02021R2116 — CS — 26.08.2022 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/2116

ze dne 2. prosince 2021

o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013







HLAVA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Oblast působnosti

Toto nařízení stanoví pravidla financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky (SZP), a to zejména pro:

a) financování výdajů v rámci SZP;

b) řídící a kontrolní systémy, které mají zavést členské státy;

c) schvalování účetní závěrky a schvalování souladu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

a) „nesrovnalostí“ jakákoli nesrovnalost ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95;

b) „správními systémy“ správní orgány uvedené v hlavě II kapitole II tohoto nařízení a základní požadavky Unie, včetně povinností členských států, pokud jde o účinnou ochranu finančních zájmů Unie podle článku 59 tohoto nařízení, jakož i provádění, v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/2115, jejich strategických plánů SZP schválených Komisí, a systém vykazování zavedený pro účely výroční zprávy o výkonnosti podle článku 134 uvedeného nařízení;

c) „základními požadavky Unie“ požadavky stanovené v nařízení (EU) 2021/2115, v tomto nařízení, ve finančním nařízení a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ( 1 );

d) „závažnými nedostatky v řádném fungování správních systémů“ existence systémového nedostatku s přihlédnutím k jeho opakovanému výskytu, závažnosti a negativnímu účinku na správnost výkazu výdajů, zprávy o výkonnosti nebo na dodržování práva Unie;

e) „ukazatelem výstupů“ ukazatel výstupů uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/2115;

f) „ukazatelem výsledků“ ukazatel výsledků uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2021/2115;

g) „akčním plánem“ pro účely článků 41 a 42 tohoto nařízení plán vypracovaný členským státem na žádost Komise a po konzultaci s ní v případě, že jsou zjištěny závažné nedostatky v řádném fungování správních systémů daného členského státu, nebo za okolností uvedených v článku 135 nařízení (EU) 2021/2115, obsahující nezbytná nápravná opatření a příslušný časový rámec jeho provádění v souladu s články 41 a 42 tohoto nařízení.

Článek 3

Výjimky v případě vyšší moci a mimořádných okolností

1. Pro účely financování, řízení a monitorování SZP lze za vyšší moc a mimořádné okolnosti uznat zejména tyto případy: a) vážnou přírodní katastrofu nebo závažný meteorologický jev, které významně zasáhnou zemědělský podnik; b) náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat; c) epizoocii, napadení rostlin chorobami nebo výskyt škodlivého organismu rostlin postihující všechna hospodářská zvířata nebo plodiny příjemce nebo jejich část; d) vyvlastnění celého zemědělského podniku nebo jeho velké části, nemohlo-li být toto vyvlastnění předjímáno v den podání žádosti; e) úmrtí příjemce; f) déletrvající pracovní neschopnost příjemce.

2. Pokud vážná přírodní katastrofa nebo závažný meteorologický jev uvedené v odst. 1 písm. a) významně zasáhnou jasně vymezenou oblast, může dotčený členský stát považovat celou tuto oblast za významně zasaženou touto katastrofou nebo tímto jevem.







HLAVA II

OBECNÁ USTANOVENÍ O ZEMĚDĚLSKÝCH FONDECH







KAPITOLA I

Zemědělské fondy

Článek 4

Fondy pro financování zemědělských výdajů

Financování různých intervencí a opatření v rámci SZP ze souhrnného rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet Unie“) provádějí:

a) Evropský zemědělský záruční fond (EZZF);

b) Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV).

Článek 5

Výdaje z EZZF

1. EZZF se provádí buď ve sdíleném řízení mezi členskými státy a Unií podle odstavce 2, nebo v přímém řízení podle odstavce 3.

2. Ve sdíleném řízení se z EZZF financují tyto výdaje: a) opatření pro regulaci nebo podporu zemědělských trhů stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ( 2 ); b) finanční příspěvek Unie na intervence v určitých odvětvích, uvedené v hlavě III kapitole III nařízení (EU) 2021/2115; c) intervence formou přímých plateb zemědělcům na základě strategického plánu SZP uvedené v článku 16 nařízení (EU) 2021/2115; d) finanční příspěvek Unie na informační a propagační opatření ve prospěch zemědělských produktů na vnitřním trhu Unie a ve třetích zemích, prováděná členskými státy a vybraná Komisí; e) finanční příspěvek Unie na zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie stanovená v nařízení (EU) č. 228/2013 a na zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři stanovená v nařízení (EU) č. 229/2013.

3. V přímém řízení se z EZZF financují tyto výdaje: a) propagace zemědělských produktů prováděná buď přímo Komisí, nebo prostřednictvím mezinárodních organizací; b) opatření prováděná v souladu s právem Unie, jejichž cílem je zajistit zachování, popis, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství; c) zavedení a provozování účetních informačních systémů v zemědělství; d) systémy zemědělských studií, včetně studií o struktuře zemědělských podniků.

