětví lesnictví 2.8.4. Podpora na údržbu cest za účelem ochrany lesů před požáry 2.8.5. Podpora na náhradu škody, kterou v lesích způsobily druhy zvířat chráněné právními předpisy 2.8.6. Podpora na vypracování lesních hospodářských plánů 2.9. Podpora v odvětví lesnictví uvedená do souladu s opatřeními podpory v odvětví zemědělství 2.9.1. Podpora na výzkum a vývoj v odvětví lesnictví 2.9.2. Podpora na pozemkové úpravy v lesnictví Kapitola 3. Podpory ve prospěch venkovských oblastí, které jsou spolufinancované z EZFRV nebo poskytované jako doplňkové vnitrostátní financování k těmto spolufinancovaným opatřením 3.1. Podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty, produkce bavlny nebo na investice na založení a rozvoj nezemědělských činností 3.2. Podpora na základní služby a obnovu vesnic ve venkovských oblastech 3.3. Podpora na zahájení podnikání pro nezemědělské činnosti ve venkovských oblastech 3.4. Podpora na agroenvironmentální a klimatické závazky poskytovaná jiným správcům půdy a podnikům ve venkovských oblastech, které nepůsobí v odvětví zemědělství 3.5. Podpora na znevýhodnění v souvislosti s oblastmi sítě Natura 2000 poskytovaná jiným správcům půdy 3.6. Podpora na předávání znalostí a informační akce ve venkovských oblastech 3.7. Podpora na poradenské služby ve venkovských oblastech 3.8. Podpora na účast aktivních zemědělců v režimech jakosti pro bavlnu a potraviny 3.9. Podpora na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti 3.10. Podpora na spolupráci ve venkovských oblastech 3.11. Podpora na zřizování vzájemných fondů ČÁST III. PROCESNÍ ZÁLEŽITOSTI 1. Doba platnosti režimů podpory a hodnocení 2. Ustanovení o přezkumu 3. Podávání zpráv a monitorování 4. Použití těchto pokynů 5. Návrhy vhodných opatření 6. Pozbytí platnosti

ČÁST I. SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

Kapitola 1. Úvod

(1) Z ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie („Smlouva“) vyplývá, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.

(2) I přes tento obecný zákaz však může být zapotřebí poskytnout státní podporu jako reakci na selhání trhu, aby se zajistilo řádné fungování spravedlivého hospodářství. Smlouva proto ponechává prostor pro poskytování státní podpory v rámci plnění několika politických cílů. Pro odvětví zemědělství a lesnictví má zvláštní význam zaprvé čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy, podle něhož jsou podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi slučitelné s vnitřním trhem. Zadruhé se jedná o čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, na jehož základě může Komise považovat za slučitelné s vnitřním trhem státní podpory, které mají napomoci hospodářskému rozvoji v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech, jestliže tyto podpory nemají nepříznivý vliv na podmínky obchodu.

(3) S ohledem na specifika odvětví zemědělství navíc článek 42 Smlouvy stanoví, že se pravidla hospodářské soutěže vztahují na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty pouze v rozsahu, který vymezí Evropský parlament a Rada.

(4) V těchto pokynech Komise stanoví podmínky a kritéria, za nichž se bude podpora v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, a upravuje kritéria pro vymezení oblastí, jež splňují podmínky čl. 107 odst. 3 Smlouvy. Pokud jde o podporu poskytovanou podle čl. 107 odst. 2 písm. b), Komise v těchto pokynech stanoví podmínky, jejichž splnění se bude ověřovat při rozhodování, zda se na opatření, které představuje podporu určenou k náhradě škody způsobené přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, uvedený článek skutečně vztahuje.

(5) Státní podpora, která má napomoci hospodářskému rozvoji odvětví zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech, je zakotvena ve společné zemědělské politice („SZP“) v širším slova smyslu. V rámci SZP poskytuje Unie finanční podporu v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech. Vzhledem k tomu, že se hospodářské účinky státní podpory nemění podle toho, zda je podpora (třeba i částečně) financována Unií, nebo zda je financována pouze příslušným členským státem, má Komise za to, že by měl v zásadě existovat soulad a jednotnost mezi její politikou kontroly státní podpory a podporou poskytovanou podle samotné společné zemědělské politiky Unie. V důsledku toho lze využívání státní podpory odůvodnit pouze v případě, že je v souladu s cíli této politiky, a zejména se základními cíli reformy SZP do roku 2020 ( 1 ). Proto Komise při uplatňování pravidel obsažených v těchto pokynech na konkrétní režimy podpory a při jejich výkladu zohledňuje pravidla a politiky SZP.

(6) Pro otázky státní podpory související se SZP jsou obzvláště důležité tyto evropské nástroje:

▼M1

a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1144/2014 ze dne 22. října 2014 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ( 2 );

▼B

b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ( 3 ), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 ( 4 ). Podle těchto nařízení lze vypracovat programy podpory, aby se zohlednilo geografické a hospodářské znevýhodnění těchto regionů;

c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ( 5 );

d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ( 6 ), jehož cílem je podpora udržitelného rozvoje venkova v celé Unii doplněním ostatních nástrojů SZP, jako jsou přímé platby a tržní opatření. Toto nařízení přispívá k rozvoji odvětví zemědělství v Unii, aby bylo územně a environmentálně vyváženější, šetrnější a odolnější vůči klimatu, konkurenceschopnější a inovativnější, a také k rozvoji venkovských území;

e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 ( 7 );

f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ( 8 ), jež stanoví pravidla pro přímé platby vyplácené přímo zemědělcům ve formě základní podpory příjmů v rámci některých režimů podpory;

g) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 ( 9 ), jež stanoví společná pravidla pro zemědělské trhy. Tato pravidla se zejména týkají veřejné intervence na trzích, režimů kvót a podpor, obchodních norem i norem produkce a obchodu s třetími zeměmi.

(7) ►M1 SZP je založena na dvou pilířích: do prvního pilíře patří nástroje vztahující se k fungování zemědělských trhů a potravinového řetězce (nařízení (EU) č. 228/2013, nařízení (EU) č. 229/2013, nařízení (EU) č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1144/2014) a k přímým platbám (nařízení (EU) č. 1307/2013) podmíněným povinnými požadavky na hospodaření, dobrým zemědělským a environmentálním stavem. ◄ Ve vzájemné kombinaci tato opatření představují základní úroveň podpory pro zemědělce v Unii a vytvářejí základ pro zachování udržitelného zemědělství v celé Unii. Opatření prvního pilíře jsou pro členské státy povinná a s několika málo výjimkami zde neexistuje spolufinancování. Tím je zajištěno uplatňování společné politiky v rámci vnitřního trhu. Druhý pilíř SZP tvoří politika rozvoje venkova, která je upravena v nařízení (EU) č. 1305/2013 a jejíž cíle spočívají ve zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství, v udržitelném řízení přírodních zdrojů, opatřeních v oblasti klimatu a ve vyváženém územním rozvoji venkovských oblastí. Opatření v oblasti rozvoje venkova jsou z velké míry dobrovolná, smluvní povahy, spolufinancovaná a zajišťována na základě strategického rámce a jejich realizace probíhá formou programů rozvoje venkova reagujících na priority, které Unie této oblasti přiznává na národní, regionální a místní úrovni.

(8) Podle čl. 39 odst. 1 Smlouvy je cílem SZP zvýšit produktivitu zemědělství, zajistit odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, stabilizovat trhy a zajistit plynulé zásobování, které spotřebitelé získávají za rozumné ceny. Podle čl. 39 odst. 2 Smlouvy platí, že při vypracovávání SZP a zvláštních metod, které může zahrnovat, se bude přihlížet ke zvláštní povaze zemědělské činnosti, vyplývající ze sociální struktury v zemědělství a ze strukturálních a přírodních rozdílů mezi různými zemědělskými oblastmi, k nutnosti provádět vhodné úpravy postupně a ke skutečnosti, že zemědělství představuje odvětví, které je těsně spjato s celým hospodářstvím.

(9) Zemědělství se musí přizpůsobit novým skutečnostem a reagovat na nové problémy, pokud jde o zajištění potravin, životní prostředí, změnu klimatu a zachování životaschopnosti venkovského hospodářství. Za účelem řešení těchto hlavních problémů navrhla Komise ve svém sdělení „Budoucnost SZP do roku 2020“ ( 10 ) pro SZP v období 2014–2020 tyto cíle: 1) efektivní produkce potravin, 2) udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a 3) vyvážený územní rozvoj.

(10) Politika rozvoje venkova, která je nedílnou součástí SZP, přispěje v období 2014–2020 k dosažení těchto cílů: 1) podpora konkurenceschopnosti zemědělství, 2) zajištění udržitelného hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a 3) dosažení vyváženého územního rozvoje venkovských hospodářství a komunit, včetně vytváření a udržení pracovních míst. K dosažení těchto cílů v oblasti rozvoje venkova se využijí tyto priority Unie stanovené pro oblast rozvoje venkova: 1) podpora předávání znalostí a inovací v zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech, 2) zvýšení životaschopnosti zemědělských podniků a konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské činnosti ve všech regionech a podpora inovativních zemědělských technologií a udržitelného obhospodařování lesů, 3) podpora organizace potravinového řetězce, včetně zpracovávání zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, dobrých životních podmínek zvířat a řízení rizik v zemědělství, 4) obnova, zachování a zlepšení ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím, 5) podpora účinného využívání zdrojů a podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku, která je odolná vůči klimatu, v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, a 6) podpora sociálního začleňování, snižování chudoby a hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech ( 11 ).

(11) Cíle SZP rovněž spadají do oblasti působnosti cílů vyplývajících ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( 12 ) a její stěžejní iniciativy „Evropa účinněji využívající zdroje“ ( 13 ), která stanoví cíle v oblastech, jako je konkurenceschopnost, změna klimatu, energetika a biologická rozmanitost.

(12) Politika státní podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech musí být rovněž zahrnuta do iniciativy Komise spočívající v celkové modernizaci státní podpory. Komise ve svém sdělení o modernizaci státní podpory ( 14 ) oznámila tři cíle, které budou sledovány v rámci modernizace kontroly státní podpory: 1) podpořit na konkurenčním vnitřním trhu udržitelný a inteligentní růst podporující začlenění, 2) zaměřit kontrolu ex ante, kterou vykonává Komise, na případy s nejrozsáhlejším dopadem na vnitřní trh, a současně zintenzívnit spolupráci členských států při prosazování pravidel státní podpory a 3) racionalizovat právní úpravu a urychlit rozhodovací postupy. Sdělení zejména vyzvalo ke společnému přístupu, pokud jde o revize jednotlivých pokynů a rámců, s cílem posílit vnitřní trh a účelnější vynakládání veřejných prostředků tím, že se státní podpora bude více podílet na plnění cílů v obecném zájmu, bude se podrobněji zkoumat motivační účinek, podpora se omezí na minimum a zabrání se potenciálním negativním účinkům podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Z těchto společných zásad pro posuzování slučitelnosti vycházejí i podmínky slučitelnosti, které stanoví tyto pokyny a které se použijí na režimy podpory podléhající oznamovací povinnosti i na případy jednotlivé podpory.