Článek 6

Výdaje z EZFRV

EZFRV se provádí ve sdíleném řízení mezi členskými státy a Unií. Financuje se z něj finanční příspěvek Unie na intervence pro rozvoj venkova uvedené v hlavě III kapitole IV nařízení (EU) 2021/2115 a upřesněné ve strategických plánech SZP a na opatření podle článku 125 uvedeného nařízení.

Článek 7

Jiné výdaje, včetně technické pomoci

Z EZZF a EZFRV mohou být buď z podnětu Komise, nebo jejím jménem přímo financovány činnosti zaměřené na přípravu, monitorování a správní a technickou podporu, jakož i hodnocení, audit a kontrolu, nezbytné pro provádění SZP. Tyto činnosti zahrnují zejména:

a) opatření nezbytná pro analýzu, řízení, monitorování a provádění SZP a výměnu informací o této politice, včetně posuzování jejích dopadů, environmentální výkonnosti a pokroku při dosahování cílů Unie, a opatření zaměřená na zavádění kontrolních systémů a technickou a správní pomoc;

b) získání družicových dat Komisí, která jsou nezbytná pro systém monitorování ploch, v souladu s článkem 24;

c) opatření realizovaná Komisí prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu používaných k monitorování zemědělských zdrojů v souladu s článkem 25;

d) opatření nezbytná pro zachování a rozvoj metod a technických prostředků pro informace, vzájemné propojení, monitorování a kontrolu finančního řízení prostředků použitých na financování SZP;

e) poskytování informací o SZP v souladu s článkem 46;

f) studie o SZP a hodnocení opatření financovaných z EZZF a EZFRV, včetně zdokonalování metod hodnocení a výměny informací o osvědčených postupech v rámci SZP a konzultací s příslušnými zúčastněnými stranami, jakož i studie prováděné s Evropskou investiční bankou (EIB);

g) případný příspěvek na výkonné agentury zřízené v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ( 3 ) a působí v rámci SZP;

h) příspěvek na opatření týkající se šíření informací, zvyšování informovanosti, podpory spolupráce a výměny zkušeností s příslušnými zúčastněnými stranami na úrovni Unie, prováděná v rámci intervencí pro rozvoj venkova, včetně vytváření sítí dotčených stran;

i) sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace nezbytných v souvislosti s řízením SZP;

j) opatření nezbytná pro vytváření, registraci a ochranu log v rámci unijních režimů jakosti v souladu s čl. 44 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ( 4 ) a pro ochranu práv duševního vlastnictví s nimi spojených, jakož i nezbytný vývoj informačních technologií.







KAPITOLA II

Správní orgány

Článek 8

Příslušný orgán

1. Každý členský stát určí příslušný orgán na ministerské úrovni, který je odpovědný za: a) udělování, přezkum a odnímání akreditace platebních agentur uvedených v čl. 9 odst. 2; b) určování koordinačního subjektu uvedeného v článku 10 a udělování, přezkum a odnímání akreditace tohoto subjektu; c) určování a odnímání určení certifikačního subjektu uvedeného v článku 12 a zajištění toho, že je certifikační subjekt vždy určen; d) provádění úkolů, které jsou příslušnému orgánu svěřeny podle této kapitoly.

2. Na základě posouzení minimálních podmínek, jež má Komise přijmout v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. a), rozhodne příslušný orgán prostřednictvím formálního aktu o udělení akreditace platební agentury nebo o odnětí její akreditace na základě přezkumu a o určení a akreditaci koordinačního subjektu a o odnětí jeho akreditace.

3. Příslušný orgán rozhodne prostřednictvím formálního aktu o určení a odnětí určení certifikačního subjektu, a to při zajištění toho, že je certifikační subjekt vždy určen.

4. Příslušný orgán neprodleně informuje Komisi o veškerých akreditacích a odnětích akreditace platební agentury a o určení a akreditaci a odnětí akreditace koordinačního subjektu, jakož i o určení a odnětí určení certifikačního subjektu.

Článek 9

Platební agentury

1. Platební agentury jsou útvary nebo subjekty členských států, a případně jejich regionů, pověřené řízením a kontrolou výdajů uvedených v čl. 5 odst. 2 a v článku 6.

S výjimkou provádění plateb mohou platební agentury výkonem úkolů uvedených v prvním pododstavci pověřit jiné subjekty.

2. Členské státy akreditují jako platební agentury útvary nebo subjekty, jež mají administrativní uspořádání a systém vnitřní kontroly, které poskytují dostatečné záruky, že platby jsou legální, správné a řádně vyúčtované. Za tímto účelem splňují platební agentury minimální podmínky pro akreditaci týkající se vnitřního prostředí, kontrolních činností, informací a komunikace a monitorování stanovené Komisí podle čl. 11 odst. 1 písm. a).