Kapitola 2. Oblast působnosti a definice

2.1 Dopad SZP a politiky rozvoje venkova na oblast působnosti

(13) Podle článku 42 Smlouvy se, pokud jde o zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy, pravidla státní podpory vyplývající z článků 107 až 109 Smlouvy použijí pouze v rozsahu, který vymezí Evropský parlament a Rada.

(14) Podle čl. 211 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 jako obecné pravidlo platí, že se pravidla státní podpory použijí na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty. ►M1 Toto obecné pravidlo má však řadu výjimek, které mj. vyplývají z článku 23 nařízení (EU) č. 228/2013, článku 17 nařízení (EU) č. 229/2013, článku 13 nařízení (EU) č. 1307/2013, čl. 211 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 27 nařízení (EU) č. 1144/2014. ◄

(15) Pokud jde o podporu pro rozvoj venkova, jako obecné pravidlo platí použitelnost pravidel státní podpory vyplývající z čl. 81 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013. Ustanovení čl. 81 odst. 2 a článku 82 uvedeného nařízení však stanoví, že se pravidla státní podpory nepoužijí na platby členských států uskutečněné podle nařízení (EU) č. 1305/2013 a v souladu s ním ani na doplňkové vnitrostátní financování v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.

(16) Pravidla státní podpory se proto nepoužijí na spolufinancování podpory rozvoje venkova (tj. na části financované z EZFRV i z vnitrostátních zdrojů) ani na doplňkové vnitrostátní financování poskytované nad rámec této podpory, jestliže dotyčné opatření souvisí se zemědělskou činností spadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy a je součástí programu rozvoje venkova.

(17) Pravidla státní podpory se však použijí v plném rozsahu na všechna spolufinancovaná opatření podpory (na část financovanou z EZFRV i na část financovanou z vnitrostátních zdrojů) a na vnitrostátní financování doplňující tato opatření, která nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, což nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví v těchto případech: a) opatření podporující činnosti ve venkovských oblastech a b) opatření v odvětví lesnictví.

(18) Jestliže členský stát hodlá výlučně z vnitrostátních zdrojů (tj. bez spolufinancování z EZFRV) financovat opatření, které je navrženo převážně v souladu s podmínkami daného opatření pro rozvoj venkova („opatření podobné opatření pro rozvoj venkova“), pravidla státní podpory se použijí v plném rozsahu bez ohledu na to, zda opatření spadá do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy či nikoli.

2.2 Oblast působnosti

(19) Komise použije tyto pokyny na režimy podpory i na jednotlivé podpory.

(20) Tyto pokyny se vztahují na státní podpory ve prospěch odvětví zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů, jehož výsledkem je jiný zemědělský produkt, a uvádění zemědělských produktů na trh.

(21) Na základě obecných východisek uvedených v oddílu 2.1 části I těchto pokynů a s ohledem na to, aby se zajistila soudržnost s politikou rozvoje venkova a zjednodušilo se dodržování pravidel státní podpory, je vhodné do těchto pokynů rovněž zahrnout některá opatření v oblasti rozvoje venkova, která nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy bez ohledu na to, zda jsou spolufinancována z EZFRV, nebo v rámci doplňkového vnitrostátního financování jakož i v rámci opatření podobných opatřením pro rozvoj venkova financovaných pouze z vnitrostátních zdrojů. Tyto pokyny proto kromě odvětví zemědělství stanoví kritéria slučitelnosti i pro státní podporu v odvětví lesnictví a pro podporu podnikům činným ve venkovských oblastech, které jinak nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.

(22) Při analýze státní podpory a její slučitelnosti s obecnými zásadami platnými pro státní podporu Komise vezme v maximální možné míře do úvahy podmínky stanovené v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v jeho prováděcích opatřeních a aktech v přenesené pravomoci.

(23) S ohledem na výše uvedená východiska se tyto pokyny vztahují na následující kategorie podpory:

a) opatření v odvětví zemědělství, která jsou financována výlučně z vnitrostátních zdrojů a zahrnují: i) opatření podobná opatřením pro rozvoj venkova, která nespadají do rámce programu rozvoje venkova (oddíl 1.1 části II těchto pokynů); ii) jiná opatření, než která jsou uvedena v bodu i) a která nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013, jako jsou některá opatření v oblasti rizik a krizového řízení, podpora odvětví živočišné výroby a některá propagační opatření (oddíly 1.2 a 1.3 části II těchto pokynů);

b) podpora odvětví lesnictví, která může být: i) poskytnuta jako součást programu rozvoje venkova nebo jako doplňkové vnitrostátní financování takového opatření pro rozvoj venkova (oddíly 2.1 až 2.7 části II těchto pokynů); ii) financována výlučně z vnitrostátních zdrojů ve formě — opatření v odvětví lesnictví podobného opatření pro rozvoj venkova, které je upraveno v nařízení (EU) č. 1305/2013 a poskytnuto v souladu s podmínkami vyplývajícími z těchto pokynů (oddíly 2.1 až 2.7 části II těchto pokynů); — jiné podpory v odvětví lesnictví, která sleduje ekologické, ochranné a rekreační cíle (oddíl 2.8 části II těchto pokynů); — podpory v odvětví lesnictví, která je v souladu s opatřeními podpory v odvětví zemědělství (oddíl 2.9 části II těchto pokynů);

c) podpora podniků činných ve venkovských oblastech, kterou lze poskytnout jako: i) opatření podpory uvedené v programu rozvoje venkova a spolufinancované z EZFRV podle nařízení (EU) č. 1305/2013 a v souladu s ním, pokud je opatření státní podpory podléhající oznamovací povinnosti totožné s opatřením uvedeným v programu rozvoje venkova (kapitola 3 části II těchto pokynů); nebo ii) doplňkové vnitrostátní financování související s opatřením v rámci programu rozvoje venkova (kapitola 3 části II těchto pokynů).

(24) Tyto pokyny se mohou vztahovat na podporu místního rozvoje v rámci iniciativy LEADER vyplývající z článku 35 nařízení (EU) č. 1303/2013 a z článků 42 až 45 nařízení (EU) č. 1305/2013, která zahrnuje individuální projekty navržené a prováděné místními partnery s cílem řešit konkrétní místní problémy, za předpokladu, že tato podpora splňuje podmínky, které tyto pokyny stanoví pro související opatření v oblasti rozvoje venkova.

(25) Tyto pokyny se v zásadě použijí na podporu určenou malým a středním podnikům i velkým podnikům. Velké podniky bývají méně zasaženy selháním trhů než malé a střední podniky. Je navíc pravděpodobnější, že velké podniky v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech jsou významnými aktéry na daném trhu, a v důsledku toho může podpora poskytnutá velkým podnikům v některých případech značně narušit hospodářskou soutěž a obchod na vnitřním trhu. Vzhledem k tomu, že podpora velkým podnikům v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech a jiným velkým podnikům může potenciálně způsobit podobné narušení hospodářské soutěže, měla by se pravidla státní podpory pro velké podniky obsažená v těchto pokynech harmonizovat s obecnými pravidly státní podpory a měly by se na ně vztahovat společné zásady pro posuzování slučitelnosti, které vyplývají z kapitoly 3 části I těchto pokynů. Aniž jsou tím dotčeny tyto společné zásady pro posuzování slučitelnosti, pokud jde o opatření v oblasti rozvoje venkova, pro účely souladu a soudržnosti s politikou rozvoje venkova by pravidla pro poskytování státní podpory velkým podnikům měla být uvedena do souladu s příslušnými pravidly vyplývajícími z nařízení (EU) č. 1305/2013. Pokud jde o opatření podpory určená odvětví živočišné výroby, na která se nevztahuje nařízení (EU) č. 1305/2013, Komise i nadále uplatňuje svou dřívější politiku, tj. že velké podniky by měly být schopné náklady na taková opatření financovat samy. Podpora v odvětví živočišné výroby by proto měla být poskytována výhradně malým a středním podnikům.

▼M4

(26) Z oblasti působnosti těchto pokynů jsou vyloučeny podniky v obtížích, s výhradou výjimek stanovených v tomto bodě. Komise je toho názoru, že podnik, který se nachází ve finančních obtížích, nelze vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho samotná existence, považovat za vhodný nástroj k prosazování jiných cílů veřejné politiky, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Proto, je-li příjemce podpory ve finančních obtížích ve smyslu bodu (35) odst. 15, bude podpora posouzena v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci v pozměněném či nahrazeném znění. Tato zásada se nepoužije na vyrovnávací podporu poskytovanou v případě škody způsobené přírodními pohromami a mimořádnými událostmi uvedenými části II oddílech 1.2.1.1 a 2.1.3 těchto pokynů, která je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy. Jestliže finanční obtíže podniku působícího v odvětví zemědělství a lesnictví vyvolala riziková událost uvedená v části II oddílech 1.2.1.2, 1.2.1.3, 1.2.1.5, 2.1.3, 2.8.1 nebo 2.8.5 těchto pokynů, může být podpora na náhradu škody nebo obnovu v důsledku ztrát nebo škod způsobených takovými rizikovými událostmi nebo podpora na pokrytí nákladů na eradikaci škůdců rostlin poskytnuta v souladu s těmito pokyny a může být rovněž považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Navíc z důvodů souvisejících s ochranou veřejného zdraví a s ohledem na mimořádnou situaci by se za určitých okolností nemělo rozlišovat podle hospodářské situace podniku, pokud se poskytuje podpora na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat podle oddílu 1.2.1.4 a podpora na kontrolní a eradikační opatření v případě choroby zvířat uvedené v bodě (375) části II oddílu 1.2.1.3 těchto pokynů. Kromě toho podniky, které ke dni 31. prosince 2019 nebyly v obtížích, ale staly se podniky v obtížích v období od 1. ledna 2020 do 30. června 2021, zůstávají způsobilé pro získání podpory podle pokynů.

▼B

(27) Komise při posuzování podpory poskytnuté podniku, na který se vztahuje dosud neuhrazený příkaz k navrácení podpory na základě předchozího rozhodnutí Komise, jímž byla podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, zohlední částku podpory, která má být navrácena ( 15 ). ►M1 To však neplatí pro podporu určenou k náhradě škody způsobené přírodní pohromou nebo jinou mimořádnou událostí ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy. ◄

(28) Komise nepovolí podporu na činnosti související s vývozem do třetích zemí nebo členských států, která by byla přímo spojena s vyváženým množstvím, podporu vázanou na použití domácího zboží na úkor dováženého zboží ani podporu, jejímž cílem je zřízení a provoz distribuční sítě nebo uhrazení jakýchkoli dalších výdajů v souvislosti s vývozními činnostmi. Podporu vývozu v zásadě nepředstavuje podpora umožňující pokrytí nákladů na účast na veletrzích nebo na studie či poradenské služby potřebné k zavedení nového nebo stávajícího produktu na nový trh.

(29) Členským státům se připomíná, že systém financování, např. parafiskálními odvody, by měl být oznámen, jestliže je tento systém nedílnou součástí opatření podpory (viz věc TFI, T-275/11, body 41 až 44) ( 16 ).