Každý členský stát omezí s ohledem na své ústavní předpisy počet svých akreditovaných platebních agentur:

a) na jedinou platební agenturu na celostátní úrovni, případně na jednu v každém regionu; a

b) na jedinou platební agenturu pro řízení výdajů jak z EZZF, tak z EZFRV, pokud platební agentury existují pouze na celostátní úrovni.

Jsou-li platební agentury zřízeny na regionální úrovni, členské státy navíc buď akreditují platební agenturu na celostátní úrovni pro režimy podpory, které vzhledem ke své povaze musejí být řízeny na celostátní úrovni, nebo svěří řízení těchto režimů svým regionálním platebním agenturám.

Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce mohou členské státy zachovat platební agentury, které byly akreditovány před 15. říjnem 2020, pokud příslušný orgán rozhodnutím podle čl. 8 odst. 2 potvrdí, že splňují minimální podmínky pro akreditaci uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

Platebním agenturám, které neřídí výdaje z EZZF nebo z EZFRV po dobu nejméně tří let, se akreditace odejme.

Po 7. prosinci 2021 členské státy neakreditují žádnou novou platební agenturu s výjimkou případů uvedených v druhém pododstavci písm. a), kdy s ohledem na ústavní předpisy mohou být nezbytné další regionální platební agentury.

3. Pro účely čl. 63 odst. 5 a 6 finančního nařízení odpovědný pracovník akreditované platební agentury do 15. února roku následujícího po příslušném zemědělském rozpočtovém roce vypracuje a předloží Komisi: a) roční výkaz výdajů, které byly vynaloženy při plnění úkolů svěřených dané akreditované platební agentuře, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 5 písm. a) finančního nařízení, k němuž jsou přiloženy požadované informace pro schválení v souladu s článkem 53 tohoto nařízení; b) výroční zprávu o výkonnosti uvedenou v čl. 54 odst. 1 tohoto nařízení a v článku 134 nařízení (EU) 2021/2115, která prokazuje, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 tohoto nařízení; c) každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných ve správních systémech a přijatá či plánovaná nápravná opatření, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 5 písm. b) finančního nařízení; d) prohlášení řídícího subjektu, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 finančního nařízení, pokud jde o: i) skutečnost, že informace jsou řádně uspořádány a jsou úplné a přesné, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 písm. a) finančního nařízení, ii) řádné fungování zavedených správních systémů, s výjimkou příslušného orgánu uvedeného v článku 8, koordinačního subjektu uvedeného v článku 10 a certifikačního subjektu uvedeného v článku 12 tohoto nařízení, které zajišťuje, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 tohoto nařízení, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení.

Lhůtu stanovenou na 15. únor uvedenou v prvním pododstavci tohoto odstavce může Komise na základě sdělení dotčeného členského státu výjimečně prodloužit až do 1. března, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 7 druhém pododstavci finančního nařízení.

4. Pokud akreditovaná platební agentura neplní nebo přestala plnit jednu nebo více minimálních podmínek pro akreditaci uvedených v odst. 2 prvním pododstavci, dotčený členský stát jí z vlastního podnětu nebo na žádost Komise akreditaci odejme, neprovede-li tato platební agentura nezbytné změny ve lhůtě stanovené příslušným orgánem dotyčného členského státu v závislosti na závažnosti daného problému.

5. Platební agentury řídí a zajišťují kontrolu operací spojených s veřejnou intervencí, za kterou jsou odpovědné, a v této oblasti jim náleží celková odpovědnost.

V případě, že je podpora poskytována prostřednictvím finančního nástroje, který provádí EIB nebo jiná mezinárodní finanční instituce, jejímž akcionářem je členský stát, platební agentura vychází z kontrolní zprávy na podporu předložených žádostí o platby. Tuto kontrolní zprávu poskytnou členskému státu zmíněné instituce.

6. Pro účely článku 33, pokud jde o výdaje z EZFRV, předloží se do 30. června 2030 další zpráva o výkonnosti v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a s čl. 10 odst. 3, která se vztahuje na období do 31. prosince 2029.

Článek 10

Koordinační subjekty

1. Je-li v členském státě akreditována více než jedna platební agentura, určí tento členský stát veřejnoprávní koordinační subjekt, který pověří těmito úkoly: a) shromažďovat informace, které je třeba poskytnout Komisi, a zasílat jí je; b) předkládat Komisi výroční zprávu o výkonnosti podle čl. 54 odst. 1 tohoto nařízení a článku 134 nařízení (EU) 2021/2115; c) přijímat nebo koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy a informovat Komisi o následných krocích; d) podporovat a pokud možno zajišťovat harmonizované uplatňování pravidel Unie.

2. Pokud jde o zpracování informací finanční povahy uvedených v odst. 1 písm. a), podléhá koordinační subjekt zvláštní akreditaci členským státem.