(30) Komise přímo na základě čl. 107 odst. 3 Smlouvy posoudí jednotlivě veškerá opatření podpory, na která se nevztahují tyto pokyny nebo jakákoli jiná pravidla v oblasti státní podpory, a vezme přitom do úvahy pravidla zakotvená v článcích 107, 108 a 109 Smlouvy, SZP a analogicky i tyto pokyny, je-li to možné. Členské státy oznamující státní podporu, která nespadá do oblasti působnosti těchto pokynů, budou muset prokázat, že dotyčná státní podpora splňuje společné zásady pro posuzování slučitelnosti, jak vyplývá z kapitoly 3 části I těchto pokynů. Komise schválí taková opatření pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví zjevně převáží nad riziky narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu a ovlivnění obchodu mezi členskými státy.

2.3 Horizontální pravidla a nástroje podpory použitelné v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech

(31) Aby se racionalizovala pravidla státní podpory a vzhledem k podobnostem mezi podniky působícími v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech a ostatními podniky, uplatní se na odvětví spadající do oblasti působnosti těchto pokynů v zásadě obecné nástroje v oblasti státní podpory, jež stanoví kritéria pro posouzení slučitelnosti. Týká se to zejména pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací ( 17 ), v pozměněném či nahrazeném znění, pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 ( 18 ), v pozměněném či nahrazeném znění, pokynů EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí ( 19 ), v pozměněném či nahrazeném znění, pokynů k státní podpoře investic v rámci rizikového financování ( 20 ), v pozměněném či nahrazeném znění, sdělení Komise – kritéria pro analýzu slučitelnosti státních podpor na vzdělávání podléhajících individuální oznamovací povinnosti ( 21 ), v pozměněném či nahrazeném znění, sdělení Komise – kritéria pro analýzu slučitelnosti státních podpor na zaměstnávání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků podléhajících individuální oznamovací povinnosti ( 22 ), v pozměněném či nahrazeném znění, a nástrojů týkajících se služeb obecného hospodářského zájmu ( 23 ).

(32) Výše uvedené horizontální nástroje se použijí na prvovýrobu, zpracování nebo uvádění zemědělských produktů na trh, pokud tyto pokyny nestanoví specifická pravidla. Tyto pokyny upravují specifická opatření podpory na ochranu životního prostředí, jako jsou agroenvironmentální a klimatické závazky a závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat (oddíl 1.1.5 části II), podpora kompenzující znevýhodnění v souvislosti s oblastmi Natura 2000 a rámcovou směrnicí o vodě ( 24 ) (oddíl 1.1.6 části II) a podpora ekologického zemědělství (oddíl 1.1.8 části II). Podpory na investice k plnění environmentálních cílů v oblasti zemědělské prvovýroby budou posouzeny v souladu s pravidly vyplývajícími z oddílu 1.1.1.1 části II těchto pokynů. Podpora na ochranu životního prostředí ve prospěch podniků, které působí v oblasti zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, se prohlásí za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jestliže splňuje všechny podmínky vyplývající z pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020. Oblast působnosti kapitol 2 a 3 části II těchto pokynů se nevztahuje na podporu na investice do úspory energie, biopaliv a do energie z obnovitelných zdrojů, jež by měla být v souladu s pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020, jestliže taková podpora není vyňata z oznamovací povinnosti. Avšak podpora na investice související se zemědělskou prvovýrobou, které se vztahují k výrobě energie z obnovitelných zdrojů nebo k výrobě biopaliv v zemědělských podnicích, může spadat do oblasti působnosti těchto pokynů za předpokladu, že taková výroba nepřesáhne průměrnou roční spotřebu paliv nebo energie daného zemědělského podniku (oddíl 1.1.1.1).

(33) Kvůli specifikům odvětví prvovýroby zemědělských produktů se na podporu tohoto odvětví nepoužijí pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020 ( 25 ). Uvedené pokyny se však uplatní na zpracování zemědělských produktů a na jejich uvádění na trh tak, jak stanoví tyto pokyny.

(34) Obecná pravidla státní podpory i specifická pravidla vyplývající z těchto pokynů se mohou týkat podniků působících v odvětví lesnictví nebo ve venkovských oblastech. Podpora určená podnikům působícím v odvětví lesnictví může být případně považována za slučitelnou za podmínek vyplývajících z obecných pravidel Unie v oblasti státní podpory a v souladu s nimi (zejména pokud jde o pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020, rámec pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací a pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020).

2.4 Definice

(35) Pro účely těchto pokynů:

1. „podporou“ se rozumí jakékoli opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy;

2. „odvětvím zemědělství“ se rozumí všechny podniky působící v oblasti prvovýroby, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh;

3. „zemědělským produktem“ se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ( 26 );

4. „režimem podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být jednomu nebo několika podnikům poskytnuta na neurčitou dobu nebo v neurčené výši podpora, která není spojena s konkrétním projektem;

5. „nejvzdálenějšími regiony“ se rozumějí regiony uvedené v prvním pododstavci článku 349 Smlouvy;

6. „menšími ostrovy v Egejském moři“ se rozumějí menší ostrovy uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013 ( 27 );

7. „programem rozvoje venkova“ se rozumí program rozvoje venkova uvedený v čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013;

8. „zemědělskou činností“ se rozumí produkce, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh;

9. „lesem“ pozemek o rozloze větší než půl hektaru se stromy vyššími než pět metrů a zápojem koruny tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ, přičemž nezahrnuje pozemky, u nichž převažuje zemědělské nebo městské využití. Členský stát nebo region může rozhodnout, že bude na základě platných vnitrostátních předpisů nebo inventárního systému uplatňovat jinou definici lesa. Členské státy nebo regiony musí tuto definici uvést v oznámení a v případě, že se týká opatření v oblasti rozvoje venkova, měla by být uvedena i v programu rozvoje venkova;

10. „zemědělskou prvovýrobou“ se rozumí produkce produktů rostlinné a živočišné výroby uvedených v příloze I Smlouvy, aniž by byly provedeny jakékoli další operace měnící povahu těchto produktů;

11. „zpracováním zemědělských produktů“ se rozumí jakékoli zpracování zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, který je též zemědělským produktem, s výjimkou činností probíhajících v zemědělských podnicích a potřebných pro přípravu živočišných nebo rostlinných produktů k prvnímu prodeji;

12. „uváděním zemědělských produktů na trh“ se rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh s výjimkou prvního prodeje prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům a jakékoliv činnosti související s přípravou produktu k tomuto prvnímu prodeji; prodej od prvovýrobce konečnému spotřebiteli se považuje za uvádění na trh, pokud k němu dojde v samostatných prostorách vyhrazených pro tento účel;

13. „MSP“ nebo „mikropodniky, malými a středními podniky“ se rozumějí podniky, které splňují kritéria stanovená v příloze I nařízení Komise (EU) č. 702/2014 ( 28 );

14. „velkými podniky“ se rozumějí podniky, které nesplňují kritéria stanovená v příloze I nařízení (EU) č. 702/2014;

15. „podnikem v obtížích“ se rozumí podnik, v jehož případě nastane alespoň jedna z následujících okolností: a) v případě společnosti s ručením omezeným (která není malým nebo středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny upsaného základního kapitálu. Tento případ nastává, když je výsledek odečtení kumulovaných ztrát od rezerv (a všech dalších prvků, jež se obecně považují za kapitál společnosti) negativní a svou výší překračuje polovinu upsaného základního kapitálu. Pro účely tohoto ustanovení se za „společnost s ručením omezeným“ považují zejména formy podniků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ( 29 ) a „základní kapitál“ zahrnuje případně jakékoli emisní ážio; b) v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti (která není malým nebo středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v účetnictví této společnosti. Pro účely tohoto ustanovení se za „společnost, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti“ považují zejména formy podniků uvedené v příloze II směrnice 2013/34/EU; c) jestliže vůči podniku bylo zahájeno kolektivní úpadkové řízení nebo tento podnik splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení na žádost svých věřitelů; d) jestliže podnik obdržel podporu na záchranu a zatím nesplatil půjčku nebo neukončil záruku nebo jestliže obdržel podporu na restrukturalizaci a stále se na něj uplatňuje plán restrukturalizace; e) v případě podniku, který není malým nebo středním podnikem, kde v uplynulých dvou letech: i) účetní poměr dluhu společnosti k vlastnímu kapitálu je vyšší než 7,5 a ii) poměr úrokového krytí hospodářského výsledku společnosti před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) je nižší než 1,0 ;

16. „zemědělským podnikem“ se rozumí jednotka zahrnující pozemky, prostory a zařízení využívané k zemědělské prvovýrobě;

17. „intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů před srážkou daně nebo jiných poplatků;

18. „jednotlivou podporou“ se rozumí podpora ad hoc a podpora, která je poskytnuta jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory;

19. „podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory;

20. „hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí výše, které by podpora dosáhla, kdyby byla příjemci poskytnuta formou dotace před srážkou daně nebo jiných poplatků;

21. „datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy příjemce získá podle platného vnitrostátního právního režimu na tuto podporu právní nárok;

22. „seskupením nebo organizací producentů“ se rozumí seskupení nebo organizace zřízené s cílem: a) přizpůsobit produkci a výstup producentů, kteří jsou členy tohoto seskupení nebo této organizace producentů, požadavkům trhu; nebo b) společně uvádět zboží na trh, včetně přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávek velkoodběratelům; nebo c) stanovit společná pravidla pro informace o produkci, zejména s ohledem na sklizeň a dostupnost, nebo d) zajišťovat ostatní činnosti, které mohou provádět seskupení nebo organizace producentů, například rozvoj podnikatelských a marketingových dovedností a organizace a usnadnění inovačních procesů;

23. „vratnou zálohou“ se rozumí půjčka na projekt, která je vyplacena v jedné či více splátkách a za podmínek splacení, které závisejí na výsledku projektu;

24. „škůdci rostlin“ se rozumějí škodlivé organismy podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. e) směrnice Rady 2000/29/ES ( 30 );

25. „zahájením prací na projektu nebo zahájením činnosti“ se rozumí buď zahájení činnosti, nebo stavebních prací v rámci investice, nebo první právně vymahatelný závazek objednat zařízení nebo služby či jiný závazek, v jehož důsledku se projekt nebo činnost stává nezvratnou, podle toho, která událost nastane dříve; za zahájení prací nebo činnosti se nepovažují nákup pozemků a přípravné práce, jako je získání povolení a zpracování studií proveditelnosti. Za zahájení prací na projektu nebo za zahájení činnosti se považuje nákup pozemků uvedený v bodu (144) písm. a) druhé větě, bodu (502) písm. a) druhé větě a v bodu (635) písm. a), jestliže způsobilé náklady na nákup pozemků odpovídají 100 % způsobilých investičních nákladů;

26. „následným daňovým režimem“ se rozumí režim v podobě daňových zvýhodnění, který představuje pozměněnou verzi dřívějšího režimu v podobě daňových zvýhodnění a který jej nahrazuje;