3. Výroční zpráva o výkonnosti podle odst. 1 písm. b) tohoto článku je zahrnuta ve výroku podle čl. 12 odst. 2 a spolu s ní se Komisi předkládá prohlášení řídícího subjektu týkající se vypracování celé zprávy.

Článek 11

Pravomoci Komise týkající se platebních agentur a koordinačních subjektů

1. S cílem zajistit řádné fungování platebních agentur uvedených v článku 9 a koordinačních subjektů uvedených v článku 10 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se: a) minimálních podmínek pro akreditaci platebních agentur uvedených v čl. 9 odst. 2 prvním pododstavci a pro určování a akreditaci koordinačních subjektů uvedených v článku 10; b) povinností platebních agentur, pokud jde o veřejnou intervenci, jakož i pravidla týkající se obsahu jejich řídících a kontrolních povinností.

2. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se: a) postupů pro udělování, odnímání a přezkum akreditace platebních agentur a pro určování a udělování, odnímání a přezkum akreditace koordinačních subjektů, jakož i postupů pro dohled nad akreditací platebních agentur; b) ujednání a postupů pro kontroly, na nichž je založeno prohlášení řídícího subjektu vydávané platebními agenturami, které je uvedeno v čl. 9 odst. 3 prvním pododstavci písm. d), jakož i jeho struktury a formátu; c) fungování koordinačního subjektu a předkládání informací Komisi podle článku 10.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 12

Certifikační subjekty

1. Certifikační subjekt je veřejnoprávní nebo soukromoprávní auditní subjekt určený členským státem na dobu nejméně tří let, aniž je dotčeno vnitrostátní právo. Jedná-li se o soukromoprávní auditní subjekt a vyžaduje-li tak použitelné právo Unie nebo vnitrostátní právo, je vybrán členským státem ve veřejném nabídkovém řízení.

Členský stát, který určí více než jeden certifikační subjekt, může jmenovat veřejnoprávní certifikační subjekt na celostátní úrovni, který bude odpovídat za koordinaci.

2. Pro účely čl. 63 odst. 7 prvního pododstavce finančního nařízení certifikační subjekt vydá výrok vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy, v němž uvede, zda: a) výkazy podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti; b) řádně fungují zavedené správní systémy členských států, zejména: i) správní orgány uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení a v článku 123 nařízení (EU) 2021/2115; ii) základní požadavky Unie; iii) systém podávání zpráv zavedený pro účely výroční zprávy o výkonnosti podle článku 134 nařízení (EU) 2021/2115; c) zprávy o výkonnosti týkající se ukazatelů výstupů pro účely výročního schvalování výkonnosti podle článku 54 tohoto nařízení a zprávy o výkonnosti týkající se ukazatelů výsledků pro víceleté monitorování výkonnosti podle článku 128 nařízení (EU) 2021/2115, které prokazují soulad s článkem 37 tohoto nařízení, jsou správné; d) výdaje na opatření stanovená v nařízeních (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013 a (EU) č. 1308/2013 a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1144/2014 ( 5 ), o jejichž proplacení byla Komise požádána, jsou legální a správné.

V tomto výroku se rovněž uvede, zda přezkum zpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v čl. 9 odst. 3 prvním pododstavci písm. d). Přezkum musí rovněž zahrnovat rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných ve správních systémech auditem a kontrolami, jakož i nápravná opatření přijatá či plánovaná platební agenturou, jak uvádí čl. 9 odst. 3 první pododstavec písm. c).

V případě, že je podpora poskytována prostřednictvím finančního nástroje, který provádí EIB nebo jiná mezinárodní finanční instituce, jejímž akcionářem je členský stát, certifikační subjekt vychází z výroční zprávy o auditu vypracované externími auditory těchto institucí. Tuto výroční zprávu o auditu poskytnou členským státům zmíněné instituce.

3. Certifikační subjekt má nezbytnou odbornou způsobilost a znalosti o SZP. Je funkčně nezávislý na dotčené platební agentuře a dotčeném koordinačním subjektu, jakož i na příslušném orgánu, jenž tuto platební agenturu a subjekty odpovědné za provádění a monitorování SZP akreditoval.

4. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla, pokud jde o fungování certifikačních subjektů, včetně kontrol, které mají být prováděny, a subjektů podléhajících těmto kontrolám, a pokud jde o certifikace a zprávy, spolu s průvodními dokumenty, které mají tyto subjekty vypracovávat.

Prováděcí akty rovněž stanoví:

a) zásady auditu, na nichž jsou založeny výroky certifikačních subjektů, včetně posouzení rizik, vnitřních kontrol a požadované úrovně důkazních informací;

b) metody auditu, jež mají s ohledem na mezinárodní auditorské standardy používat certifikační subjekty k vydávání svých výroků.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 13

Výměna osvědčených postupů

Komise podporuje výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, zejména pokud jde o činnost správních orgánů podle této kapitoly.