27. „mrtvými hospodářskými zvířaty“ se rozumějí zvířata, která byla utracena bez utrpení s jasnou diagnózou nebo bez ní nebo která uhynula, včetně mrtvě narozených nebo nenarozených zvířat, v zemědělském podniku nebo v jiných prostorách nebo při přepravě, která ale nebyla poražena pro lidskou spotřebu;

28. „chráněným druhem zvířat“ se rozumějí všechna zvířata chráněná právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy;

29. „mladým zemědělcem“ se rozumí osoba, které ke dni podání žádosti o podporu není více než 40 let, má odpovídající profesní dovednosti a způsobilost a poprvé začíná působit v zemědělském podniku ve funkci vedoucího tohoto podniku;

30. „velkým investičním projektem“ se rozumí investice ve venkovských oblastech podle kapitoly 3 části II těchto pokynů, u níž způsobilé náklady přesahují 50 milionů EUR a která je vypočtena v cenách a směnných kurzech platných v den poskytnutí podpory;

31. „upravenou výší podpory“ se rozumí maximální přípustná výše podpory na velký investiční projekt, která se vypočítá podle tohoto vzorce: maximální výše podpory = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), kde: R je maximální intenzita podpory použitelná v dané oblasti, a to bez zvýšené intenzity podpory pro malé a střední podniky, B je část způsobilých nákladů v rozmezí 50 milionů EUR a 100 milionů EUR, C je část způsobilých nákladů nad 100 milionů EUR;

32. „hmotným majetkem“ se rozumí majetek ve formě pozemků, staveb, zařízení, strojů a vybavení;

33. „nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patenty, licence, know-how nebo jiná práva duševního vlastnictví;

34. „nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě“ nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, bouře a krupobití, námraza, silný či dlouhotrvající déšť nebo velké sucho, které zničí více než 30 % průměrné produkce vypočítané na základě předcházejícího tříletého období nebo na základě tříletého průměru v předcházejícím pětiletém období vypočítaného po vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty;

35. „jiným nepříznivým klimatickým jevem“ se rozumějí nepříznivé klimatické podmínky, které nesplňují podmínky vyplývající z bodu (35) odst. 34 těchto pokynů;

36. „ekologickou havárií“ se rozumí zvláštní výskyt znečištění, kontaminace nebo snížení kvality životního prostředí, který souvisí s konkrétní událostí, omezeného zeměpisného rozsahu, který zničí více než 30 % průměrné roční produkce podniku působícího v odvětví zemědělství vypočítané na základě předcházejících tří let nebo na základě tříletého průměru v předcházejícím pětiletém období vypočítaného po vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. Nezahrnuje obecná environmentální rizika, jako je změna klimatu nebo znečištění ovzduší, která nejsou spojena s konkrétní událostí;

37. „katastrofickou událostí“ se rozumí nepředvídaná událost biotické či nebiotické povahy způsobená člověkem, která vede k významnému narušení lesních struktur a ve svém důsledku způsobuje významné hospodářské škody v odvětví lesnictví;

38. „normou Unie“ se rozumí závazná norma obsažená v právních předpisech Unie, která stanoví úroveň, jíž musí jednotlivé podniky dosáhnout, zejména co se týká životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat; normy nebo cíle stanovené na úrovni Unie, které jsou závazné pro členské státy, ne však pro jednotlivé podniky, se proto za normy Unie nepovažují;

39. „neproduktivní investicí“ se rozumí investice, která nevede ke značnému zvýšení hodnoty nebo ziskovosti podniku;

40. „investicemi za účelem dodržování normy Unie“ se rozumějí investice uskutečněné s cílem splňovat normu Unie po uplynutí přechodného období stanoveného v právních předpisech Unie;

41. „poradenstvím“ se rozumí kompletní poradenství poskytované v rámci jedné a té samé smlouvy;

42. „plemennou knihou“ se rozumí kniha, rejstřík, kartotéka nebo nosič údajů: a) jež vede chovatelská organizace nebo sdružení oficiálně uznané členským státem, v němž byly chovatelská organizace nebo sdružení založeny; a b) v nichž jsou zapsána nebo zaevidována čistokrevná plemenná zvířata určitého plemene se zmínkou o jejich předcích;

43. „aktivním zemědělcem“ se rozumí aktivní zemědělec ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013;

44. „méně rozvinutými regiony“ se rozumějí regiony, jejichž hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele je méně než 75 % průměru HDP v EU-27;

45. „EU-25“ se rozumí 25 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v květnu 2005;

46. „EU-27“ se rozumí 27 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v lednu 2007;

47. „aktivovatelnými výkony“ se rozumějí práce, které provedl sám zemědělec nebo jeho zaměstnanci a které vytvářejí majetek;

48. „drobnou infrastrukturou“ se rozumí infrastruktura se způsobilými náklady v maximální výši 2 miliony EUR;

49. „biopalivem z potravinářských plodin“ se rozumí biopalivo vyráběné z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin ve smyslu návrhu na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů ( 31 ), který předložila Komise;

50. „zemědělskou plochou“ se rozumí jakákoli plocha orné půdy, trvalých travních porostů a stálých pastvin nebo trvalých kultur, jak jsou definovány v článku 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;

51. „jiným správcem zemědělské půdy“ se rozumí podnik, který spravuje zemědělskou půdu, a nejedná se o podnik činný v odvětví zemědělství;

52. „transakčními náklady“ se rozumějí dodatečné náklady spojené s plněním závazku, které nelze přímo přičíst jeho provádění nebo které nejsou zahrnuty do přímo kompenzovaných nákladů nebo ušlých příjmů, jež se kompenzují přímo a které mohou být vypočítány na základě standardních nákladů;

53. pro účely zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví se: a) „konzervací in situ“ v zemědělství rozumí konzervace genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a udržování a obnova životaschopných populací druhů nebo volně žijících plemen v jejich přirozeném prostředí a, v případě domestikovaných živočišných druhů nebo vyšlechtěných druhů rostlin, v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti; b) „konzervací in situ“ v lesnictví rozumí konzervace genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a udržování a obnova životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí; c) „konzervací na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku“ rozumí konzervace in situ a rozvoj na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku; d) „konzervací ex situ“ rozumí konzervace genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo přirozené stanoviště daných druhů; e) „sběrem ex situ“ rozumí sběr genetického materiálu pro zemědělství a lesnictví uchovávaného mimo přírodní stanoviště daných druhů;

54. „potravinami“ se rozumějí potraviny, které nejsou zemědělskými produkty a které jsou uvedeny v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ( 32 );

55. „fixními náklady vyplývajícími z účasti v režimu jakosti“ se rozumějí náklady na vstup do podporovaného režimu jakosti a roční příspěvek na účast v tomto režimu jakosti, případně včetně výdajů na kontroly, které jsou nezbytné k ověření dodržování specifikací daného režimu;

56. „krátkým dodavatelským řetězcem“ se rozumí dodavatelský řetězec zahrnující omezený počet hospodářských subjektů, které se zavázaly ke spolupráci, místnímu hospodářskému rozvoji a úzkým zeměpisným a společenským vazbám mezi producenty, zpracovateli a spotřebiteli;

57. „členem domácnosti zemědělce“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob bez ohledu na právní postavení přiznané skupině a jejím členům podle vnitrostátního práva s výjimkou zaměstnanců zemědělského podniku. Považuje-li se za člena domácnosti zemědělce právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí tento člen vykonávat v zemědělském podniku zemědělskou činnost v době podání žádosti o podporu;

58. „klastrem“ uskupení nezávislých podniků, včetně začínajících, malých, středních a velkých podniků, jakož i poradenských subjektů nebo výzkumných organizací, navržené k podněcování ekonomické/inovační činnosti podporou intenzivních interakcí, sdílením zařízení a výměnou znalostí a odborných vědomostí, jakož i efektivním přispíváním k předávání poznatků, vytváření sítí a šíření informací mezi podniky v rámci klastru;

59. „malým hospodářským subjektem“ se rozumí mikropodnik podle definice v doporučení Komise 2003/361 ( 33 ) nebo fyzická osoba nezapojená do hospodářské činnosti v okamžiku podání žádosti o podporu;

60. „místními trhy“ se rozumějí: a) trhy vymezené jako poloměr 75 km od zemědělského podniku původu produktu, kde musí docházet ke všem činnostem zpracování a prodeje konečnému spotřebiteli; nebo b) trhy, u nichž příslušný program rozvoje venkova stanoví poloměr v kilometrech od zemědělského podniku původu produktu, kde musí docházet ke všem činnostem zpracování a prodeje konečnému spotřebiteli; nebo c) trhy, které jsou jiným a dostatečným způsobem definovány v příslušných programech rozvoje venkova;

61. „náklady na testy přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) a bovinní spongiformní encefalopatie (BSE)“ se rozumějí všechny náklady, včetně nákladů na testovací zařízení a na odběr, přepravu, vyšetření, skladování a neškodné zničení vzorků, které musí být vynaloženy na odběr vzorků a laboratorní testy v souladu s kapitolou C přílohy X nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ( 34 );

62. „výzkumnou organizací a organizací pro výzkum a šíření znalostí“ se rozumí subjekt (např. univerzita nebo výzkumný ústav, agentura pro transfer technologií, zprostředkovatel v oblasti inovací, fyzický a/nebo virtuální spolupracující subjekt zaměřený na výzkum) bez ohledu na jeho právní postavení (zřízený podle veřejného, nebo soukromého práva) nebo způsob financování, jehož hlavním cílem je provádět nezávisle základní výzkum, průmyslový výzkum nebo experimentální vývoj podle definice obsažené v rámci pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací nebo obecně šířit výsledky těchto činností formou výuky, publikací nebo transferu znalostí. Vykonává-li tento subjekt rovněž hospodářské činnosti, je třeba o financování, nákladech a příjmech souvisejících s hospodářskými činnostmi vést oddělené účetnictví. Podniky, které mohou uplatňovat vliv na takovýto subjekt, např. jako akcionáři nebo členové, nesmějí mít žádný přednostní přístup k výzkumným kapacitám tohoto subjektu ani k výsledkům výzkumu vytvořeným tímto subjektem;

63. „obvyklými tržními podmínkami“ se rozumí, že se podmínky transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek tajné dohody. Má se za to, že zásada týkající se obvyklých tržních podmínek je splněna v případě jakékoli transakce, jíž předcházelo otevřené, transparentní a nepodmíněné řízení;

64. „trvale udržitelným obhospodařováním lesů“ se rozumí využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy;

65. „zemědělsko-lesnickými systémy“ se rozumí systémy využívání půdy, v jejichž rámci se na stejném pozemku pěstují stromy v kombinaci se zemědělstvím;

66. „rychle rostoucími stromy“ se rozumí rychle rostoucí lesní porost, kdy jsou stromy pěstovány s minimální obmýtní dobou osmi let a maximální obmýtní dobou 20 let;