HLAVA III

FINANČNÍ ŘÍZENÍ EZZF A EZFRV







KAPITOLA I

EZZF







Oddíl 1

Rozpočtová kázeň

Článek 14

Rozpočtový strop

1. Roční strop výdajů z EZZF tvoří maximální částky stanovené pro tento fond v nařízení (EU, Euratom) 2020/2093.

2. V případě, že právo Unie stanoví snížení nebo zvýšení částek uvedených v odstavci 1, přijme Komise prováděcí akty, které stanoví čistý zůstatek pro výdaje z EZZF na základě údajů uvedených v právu Unie, bez použití postupu podle článku 103.

Článek 15

Dodržování stropu

1. Stanoví-li právo Unie pro některý členský stát finanční strop zemědělských výdajů v eurech, jsou mu tyto výdaje následně uhrazeny do výše tohoto stropu, a pokud se použijí články 39 až 42, s nezbytnými úpravami.

2. Prostředky přidělené členským státům na intervence formou přímých plateb podle článku 87 nařízení (EU) 2021/2115, opravené s ohledem na úpravy podle článku 17 tohoto nařízení, jsou finančními stropy v eurech pro účely odstavce 1 tohoto článku.

Článek 16

Zemědělská rezerva

1. Na začátku každého roku se v EZZF vytvoří zemědělská rezerva Unie (dále jen „rezerva“) určená k poskytování dodatečné podpory pro odvětví zemědělství pro účely řízení nebo stabilizace trhu a rychlé reakce v případě krizí s dopadem na zemědělskou produkci či distribuci.

Prostředky pro rezervu se zapisují přímo do rozpočtu Unie. Finanční prostředky z rezervy se v zemědělském rozpočtovém roce nebo letech, pro něž je požadována dodatečná podpora, poskytnou na tato opatření:

a) opatření ke stabilizaci zemědělských trhů podle článků 8 až 21 nařízení (EU) č. 1308/2013;

b) výjimečná opatření podle článků 219, 220 a 221 nařízení (EU) č. 1308/2013.

2. Výše rezervy na začátku každého roku období 2023–2027 činí 450 milionů EUR v běžných cenách, pokud není v rozpočtu Unie stanovena vyšší částka. Komise může výši rezervy během roku upravit, jestliže je to vhodné s ohledem na vývoj trhu nebo výhledy ve stávajícím nebo následujícím roce a s přihlédnutím k dostupným prostředkům v rámci dílčího stropu EZZF.

Pokud tyto dostupné prostředky nestačí, lze v krajním případě v souladu s článkem 17 tohoto nařízení uplatnit finanční kázeň za účelem doplnění rezervy až do výše počáteční částky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

Odchylně od čl. 12 odst. 2 třetího pododstavce finančního nařízení se prostředky z rezervy, které nejsou přiděleny na závazky, přenesou za účelem financování rezervy v následujících rozpočtových letech až do roku 2027.

Dále se odchylně od čl. 12 odst. 2 třetího pododstavce finančního nařízení celková nevyužitá částka rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství zřízené nařízením (EU) č. 1306/2013, která je k dispozici na konci roku 2022, přenese do roku 2023, aniž by se plně vracela do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení, a v nezbytném rozsahu a po zohlednění dostupných prostředků v rámci dílčího stropu EZZF se poskytne na financování rezervy zřízené tímto článkem. Veškeré prostředky z rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství, které zůstanou k dispozici po financování rezervy zřízené tímto článkem, se vrátí do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení.

Článek 17

Finanční kázeň

1. Komise stanoví míru úpravy intervencí formou přímých plateb uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení a finančního příspěvku Unie na přímé platby podle kapitoly IV nařízení (EU) č. 228/2013 a kapitoly IV nařízení (EU) č. 229/2013 pro zvláštní opatření uvedená v čl. 5 odst. 2 písm. e) tohoto nařízení (dále jen „míra úpravy“), pokud odhady financování intervencí a opatření financovaných v rámci odpovídajícího dílčího stropu pro daný rozpočtový rok ukazují, že budou platné roční stropy překročeny.

Míra úpravy se vztahuje na platby, které mají být poskytnuty zemědělcům na intervence a zvláštní opatření uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce a které v příslušném kalendářním roce překračují částku 2 000 EUR. Pro účely tohoto pododstavce se použije obdobně čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115.

Komise přijme prováděcí akty stanovující míru úpravy do 30. června kalendářního roku, na který se míra úpravy vztahuje. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

2. Do 1. prosince kalendářního roku, na který se míra úpravy vztahuje, může Komise na základě nových informací přijmout prováděcí akty, kterými míru úpravy stanovenou podle odstavce 1 tohoto článku přizpůsobí. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

3. Pokud je uplatněna finanční kázeň, prostředky přenesené v souladu s čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení se použijí k financování výdajů podle čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení v rozsahu nezbytném k zamezení opakovanému uplatnění finanční kázně.