67. „rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích“ se rozumějí dřeviny kódu KN 0602 90 41 , které stanoví členské státy a které zahrnují trvalé dřeviny, jejichž podnože a výmladkové pařezy zůstávají po sklizni v zemi a v nové sezóně z nich vyrůstají nové výhonky; jak vyplývá z čl. 4 odst. 1 písm. k) nařízení EU č. 1307/2013, jejich maximální cyklus sklizně mají určit členské státy;

68. „řídce osídlenými oblastmi“ se rozumějí oblasti, které Komise jako takové akceptovala individuálními rozhodnutími o mapách regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020;

69. „oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 za použití ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy;

70. „oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 za použití ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;

71. „oblastí NUTS 3“ se rozumí region vymezený na úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ( 35 );

72. „předem nestanovenými oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti, které členský stát na základě svého uvážení určí jako oblasti podle písmene c) v případě, že tento stát prokáže, že dané oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria a že jsou určeny ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 za použití ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;

73. „bývalými oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. ledna 2011 do 30. června 2014;

74. „mapou regionální podpory“ se rozumí seznam oblastí, které určil daný členský stát v souladu s podmínkami stanovenými v pokynech k regionální státní podpoře na období 2014–2020 a které schválila Komise;

75. „zpracováním zemědělských produktů na nezemědělské produkty“ se rozumí jakékoli upravení zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, který není zemědělským produktem;

76. „plánem hodnocení“ se rozumí dokument obsahující alespoň tyto minimální prvky: cíle režimu podpory, který má být hodnocen; otázky pro hodnocení, výsledné ukazatele, metodiku, jež se pro účely hodnocení navrhuje, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení, včetně data předložení závěrečné hodnotící zprávy, popis nezávislého orgánu, který hodnocení provádí, nebo kritérií, která se použijí při jeho výběru, a podmínky pro zajištění dostatečné publicity tohoto hodnocení.

2.5 Podpora podléhající oznamovací povinnosti

(36) Jsou-li splněny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy, členské státy musí oznámit Komisi podporu v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy a neprovedou navrhované opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí, s výjimkou opatření, která splňují podmínky vyplývající z nařízení o blokové výjimce.

(37) Na jednotlivou podporu poskytnutou na základě režimu podpory se i nadále vztahuje oznamovací povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jestliže podpora překročí následující prahové hodnoty oznamovací povinnosti:

a) u jednotlivé investiční podpory v souvislosti se zpracováním zemědělských produktů na zemědělské produkty a jejich uváděním na trh podle oddílu 1.1.1.4 části II těchto pokynů: způsobilé náklady přesahující 25 milionů EUR, nebo pokud hrubý grantový ekvivalent přesáhne 12 milionů EUR;

b) u podpory na propagační kampaně podle oddílu 1.3.2 části II těchto pokynů: pokud roční rozpočet propagační kampaně přesáhne 5 milionů EUR;

c) u jednotlivé investiční podpory poskytnuté podle oddílů 3.1, 3.2, 3.6 a 3.10 kapitoly 3 části II těchto pokynů:



Intenzita podpory Prahová hodnota oznamovací povinnosti 10 % 7,5 milionu EUR 15 % 11,25 milionu EUR 25 % 18,75 milionu EUR 35 % 26,25 milionu EUR 50 % a více 37,5 milionu EUR

Kapitola 3. Společné zásady pro posouzení slučitelnosti

(38) Komise při posuzování toho, zda lze oznámené opatření podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy, obecně analyzuje, zda návrh opatření podpory zajišťuje, že pozitivní dopad podpory na cíl ve společném zájmu převažuje nad případnými negativními účinky na obchod a hospodářskou soutěž.

(39) Sdělení o modernizaci státní podpory vyzvalo k určení a vymezení společných zásad pro posuzování slučitelnosti, které v případě veškerých opatření podpory provádí Komise. Komise proto bude považovat opatření podpory za slučitelné se Smlouvou pouze tehdy, pokud opatření splňuje každé z těchto kritérií:

a) příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: opatření státní podpory musí být zaměřeno na cíl společného zájmu v souladu s čl. 107 odst. 3 Smlouvy;

b) potřeba státního zásahu: opatření státní podpory se musí zaměřit na situaci, kde podpora může přinést materiální zlepšení, které trh sám o sobě nemůže poskytnout, tj. napravením přesně vymezeného selhání trhu;

c) vhodnost opatření podpory: navrhované opatření podpory musí být vhodným nástrojem politiky, aby sledovalo cíl společného zájmu;

d) motivační účinek: podpora musí změnit chování daného podniku (daných podniků) tak, aby zahájil další činnost, kterou by bez poskytnutí podpory nevykonával nebo by ji vykonával omezeným nebo jiným způsobem;

e) přiměřenost podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): výše podpory musí být omezena na minimum potřebné k podnícení činnosti v daném odvětví;

f) zabránění vzniku závažných nepřípustných negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy: negativní účinky podpory musí být dostatečně omezené, tak aby byl celkový výsledek opatření pozitivní;

g) transparentnost podpory: členské státy, Komise, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem relevantním aktům a k příslušným informacím ohledně podpory, jež byla na základě těchto aktů poskytnuta.

(40) Na celkovou bilanci některých kategorií režimů lze dále uplatnit požadavek hodnocení ex post popsaný v bodech (720) až (723). Komise v takových případech může omezit délku trvání těchto režimů (běžně na čtyři roky i méně) s možností následně znovu oznámit, že byla platnost režimu prodloužena.

(41) Pokud státní podpora nebo podmínky, které jsou s podporou spojeny (včetně metody jejího financování, je-li nedílnou součástí této podpory), společně vedou k porušení práva Unie, nelze uvedenou podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem ( 36 ). Lze mít za to, že porušení práva EU, které je s opatřením podpory nerozlučně spjato, se vyskytuje zejména v těchto případech podpory:

a) u podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce mít ústředí v příslušném členském státě nebo být usazen převážně v tomto členském státě;

b) u podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce používat domácí zboží nebo služby;

c) u podpory omezující možnost příjemců využívat výsledky výzkumu, vývoje a inovací v jiných členských státech.

(42) Společné zásady pro posuzování slučitelnosti je zapotřebí chápat ve specifických souvislostech SZP. Tyto obecné úvahy týkající se politiky hospodářské soutěže se proto uplatní na veškeré podpory spadající do oblasti působnosti těchto pokynů, nejsou-li v oddílech 3.1 až 3.7 části I těchto pokynů stanoveny výjimky vyplývající z konkrétních okolností použitelných v odvětví zemědělství.

3.1 Příspěvek společnému cíli

(43) Cílem podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech je zajistit životaschopnou produkci potravin a podporovat efektivní a udržitelné využívání zdrojů tak, aby se dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu.

(44) Podpora v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech by měla být úzce spjata se SZP, měla by odpovídat cílům v oblasti rozvoje venkova uvedeným v bodu (10) těchto pokynů a měla by být v souladu s pravidly o společné organizaci trhů se zemědělskými výrobky.

Cíle v oblasti rozvoje venkova

(45) Pro účely posouzení slučitelnosti podpory se cíle v oblasti rozvoje venkova zohlední pouze ve spojení s obecnými zásadami týkajícími se státní podpory.

(46) Komise má za to, že opatření prováděná podle nařízení (EU) č. 1305/2013 a jeho prováděcích předpisů a aktů v přenesené pravomoci a v souladu s nimi nebo prováděná jako doplňkové vnitrostátní financování v rámci programu rozvoje venkova jsou sama o sobě v souladu s cíli v oblasti rozvoje venkova a přispívají k jejich plnění.

(47) Co se týče opatření podobných opatřením v oblasti rozvoje venkova, která jsou financována výlučně z vnitrostátních zdrojů, členské státy by měly za účelem toho, aby se zajistila soudržnost s opatřeními v oblasti rozvoje venkova spolufinancovanými z EZFRV v rámci programů rozvoje venkova, prokázat, jak zvažovaná státní podpora zapadá do příslušného programu rozvoje venkova a zda je s ním v souladu. Tato dokumentace musí být připojena ke všem oznámením.

▼M1

(48) Vzhledem k tomu, že Komise získala dostatečnou zkušenost, pokud jde o příspěvek některých opatření k dosažení cílů v oblasti rozvoje venkova, má za to, že je v případě opatření podpory uvedených v části II oddílech 1.1.10.3, 1.2, 1.3, 2.8 a 2.9 těchto pokynů, která nespadají do oblasti rozvoje venkova, zásada příspěvku k dosažení cílů v oblasti rozvoje venkova splněna.

▼B

Dodatečné podmínky pro podporu na základě režimu podléhající individuální oznamovací povinnosti

(49) Orgán poskytující podporu musí v souvislosti s podporou na investiční projekty na základě režimu, jež podléhají individuální oznamovací povinnosti, prokázat, že vybrané projekty přispívají k plnění cílů režimu, a tudíž i k plnění cílů v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech. Za tímto účelem mohou členské státy vycházet z informací poskytnutých žadatelem o podporu, z nichž musí vyplývat pozitivní účinky investice.

Pravidla společné organizace trhů se zemědělskými produkty

(50) Ačkoli se pravidla státní podpory použijí obecně na odvětví zemědělství, jejich použitelnost však – vzhledem ke specifickému charakteru tohoto odvětví ( 37 ) – podléhá ustanovením vyplývajícím z nařízení prvního pilíře SZP. Jinými slovy, jestliže se členský stát uchýlí k opatřením státní podpory, nelze to nadřadit ustanovením nařízení (EU) č. 1308/2013 ( 38 ). Komise proto nepovolí státní podporu, která není slučitelná s ustanoveními, jimiž se řídí společná organizace trhu, nebo která by narušila řádné fungování této společné organizace.

(51) Další specifické podmínky souladu se zásadami, jimiž se řídí společná organizace trhů se zemědělskými produkty, vyplývají z oddílu 1.1.1.1 o investiční podpoře poskytované zemědělskému podniku v souvislosti se zemědělskou prvovýrobou, z oddílu 1.1.4 o podpoře na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů a z oddílu 1.2.2 o podpoře na uzavírání výrobních kapacit v části II těchto pokynů.

Environmentální cíle

(52) Článek 11 Smlouvy uvádí: „Požadavky na ochranu životního prostředí musí být zahrnuty do vymezení a provádění politik a činností Unie, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje.“ Článek 11 Smlouvy představuje právní základ podstatných opatření v oblasti ochrany životního prostředí v rámci prvního a druhého pilíře SZP. V souladu s tímto požadavkem by měly být priority Unie v oblasti rozvoje venkova naplňovány v rámci udržitelného rozvoje. Prosazování cíle ochrany životního prostředí ze strany Unie, jak vyplývá z článku 11 Smlouvy, rovněž zohledňuje zásadu „znečišťovatel platí“ ( 39 ). V budoucích oznámeních státní podpory je proto zapotřebí věnovat náležitou pozornost environmentálním otázkám. V budoucnu by všechna oznámení státní podpory měla obsahovat posouzení toho, zda se očekává, že podporovaná činnost bude mít nějaký dopad na životní prostředí. V případech dopadu na životní prostředí by oznámení státní podpory měla poskytovat informace, z nichž vyplývá, že dané opatření podpory nepovede k porušení platných právních předpisů Unie na ochranu životního prostředí. ►M1 Například v případě režimu podpory investic, které jsou určeny ke zvýšení produkce a které vyvolají zvýšené použití omezených zdrojů nebo zvýšené znečištění, bude zapotřebí prokázat, že tento režim nepovede k porušení platných právních předpisů Unie, včetně právních předpisů na ochranu životního prostředí ( 40 ), a dobrých zemědělských a environmentálních podmínek v rámci podmíněnosti podle nařízení (EU) č. 1307/2013. ◄ Je-li oznámena státní podpora, která je součástí programu rozvoje venkova, požadavek na ochranu životního prostředí u tohoto opatření státní podpory by měl být zcela shodný s požadavkem na ochranu životního prostředí u opatření v oblasti rozvoje venkova.