Pokud jsou prostředky, které mají být přeneseny v souladu s prvním pododstavcem, nadále k dispozici a celková výše prostředků nepřidělených na závazky, které jsou k dispozici pro vyplacení, představuje alespoň 0,2 % ročního stropu pro výdaje z EZZF, může Komise přijmout prováděcí akty, v nichž stanoví pro každý členský stát výši prostředků nepřidělených na závazky, které mají být vyplaceny konečným příjemcům. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

4. Částky stanovené Komisí v souladu s odst. 3 druhým pododstavcem vyplatí členské státy konečným příjemcům podle objektivních a nediskriminačních kritérií. Členské státy mohou uplatnit minimální výši částek určených k výplatě na konečného příjemce. Uvedená výplata se vztahuje pouze na konečné příjemce v těch členských státech, v nichž se v předchozím zemědělském rozpočtovém roce uplatnila finanční kázeň.

5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, které jsou nezbytné pro zajištění soudržného uplatňování finanční kázně v členských státech a kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla pro výpočet finanční kázně, již členské státy použijí pro zemědělce.

Článek 18

Postup pro rozpočtovou kázeň

1. Ukáže-li se při sestavování návrhu rozpočtu na rozpočtový rok N, že existuje riziko překročení částky uvedené v článku 14 tohoto nařízení pro rozpočtový rok N, navrhne Komise opatření nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno nepřekročení uvedené částky. Tato opatření přijmou Evropský parlament a Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, nebo Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

2. Kdykoli se Komise domnívá, že existuje riziko překročení částky uvedené v článku 14 tohoto nařízení a že nemůže přijmout náležitá opatření k nápravě situace, navrhne jiná opatření k tomu, aby bylo zajištěno nepřekročení uvedené částky. Tato opatření přijmou Evropský parlament a Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, nebo Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

3. Jestliže na konci rozpočtového roku N žádosti o následnou úhradu ze strany členských států překračují nebo by mohly překročit částku uvedenou v článku 14, Komise: a) posuzuje tyto žádosti podané členskými státy poměrně v rámci dostupných rozpočtových prostředků a přijme prováděcí akty, kterými prozatímně stanoví výši plateb na daný měsíc; b) nejpozději do 28. února rozpočtového roku N+1 určí situaci všech členských států, pokud jde o financování Unií za rozpočtový rok N; c) přijme prováděcí akty, kterými stanoví celkovou částku financování Unií rozdělenou podle členských států na základě jednotné sazby financování Unií a v rámci výše prostředků dostupných pro měsíční platby; d) nejpozději při uskutečnění měsíčních plateb na měsíc březen rozpočtového roku N+1 provede případná vyrovnání mezi členskými státy.

Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci písm. a) a c) tohoto odstavce se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Článek 19

Systém včasného varování a sledování

S cílem zajistit, že rozpočtový strop uvedený v článku 14 není překročen, zavede Komise systém včasného varování a sledování výdajů z EZZF na měsíčním základě.

K tomuto účelu na začátku každého rozpočtového roku vymezí Komise profily měsíčních výdajů případně založené na průměrných měsíčních výdajích za předchozí tři roky.

Komise pravidelně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji uskutečněných výdajů ve srovnání s profily, která obsahuje také hodnocení očekávaného plnění v běžném rozpočtovém roce.







Oddíl 2

Financování výdajů

Článek 20

Měsíční platby

1. Komise poskytuje členským státům rozpočtové prostředky nezbytné k financování výdajů uvedených v čl. 5 odst. 2 ve formě měsíčních plateb na základě výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami v referenčním období.

2. Do provedení měsíčních plateb Komisí poskytují prostředky nezbytné pro uskutečnění výdajů členské státy podle potřeb svých akreditovaných platebních agentur.

Článek 21

Způsob provádění měsíčních plateb

1. Aniž jsou dotčeny články 53, 54 a 55, provádí Komise měsíční platby za výdaje uskutečněné akreditovanými platebními agenturami v referenčním měsíci.

2. Měsíční platby ve prospěch jednotlivých členských států se provedou nejpozději třetí pracovní den druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byly výdaje uskutečněny, s přihlédnutím ke snížením či pozastavením plateb uplatněným podle článků 39 až 42 nebo k jakýmkoli jiným opravám. Výdaje členských států uskutečněné mezi 1. a 15. říjnem se přičítají k měsíci říjnu. Výdaje uskutečněné mezi 16. a 31. říjnem se přičítají k měsíci listopadu.

3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví měsíční platby, které provádí, na základě výkazu výdajů členských států a informací poskytnutých v souladu s čl. 90 odst. 1. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle článku 103.

4. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví doplňkové platby nebo srážky upravující platby provedené v souladu s odstavcem 3. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle článku 103.

5. Komise členský stát neprodleně informuje o jakémkoli překročení finančních stropů z jeho strany.

Článek 22

Správní a personální náklady

Z EZZF se nehradí výdaje související se správními a personálními náklady členských států a příjemců podpory z EZZF.

Článek 23

Výdaje na veřejnou intervenci

1. Není-li v rámci společné organizace trhů s ohledem na veřejnou intervenci stanovena částka za jednotku, financuje se dané opatření z EZZF na základě jednotných paušálních částek, zejména pokud jde o finanční prostředky, které pocházejí z členských států a jsou používány na nákup produktů, hmotné operace v souvislosti se skladováním a případně na zpracování produktů způsobilých pro veřejnou intervenci podle článku 11 nařízení (EU) č. 1308/2013.

2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se: a) druhu opatření způsobilých pro financování Unií a podmínek úhrady; b) podmínek způsobilosti a metod výpočtu na základě údajů skutečně zjištěných platebními agenturami, paušálních částek stanovených Komisí nebo paušálních nebo nepaušálních částek stanovených právními předpisy pro konkrétní zemědělská odvětví; c) oceňování operací v souvislosti s veřejnou intervencí, opatření přijímaná v případě ztráty nebo zkažení produktů v rámci veřejné intervence a určení částek, které budou financovány.

3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví částky uvedené v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Článek 24

Získávání družicových dat

Seznam družicových dat nezbytných pro systém monitorování ploch podle čl. 66 odst. 1 písm. c) schválí Komise a členské státy v souladu se specifikacemi vypracovanými každým členským státem.

V souladu s čl. 7 písm. b) Komise tato družicová data bezplatně poskytne orgánům příslušným pro systém monitorování ploch nebo poskytovatelům služeb, které tyto orgány zmocnily k jejich zastupování.

Komise zůstává majitelem těchto družicových dat.

Komise může provedením úkolů spojených s technickými postupy nebo pracovními metodami v souvislosti se systémem monitorování ploch podle čl. 66 odst. 1 písm. c) pověřit specializované subjekty.

Článek 25

Monitorování zemědělských zdrojů

1. Cílem opatření financovaných podle čl. 7 písm. c) je poskytnout Komisi nástroje umožňující: a) řídit zemědělské trhy Unie v globálním kontextu; b) zajistit agroekonomické a agroenvironmentálně-klimatické monitorování využívání zemědělské půdy a změn ve využívání zemědělské půdy, včetně zemědělsko-lesnických ploch, a monitorování stavu půdy, plodin, zemědělské krajiny a zemědělské půdy, které umožní vytváření odhadů, zejména pokud jde o výnosy a zemědělskou produkci a zemědělské dopady spojené s mimořádnými okolnostmi, a posoudit odolnost zemědělských systémů a pokrok při naplňování relevantních cílů Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj; c) sdílet přístup k odhadům uvedeným v písmeni b) v mezinárodním měřítku, jako jsou iniciativy koordinované organizacemi OSN, včetně vytváření inventur skleníkových plynů v rámci úmluvy OSN o změně klimatu, nebo jinými mezinárodními agenturami; d) přispívat ke konkrétním opatřením zvyšujícím transparentnost světových trhů s přihlédnutím k cílům a závazkům Unie; e) zajistit technologické monitorování agrometeorologického systému.

2. V souladu s čl. 7 písm. c) Komise financuje opatření týkající se: a) shromažďování nebo nákupu údajů nezbytných pro provádění a monitorování SZP, včetně družicových, geoprostorových a meteorologických údajů; b) vytvoření infrastruktury prostorových dat a internetových stránek; c) provádění specifických studií o klimatických podmínkách; d) dálkového průzkumu s cílem přispět k monitorování změn ve využívání zemědělské půdy a stavu půdy; a e) aktualizace agrometeorologických a ekonometrických modelů.

V případě potřeby se tato opatření provádějí ve spolupráci s Evropskou agenturou pro životní prostředí, Společným výzkumným střediskem, laboratořemi a subjekty členských států nebo se zapojením soukromého sektoru.

Článek 26

Prováděcí pravomoci týkající se článků 24 a 25

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví:

a) pravidla týkající se financování podle čl. 7 písm. b) a c);

b) postup, podle kterého se budou provádět opatření uvedená v článcích 24 a 25 za účelem splnění zadaných cílů;

c) rámec upravující získávání, zdokonalování a využívání družicových dat a meteorologických údajů, jakož i použitelné lhůty.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.