3.2 Potřeba státního zásahu

(53) K posouzení toho, zda je státní podpora pro dosažení cíle společného zájmu nezbytná, je zapotřebí provést nejprve rozbor problému, který je třeba řešit. Státní podpora by se měla zaměřovat na situace, v nichž může přinést podstatné zlepšení, které trh sám není schopen zajistit.

(54) Za určitých podmínek může státní podpora skutečně napravit selhání trhu, a přispět tak k efektivnímu fungování trhů a posílit konkurenceschopnost. I v případě, že trhy vedou k efektivnímu výsledku, který však není uspokojivý z hlediska spravedlnosti a soudržnosti, může státní podpora přinést vhodnější a spravedlivější výsledek fungování trhu.

(55) Komise se pro účely těchto pokynů domnívá, že trh nepřináší bez státního zásahu očekávané výsledky v případě opatření podpory, která splňují specifické podmínky stanovené v části II těchto pokynů. Taková podpora by proto měla být považována za nezbytnou k dosažení cílů společného zájmu definovaných v oddílu 3.1 části I těchto pokynů.

3.3 Vhodnost podpory

(56) Navrhované opatření podpory musí být nástrojem politiky vhodným ke sledování příslušných cílů společného zájmu. Opatření podpory nebude považováno za slučitelné s vnitřním trhem, pokud existují jiné méně narušující nástroje politiky nebo jiné méně narušující druhy podpory, které umožňují stejný pozitivní přínos pro cíle SZP, a zejména pro rozvoj venkova. Je důležité mít na paměti to, že k dosažení těchto cílů lze využít i jiné, vhodnější nástroje, jako jsou např. právní regulace, tržní nástroje, rozvoj infrastruktury a zlepšování podnikatelského prostředí.

Vhodnost v rámci alternativních nástrojů politiky

(57) Komise má za to, že podpora poskytnutá v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech splňuje specifické podmínky vyplývající z příslušných oddílů části II těchto pokynů, která představuje vhodný nástroj politiky.

(58) Jestliže se členský stát rozhodne, že provede opatření podpory podobné opatření pro rozvoj venkova, které je financováno výlučně z vnitrostátních zdrojů, a jestliže je totéž opatření uvedeno v příslušném programu rozvoje venkova, tento členský stát by měl prokázat výhody takového vnitrostátního nástroje podpory, které dané opatření v rámci programu rozvoje venkova nemůže nabídnout.

Vhodnost v rámci jiných nástrojů podpory

(59) Podporu lze poskytovat v různých formách. Členské státy by však měly zajistit, aby byla podpora poskytována v takové formě, která bude pravděpodobně znamenat nejmenší narušení obchodu a hospodářské soutěže.

(60) Jestliže se u opatření podpory uvedeného v části II těchto pokynů předpokládá specifická forma podpory, je pro účely těchto pokynů tato forma považována za vhodný nástroj podpory.

(61) Pokud jde o opatření v oblasti rozvoje venkova, která jsou buď spolufinancována z EZFRV, nebo poskytnuta jako doplňkové financování těchto spolufinancovaných opatření v oblasti rozvoje venkova, Komise má za to, že vhodným nástrojem podpory je podpora poskytnutá ve formě vyplývající z příslušného opatření pro rozvoj venkova.

(62) Pokud jde o investiční podporu, na niž se nevztahuje nařízení (EU) č. 1305/2013, neboť je součástí programu rozvoje venkova nebo je poskytována jako doplňkové financování daného opatření na rozvoj venkova, je-li podpora poskytována ve formě, která přináší přímou finanční výhodu (např. ve formě přímé dotace, osvobození od daní, dávek na sociální zabezpečení nebo jiných povinných dávek nebo jejich snížení apod.), musí členský stát prokázat, proč jsou jiné, pravděpodobně méně narušující formy podpory, jako jsou např. vratné zálohy nebo formy podpory, jež vycházejí z dluhových nebo kapitálových nástrojů (např. úvěry s nízkou úrokovou sazbou, slevy na úrocích, státní záruky nebo jiná forma poskytnutí kapitálu za výhodných podmínek) v tomto případě méně vhodné.

(63) Pokud jde o opatření v odvětví lesnictví uvedená v oddílu 2.8 části II těchto pokynů, členské státy musí prokázat, že ekologické, ochranné a rekreační cíle, o jejichž splnění tato opatření usilují, nemohou být dosažena prostřednictvím opatření v odvětví lesnictví, která jsou podobná opatřením pro rozvoj venkova, uvedeným v oddílech 2.1 až 2.7 části II těchto pokynů.

(64) V případě několika kategorií podpory, jako je podpora poskytnutá na náklady na studie trhu, návrh a design produktů, včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání režimů jakosti, podpora poskytnutá na předávání znalostí a informační akce, podpora na poradenské služby, podpora na zástup v zemědělském podniku, podpora na propagační opatření, podpora na kompenzaci nákladů na prevenci a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podpora v odvětví živočišné výroby, se podpora poskytuje konečným příjemcům podpory nepřímo a má formu nepeněžního plnění, tedy subvencovaných služeb. V těchto případech je podpora vyplácena subjektu, který poskytuje dané služby nebo vykonává dané činnosti.

(65) Posouzením slučitelnosti opatření podpory s vnitřním trhem nejsou dotčena platná pravidla pro zadávání veřejných zakázek a zásady transparentnosti, otevřenosti a zákazu diskriminace při výběru poskytovatele služeb.

3.4 Motivační účinek a nezbytnost podpory

(66) Podporu poskytnutou v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech lze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem pouze tehdy, jestliže vykazuje motivační účinek. Podpora vykazuje motivační účinek, jestliže mění chování podniku takovým způsobem, že podnik zahájí další činnost, která přispívá rozvoji daného odvětví a kterou by bez poskytnutí podpory nevykonával nebo by ji vykonával pouze omezeným nebo jiným způsobem. Podpora však nesmí subvencovat náklady na činnost, které by podniku vznikly v každém případě, a nesmí vyrovnávat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti.

(67) Pokud právní předpisy Unie nebo tyto pokyny neobsahují výslovné výjimky, představují jednostranná opatření státní podpory, která jsou zaměřena jednoduše na vylepšení finanční situace podniků, ale nijak nepřispívají k rozvoji odvětví, a zejména podpora, která se poskytuje výhradně na základě ceny, množství, výrobní jednotky nebo jednotky výrobního prostředku, provozní podporu, která je neslučitelná se společným trhem. Navíc již ze své podstaty by taková podpora mohla narušit mechanismy, kterými se řídí organizace vnitřního trhu.

(68) Tytéž důvody vedou Komisi k tomu, že povoluje podporu pro usnadnění dodržování závazných norem pouze v tom případě, že splňuje cíle politiky rozvoje venkova.

(69) Ze stejných důvodů by podpora poskytnutá podle oddílů 1.2 a 2.8.5 části II těchto pokynů měla být omezena na pomoc podnikům působícím v odvětví zemědělství a lesnictví, které čelí rozmanitým obtížím, přestože vynaložily přiměřené úsilí k minimalizaci těchto rizik. Státní podpora by neměla mít za následek to, že podniky svádí ke zbytečnému riskování. Podniky působící v odvětví zemědělství a lesnictví by měly samy nést následky neprozíravé volby produkčních metod nebo produktů.

(70) Ze stejných důvodů se Komise se domnívá, že podpora nemá pro příjemce motivační účinek v případech, kdy byly příslušné projekty nebo činnosti zahájeny již před podáním žádosti příjemce o podporu u vnitrostátních orgánů.

(71) Žádost o podporu musí obsahovat alespoň jméno/název žadatele a údaje o velikosti podniku, popis projektu nebo činnosti včetně jejich umístění a data zahájení a ukončení, částku podpory potřebnou k provedení projektu nebo činnosti a způsobilé náklady.

(72) Velké podniky musí navíc v žádosti popsat situaci, jež by nastala v případě, že by podpora nebyla poskytnuta, tedy hypotetický srovnávací scénář, nebo uvést alternativní projekt nebo činnost a předložit doklady, z nichž vychází hypotetické srovnání uvedené v žádosti.

(73) Po obdržení žádosti musí orgán poskytující podporu provést kontrolu věrohodnosti uvedeného hypotetického srovnání a potvrdit, že podpora má požadovaný motivační účinek. Hypotetické srovnání je důvěryhodné, jestliže je věrohodné a týká se faktorů rozhodovacího procesu převládajících v okamžiku, kdy příjemce přijímá rozhodnutí o daném projektu nebo o dané činnosti.

(74) Odchylně od bodů (70) až (73) se má za to, že podpora ve formě daňového zvýhodnění poskytnutá malým a středním podnikům se považuje za podporu s motivačním účinkem, jestliže režim podpory zakládá právo na podporu podle objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovacích pravomocí členského státu a jestliže je režim podpory schválen a je platný před zahájením prací na subvencovaném projektu nebo před zahájením činnosti. Tento požadavek se neuplatní v případě následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahovaly již předchozí režimy ve formě daňového zvýhodnění.

(75) Odchylně od bodů (70) až (74) se u následujících kategorií podpory vyplývajících z těchto pokynů nevyžaduje motivační účinek nebo se má za to, že podpora má motivační účinek:

a) režimy podpory na pozemkové úpravy v souladu s oddílem 1.3.4 a oddílem 2.9.2 a režimy podpory, které sledují ekologické, ochranné a rekreační cíle v souladu s oddílem 2.8 části II, pokud: i) režim podpory zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu; ii) režim podpory byl schválen a vstoupil v platnost dříve, než příjemci vznikly způsobilé náklady podle oddílů 1.3.4, 2.9.2 a 2.8; a iii) režim podpory se vztahuje pouze na malé a střední podniky;

b) podpora na kompenzaci znevýhodnění v souvislosti s oblastmi Natura 2000 a rámcovou směrnicí o vodě poskytnutá malým a středním podnikům v souladu s oddílem 1.1.6 části II;

c) podpora pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními v souladu s oddílem 1.1.7 části II;

d) podpora na kompenzaci škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi v souladu s oddílem 1.2.1.1 části II;

e) podpora na náhradu škod způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, v souladu s oddílem 1.2.1.2. části II;

▼M1

f) podpora na odškodnění za náklady na prevenci, kontrolu a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin podle části II oddílu 1.2.1.3;

▼B

g) podpora na uhrazení nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v souladu s oddílem 1.2.1.4 části II;

h) podpora na kompenzaci škod způsobených chráněnými druhy zvířat v souladu s oddílem 1.2.1.5 části II;

i) podpora na náhradu škod způsobených v lesních oblastech druhy zvířat, které jsou uvedeny v právních předpisech, v souladu s oddílem 2.8.5 části II;

j) investiční podpora na dodržování norem v souladu s bodem (148) písm. a) a b);

k) investiční podpora na dodržování norem poskytovaná malým a středním podnikům v souladu s bodem (148) písm. c); investiční podpora na dodržování norem poskytovaná velkým podnikům v souladu s bodem (148) písm. c), která může být považována za podporu s motivačním účinkem, jestliže může dotyčný podnik prokázat, že by mu bez poskytnutí podpory hrozilo, že bude muset ukončit činnost;

l) podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví v zemědělském podniku v souladu s oddílem 1.1.1.2 části II, s výjimkou jednotlivé podpory ve výši přesahující 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;

▼M1

m) podpora na propagační opatření v souladu s bodem (464) písm. b), c) a d);

▼B

n) podpora na výzkum a vývoj v odvětví zemědělství a lesnictví v souladu s oddílem 1.3.6 a oddílem 2.9.1 části II;

o) podpora na zachování, obnovu a rozvoj kulturního a přírodního dědictví vesnic, venkovské krajiny a míst vysoké přírodní hodnoty v souladu s bodem (645) písm. e); tato výjimka se nevztahuje na investiční podporu spojenou s kulturním a přírodním dědictvím vesnic, venkovské krajiny a míst vysoké přírodní hodnoty, která přesahuje prahové hodnoty oznamovací povinnosti vyplývající z bodu (37) písm. c);

p) podpora na vypracování a aktualizaci plánů rozvoje obcí a vesnic ve venkovských oblastech a jejich základních služeb a plánů pro ochranu a správu lokalit sítě Natura 2000 a dalších míst vysoké přírodní hodnoty v souladu s bodem (644) písm. a);

q) podpora obnovu lesů poškozených lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, chorobami zvířat, katastrofickými událostmi a událostmi souvisejícími se změnou klimatu v souladu s oddílem 2.1.3 části II;

▼M1

r) podpora na náklady na ošetření a prevenci šíření napadení škůdci a chorob stromů a podpora určená k náhradě škod způsobených napadením škůdci a chorobami stromů v souladu s částí II oddílem 2.8.1;

▼M2

s) podpora na účast aktivních zemědělců v režimech jakosti pro bavlnu a potraviny v souladu s oddílem 3.8 části II.

▼B

Dodatečné podmínky pro investiční podporu, jež podléhá individuální oznamovací povinnosti

(76) Vedle výše uvedených požadavků týkajících se investiční podpory, jež podléhá individuální oznamovací povinnosti, musí členský stát poskytnout jasné důkazy o tom, že podpora má skutečný dopad na volbu investice. Aby umožnily komplexní posouzení, členské státy musí poskytnout nejen informace týkající se podporovaného projektu, ale také komplexní popis hypotetického srovnání se situací, v níž by veřejný orgán příjemci žádnou podporu neposkytl.

(77) Členské státy se vybízejí, aby vycházely z dokumentů, jako jsou např. úřední dokumenty správní rady, posouzení rizik, včetně posouzení specifického rizika spojeného s umístěním, finanční zprávy, interní podnikatelské plány, odborné posudky a jiné studie související s posuzovaným investičním projektem. Při prokázání motivačního účinku by pro členské státy mohly být přínosné i dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře, nebo dokumenty poskytnuté finančním institucím.

(78) V této souvislosti lze úroveň ziskovosti posoudit odkazem na metodiky, které se v dotyčném odvětví běžně používají a které mohou zahrnovat: způsoby hodnocení čisté současné hodnoty projektu (NPV) ( 41 ), míry vnitřní návratnosti (IRR) ( 42 ) nebo průměrné návratnosti použitého kapitálu (ROCE). Ziskovost projektu musí být srovnávána s běžnou mírou návratnosti, kterou podnik uplatňuje na další investiční projekty podobného druhu. Nejsou-li tyto míry k dispozici, musí být ziskovost projektu porovnána s kapitálovými náklady podniku jako celku nebo s mírou návratnosti, kterou lze v daném odvětví běžně vysledovat.

(79) Pokud není žádný hypotetický srovnávací scénář znám, lze motivační účinek předpokládat, jestliže existuje mezera ve financování, tzn., když investiční náklady převyšují čistou současnou hodnotu očekávaných provozních zisků investice na základě předem vypracovaného obchodního plánu.

(80) Pokud podpora nezmění chování příjemce tím, že podnítí dodatečné investice, nemá pozitivní účinky na rozvoj daného odvětví. Podpora se proto neschvaluje v případech, kde se má za to, že by tytéž investice byly prováděny i bez ní.

3.5 Přiměřenost podpory

(81) Podpora v odvětví zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech se považuje za přiměřenou, jestliže je výše podpory na jednoho příjemce omezená na minimum, které je nezbytné k dosažení sledovaného obecného cíle.

Maximální intenzity podpory a maximální výše podpory

(82) Komise je v zásadě toho názoru, že by výše podpory neměla převyšovat způsobilé náklady proto, aby taková podpora mohla být považována za přiměřenou. Tím nejsou dotčena pravidla na ochranu životního prostředí nebo další veřejné pobídky, které jsou výslovně uvedeny v oddílech 1.1.3 a 1.2.2 části II těchto pokynů.

(83) Komise v těchto pokynech dále uplatňuje maximální intenzity podpory, aby zajistila předvídatelnost a rovné podmínky pro všechny. Aby se zajistila přiměřenost podpory v případě, kdy není možné stanovit maximální intenzitu podpory, např. u podpory na zahájení činnosti mladých zemědělců a rozvoj malých zemědělských podniků, jsou stanoveny maximální výše podpory definované v nominálním vyjádření.

(84) Jsou-li způsobilé náklady vypočteny správně a jsou-li dodrženy maximální intenzity podpory nebo maximální výše podpory vyplývající z části II těchto pokynů, kritérium přiměřenosti se pokládá za splněné.

(85) Orgán poskytující podporu musí při poskytování podpory vypočítat maximální intenzitu podpory a výši podpory. Způsobilé náklady musí být doloženy písemnými doklady, které by měly být jasné, konkrétní a aktuální. Pro účely výpočtu intenzity podpory a způsobilých nákladů se všechny použité číselné údaje musí uvádět před srážkou daně nebo jiných poplatků.

(86) Daň z přidané hodnoty (DPH) není pro podporu způsobilá, s výjimkou případů, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů o DPH neodečitatelná.

(87) Je-li podpora poskytnuta jinak než formou dotace, částka podpory se rovná jejímu grantovému ekvivalentu.

(88) Podpora splatná v několika splátkách je diskontována na hodnotu v době poskytnutí podpory. Způsobilé náklady jsou diskontovány na hodnotu platnou v době poskytnutí podpory. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontování, je diskontní sazba platná k datu poskytnutí podpory.

(89) Je-li podpora poskytnuta prostřednictvím daňového zvýhodnění, dochází k diskontování jednotlivých tranší podpory na základě diskontní sazby platné v jednotlivých dnech, kdy nastane účinnost daňového zvýhodnění.

(90) Pokud jde o investiční podporu ve venkovských oblastech, maximální intenzita podpory pro velké investiční projekty musí být snížena použitím upravené výše podpory definované v bodu (35) odst. 31. Velké investiční projekty navíc nemohou využívat zvýšení intenzity podpory určené pro malé a střední podniky.

(91) Jsou-li závazky uvedené v oddílech 1.1.5.1, 1.1.8, 2.3 a 3.4 části II těchto pokynů vyjádřeny v jiných jednotkách, než které jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. 1305/2013, mohou členské státy vypočítat platby na základě těchto jiných jednotek. Členské státy musí v takových případech zajistit, aby byla dodržena roční maximální výše podpory.

(92) S výjimkou podpory na závazky související s chovem místních plemen hospodářských zvířat, jejichž chov je ohrožen, podle oddílu 1.1.5.1, nemůže být podpora podle oddílů 1.1.5.1, 1.1.8, 2.3 a 3.4 části II těchto pokynů poskytnuta na dobytčí jednotku. Přepočítací koeficienty pro jednotlivé kategorie zvířat na dobytčí jednotky jsou uvedeny v příloze II prováděcího aktu k nařízení (EU) č. 1305/2013.

(93) ►M2 Členské státy mohou stanovit výši podpory u opatření nebo u druhů operací uvedených v oddílech 1.1.5, 1.1.6, 1.1.7, 1.1.8, 2.1.1, 2.1.2, 2.2, 2.3, 3.4 a 3.5 části II těchto pokynů na základě standardních předpokladů dodatečných nákladů a ušlých příjmů. ◄ Členské státy by měly zajistit, že výpočty a odpovídající podpora a) obsahují pouze takové prvky, které lze ověřit, b) jsou založeny na hodnotách vytvořených odborným posouzením, c) jasně uvádějí zdroj použitých hodnot, d) jsou odlišeny tak, aby případně braly v úvahu regionální nebo místní podmínky a využití půdy, a e) neobsahují prvky související s investičními náklady.

(94) Komise při posuzování slučitelnosti podpory vezme do úvahy veškeré pojistky, které příjemce podpory uzavřel nebo mohl uzavřít. Pokud jde o podporu určenou k náhradě škod způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které je možno přirovnat k přírodním pohromám, podpora v maximální intenzitě by měla být poskytnuta pouze subjektu, jehož ztráta nemůže být hrazena z pojistky, aby se zamezilo riziku narušení hospodářské soutěže. Z toho důvodu musí být příjemci pobízeni k uzavírání pojistek, kdykoli je to možné, aby se ještě dále zkvalitnilo řízení rizik.

Dodatečné podmínky pro investiční podporu, která podléhá individuální oznamovací povinnosti, a investiční podporu určenou velkým podnikům na základě oznámených režimů

(95) Jako obecné pravidlo se předpokládá, že je investiční podpora, která podléhá individuální oznamovací povinnosti, omezena na minimum, jestliže výše podpory odpovídá čistým dodatečným nákladům (vícenákladům) na realizaci investice v dané oblasti ve srovnání s hypotetickým srovnávacím scénářem neexistence podpory. Stejně tak musí členské státy v případě investiční podpory poskytnuté velkým podnikům v rámci oznámených režimů zajistit, aby byla podpora omezena na minimum na základě „přístupu vycházejícího z čistých dodatečných nákladů“.

(96) Podpora by neměla převýšit minimum nezbytné k tomu, aby byl projekt dostatečně ziskový, např. by neměla zvýšit míru vnitřní návratnosti tohoto projektu nad běžnou míru návratnosti uplatňovanou daným podnikem v jiných investičních projektech podobného druhu, nebo jestliže tyto míry nejsou k dispozici, neměla by zvýšit míru vnitřní návratnosti projektu nad rámec kapitálových nákladů podniku jako celku nebo nad rámec míry návratnosti, kterou lze v daném odvětví běžně vysledovat.

(97) Pokud jde o investiční podporu určenou velkým podnikům v rámci oznámených režimů, členské státy musí zajistit, že výše podpory odpovídá čistým dodatečným nákladům na realizaci investice v dané oblasti, a to na základě hypotetického srovnávacího scénáře se situací, kdy by podpora nebyla poskytnuta. Metoda popsaná v bodu (96) se musí používat společně s limitem v podobě maximálních intenzit podpory.

(98) V případě investiční podpory, která podléhá individuální oznamovací povinnosti, Komise ověří, zda výše podpory přesahuje nezbytné minimum nutné k tomu, aby byl projekt dostatečně ziskový, použitím metody uvedené v bodu (96). Výpočty používané pro analýzu motivačního účinku lze využít i k posouzení přiměřenosti dané podpory. Členský stát musí prokázat přiměřenost podpory na základě takových dokumentů, které jsou např. uvedeny v bodu (77). Tento požadavek se nevztahuje na investice související s prvovýrobou zemědělských produktů.

Kumulace podpory

(99) Podporu lze poskytnout současně v rámci několika režimů nebo kumulovat s podporou ad hoc, pokud celková výše státní podpory na určitou činnost nebo projekt nepřekročí stropy podpory stanovené v těchto pokynech.

(100) Podporu s identifikovatelnými způsobilými náklady lze kumulovat s jinou státní podporou, jestliže se tyto podpory týkají různých identifikovatelných způsobilých nákladů. Podporu s identifikovatelnými způsobilými náklady lze kumulovat s jinou státní podporou ve vztahu k shodným způsobilým nákladům – částečně či plně se překrývajícím – pouze tehdy, pokud taková kumulace nevede k překročení nejvyšší intenzity podpory nebo částky podpory platné pro daný druh podpory podle těchto pokynů.

(101) Podporu bez identifikovatelných způsobilých nákladů podle oddílů 1.1.2 a 3.3 části II těchto pokynů lze kumulovat s jiným opatřením státní podpory s identifikovatelnými způsobilými náklady. Podporu bez identifikovatelných způsobilých nákladů lze kumulovat s jinou státní podporou bez identifikovatelných způsobilých nákladů až do výše nejvyšší příslušné prahové hodnoty celkového financování, která je pro konkrétní okolnosti každého případu stanovena v těchto pokynech, nebo jiných pokynech pro státní podporu, v nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí Komise.

(102) Státní podpora ve prospěch odvětví zemědělství by se neměla kumulovat s platbami uvedenými v čl. 81 odst. 2 a článku 82 nařízení (EU) č. 1305/2013, které jsou určeny na tytéž způsobilé náklady, jestliže by taková kumulace vedla k tomu, že intenzita podpory nebo její výše přesáhnou hodnoty vyplývající z těchto pokynů.

(103) Jestliže se financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států, kombinuje se státní podporou, pak při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzity a stropy podpory, se bere v potaz pouze tato státní podpora, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.

(104) Podpora schválená podle těchto pokynů by se ve vztahu k týmž způsobilým nákladům neměla kumulovat s podporou de minimis, pokud by intenzita podpory vzniklá v důsledku této kumulace převýšila intenzitu podpory nebo výši podpory vyplývající z těchto pokynů.

(105) Podpora na investice určené k obnově produkčního potenciálu v zemědělství uvedená v bodu (143) písm. e) by se neměla kumulovat s podporou na náhradu materiální škody podle oddílů 1.2.1.1, 1.2.1.2 a 1.2.1.3 těchto pokynů.

(106) Mělo by být vyloučeno dvojí financování zemědělských činností, které jsou přínosem pro klima a životní prostředí podle oddílů 1.1.5.1, 1.1.6, 1.1.8 a 3.5 části II těchto pokynů, a odpovídajících činností uvedených v článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013. Zamezení dvojímu financování by mělo zajistit i ustanovení o přezkumu uvedené v bodu (724) těchto pokynů.

(107) Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství uvedená v oddílu 1.1.4 části II těchto pokynů by se neměla kumulovat s podporou na zřizování seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství, jak vyplývá z článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013. Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a podpora na rozvoj malých zemědělských podniků uvedená v oddílu 1.1.2 by se neměla kumulovat s podporou na zahájení podnikatelské činnosti pro mladé zemědělce nebo pro rozvoj malých zemědělských podniků, jak vyplývá z čl. 19 odst. 1 písm. a) bodu i) a iii) nařízení (EU) č. 1305/2013, jestliže by taková kumulace vedla k tomu, že by výše podpory přesáhla výši stanovenou v těchto pokynech.

3.6 Zamezení nežádoucích negativních účinků na hospodářskou soutěž a obchod

(108) Negativní účinky opatření podpory týkající se narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi členskými státy musí být omezeny a vyváženy pozitivními účinky, které přispívají k plnění cíle společného zájmu, k tomu, aby byla podpora slučitelná s vnitřním trhem.

Obecná východiska

(109) Při posuzování negativních účinků opatření podpory Komise zaměří svou analýzu narušení hospodářské soutěže na předpokládaný dopad, jaký bude podpora mít v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na hospodářskou soutěž mezi podniky na dotčených trzích s výrobky ( 43 ).

(110) Nejprve se vychází z toho, že je-li podpora cílená, přiměřená a omezená na čisté dodatečné náklady, zmírní se negativní účinek takové podpory a více se omezí riziko, že podpora nežádoucím způsobem naruší hospodářskou soutěž. A zadruhé Komise stanoví maximální intenzity podpory. Tyto intenzity představují základní požadavek pro slučitelnost, jehož cílem je zamezit používání státní podpory pro projekty, které vykazují značně vysoký poměr mezi výší podpory a způsobilými náklady a u nichž je třeba považovat narušení hospodářské soutěže za velmi pravděpodobné. Obecně platí, že čím větší jsou pozitivní účinky, které podporovaný projekt pravděpodobně vyvolá, a čím vyšší je pravděpodobná potřeba podpory, tím vyšší je strop intenzity podpory.

(111) Avšak i v případech, kdy je podpora nezbytná a přiměřená, může vést ke změně chování příjemců, která naruší hospodářskou soutěž. Tato situace je pravděpodobnější v odvětví zemědělství, které se od ostatních trhů liší specifickou strukturou zemědělské prvovýroby, jež je charakterizována vysokým počtem malých podniků, které jsou do ní zapojeny. Na takových trzích je riziko narušení hospodářské soutěže vysoké, i když je podpora poskytována jen v malé výši.

(112) Poskytnutí podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech může vyvolat dva hlavní potenciální případy narušení hospodářské soutěže a obchodu. Jedná se o narušení výrobkového trhu a dopady na umístění činnosti. Oba druhy narušení mohou vést k neefektivitě při přidělování prostředků, což zhoršuje hospodářské výsledky vnitřního trhu, a k obavám ze změny rozložení činnosti, jelikož podpora ovlivňuje rozdělení hospodářské činnosti mezi regiony.

(113) Komise se vzhledem k pozitivním účinkům podpory na rozvoj odvětví v zásadě domnívá, že pokud tato podpora splňuje podmínky a nepřekračuje příslušné maximální intenzity podpory, které vyplývají z použitelných oddílů části II těchto pokynů, je negativní účinek podpory na hospodářskou soutěž a obchod omezen na minimum.

(114) Avšak vzhledem k tomu, že investiční podpora určená podniků působícím v oblasti zpracování zemědělských produktů a v oblasti uvádění zemědělských produktů na trh a podpora určená podnikům působícím v jiných odvětvích, např. v potravinářském odvětví ( 44 ), mívá podobný negativní účinek na hospodářskou soutěž a obchod, měla by se na všechna tato odvětví uplatňovat stejným způsobem obecná východiska politiky v oblasti hospodářské soutěže, pokud jde o účinky na hospodářskou soutěž a obchod. Podmínky uvedené v bodech (115) až (127) proto musí být respektovány i v případě investiční podpory určené na zpracování zemědělských produktů a na uvádění zemědělských produktů na trh, v odvětví lesnictví a ve venkovských oblastech.

Režimy investiční podpory určené na zpracování zemědělských produktů a na uvádění zemědělských produktů na trh, v odvětví lesnictví a ve venkovských oblastech

(115) Režimy podpory nesmí vést k významnému narušení hospodářské soutěže a obchodu. I když na jednotlivé úrovni lze považovat narušení za velmi omezená (za předpokladu, že jsou splněny všechny podmínky pro investiční podporu), na kumulativním základě ale režimy investiční podpory mohou vést ke značným narušením. Taková narušení mohou ovlivňovat výsledky trhů v tom, že vytvářejí nebo zhoršují situaci nadbytečné kapacity nebo vytvářejí, zvyšují nebo zachovávají významnou tržní sílu některých příjemců takovým způsobem, který působí negativně na dynamické pobídky. Podpora dostupná v rámci režimu investiční podpory také může vést k podstatným ztrátám v hospodářské činnosti v jiných oblastech Evropského hospodářského prostoru (EHP). Jestliže se režim investiční podpory zaměřuje na určitá odvětví, je riziko takových narušení dokonce zřetelnější.

(116) Dotčené členské státy proto musí prokázat, že jakékoli negativní účinky budou omezeny na minimum, a musí zohlednit např. rozsah daných projektů, výše jednotlivé i kumulované podpory, předpokládané příjemce i charakteristiky cílových odvětví. Aby Komise mohla posuzovat pravděpodobné negativní účinky, vyzývá členské státy, aby jí předkládaly veškerá posouzení dopadů, která mají k dispozici, jakož i hodnocení ex-post vypracovaná k podobným dřívějším režimům.

Investiční podpora určená na zpracování zemědělských produktů a na uvádění zemědělských produktů na trh a investiční podpora ve venkovských oblastech podléhající individuální oznamovací povinnosti

(117) Při posuzování negativních účinků jednotlivé investiční podpory klade Komise zvláštní důraz na negativní účinky související s vytvářením nadbytečné kapacity na upadajících trzích, prevenci opouštění trhu a pojem významné tržní síly. Tyto negativní účinky jsou popsány v bodech (118) až (127) a musí být vyváženy pozitivními účinky podpory.

(118) S cílem označit a posoudit případná narušení hospodářské soutěže a obchodu by členské státy měly poskytnout důkazy, které Komisi umožní určit dotčené výrobkové trhy (tj. výrobky, které jsou dotčeny změnou chování příjemce podpory) a dotčené konkurenty a zákazníky/spotřebitele.

(119) K posouzení těchto případných narušení Komise používá různá kritéria, jako je např. tržní struktura dotčených výrobků, výsledky trhu (upadající nebo rostoucí trhy), postup výběru příjemce podpory, překážky vstupu na trh a jeho opuštění, diferenciace výrobků.

(120) Systematické spoléhání podniku na státní podporu může znamenat, že podnik není schopen sám soutěžit a že oproti svým konkurentům využívá neoprávněné výhody.

(121) Komise rozlišuje dva hlavní zdroje případných negativních účinků na výro