KAPITOLA II

EZFRV







Oddíl 1

Obecná ustanovení o EZFRV

Článek 27

Ustanovení vztahující se na všechny platby

1. Platby příspěvku EZFRV uvedeného v článku 6, prováděné Komisí nepřekročí rozpočtové závazky.

Aniž je dotčen čl. 34 odst. 1, přiřazují se tyto platby k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku.

2. Použije se článek 110 finančního nařízení.







Oddíl 2

Financování z EZFRV v rámci strategických plánů SZP

Článek 28

Finanční příspěvek z EZFRV

Finanční příspěvek z EZFRV na výdaje v rámci strategických plánů SZP se určí pro každý strategický plán SZP v mezích stropů stanovených právem Unie, pokud jde o podporu pro intervence v rámci strategických plánů SZP z EZFRV.

Článek 29

Rozpočtové závazky

1. Prováděcí rozhodnutí Komise o schválení strategického plánu SZP představuje rozhodnutí o financování ve smyslu čl. 110 odst. 1 finančního nařízení, a jakmile je oznámeno dotčenému členskému státu, právní závazek ve smyslu uvedeného nařízení. V uvedeném prováděcím rozhodnutí se stanoví roční příspěvek.

2. Rozpočtové závazky Unie týkající se každého strategického plánu SZP se přijímají v ročních splátkách v období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027. Odchylně od čl. 111 odst. 2 finančního nařízení se v případě každého strategického plánu SZP rozpočtové závazky pro první splátku přijímají poté, co Komise schválí daný strategický plán SZP a oznámí to dotčenému členskému státu. S výjimkou případů, kdy se použije článek 16 finančního nařízení, přijme Komise rozpočtové závazky na další splátky na základě prováděcího rozhodnutí uvedeného v prvním odstavci tohoto článku před 1. květnem každého roku.







Oddíl 3

Finanční příspěvek na intervence pro rozvoj venkova

Článek 30

Ustanovení vztahující se na platby na intervence pro rozvoj venkova

1. Prostředky nezbytné k financování výdajů uvedených v článku 6 se poskytují členským státům formou předběžného financování, průběžných plateb a platby zůstatku, jak je popsáno v tomto oddíle.

2. Souhrnná částka platby předběžného financování a průběžných plateb nepřekročí 95 % příspěvku z EZFRV na každý strategický plán SZP.

Při dosažení stropu 95 % členské státy i nadále předávají žádosti o platby Komisi.

Článek 31

Předběžné financování

1. Na základě svého prováděcího rozhodnutí o schválení strategického plánu SZP vyplatí Komise danému členskému státu počáteční částku předběžného financování na celou dobu trvání strategického plánu SZP. Tato počáteční částka předběžného financování se vyplácí v těchto splátkách: a) v roce 2023: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP; b) v roce 2024: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP; c) v roce 2025: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP.

Pokud je strategický plán SZP schválen v roce 2024 nebo později, splátky z předchozích let se vyplatí neprodleně po tomto schválení.

2. Nejsou-li uskutečněny žádné výdaje a není-li do 24 měsíců ode dne, kdy Komise vyplatila první splátku předběžného financování, zaslán výkaz výdajů pro strategický plán SZP, vrátí se celková částka vyplacená v rámci předběžného financování Komisi. Toto předběžné financování se započte vůči nejstaršímu výkazu výdajů pro strategický plán SZP.

3. Žádné další předběžné financování se nevyplácí ani nezískává zpět, pokud se převod do EZFRV nebo z EZFRV uskutečnil v souladu s článkem 103 nařízení (EU) 2021/2115.

4. Úroky z předběžného financování se použijí na daný strategický plán SZP a odečítají se z částky veřejných výdajů uváděných v závěrečném výkazu výdajů.

5. Částka vyplacená v rámci předběžného financování se vyúčtuje postupem podle článku 53 před uzavřením strategického plánu SZP.

Článek 32

Průběžné platby

1. Průběžné platby se provádějí pro jednotlivé strategické plány SZP. Vypočítají se tak, že se na uskutečněné veřejné výdaje u každého typu intervence, s výjimkou plateb z doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5 nařízení (EU) 2021/2115, použije sazba příspěvku podle článku 91 uvedeného nařízení.

Průběžné platby zahrnují rovněž částky uvedené v čl. 94 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115.

2. V závislosti na dostupnosti rozpočtových prostředků Komise provádí průběžné platby za účelem následného uhrazení výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami při provádění strategických plánů SZP, přičemž zohledňuje snížení nebo pozastavení podle článků 39 až 42.

3. Pokud jsou finanční nástroje prováděny v souladu s čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060, zahrnuje výkaz výdajů celkové částky vyplacené nebo, v případě záruk, vyčleněné na smlouvy o zárukách řídícím orgánem konečným příjemcům podle čl. 80 odst. 5 prvního pododstavce písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2021/2115 či v jejich prospěch.

4. Pokud jsou finanční nástroje prováděny v souladu s čl. 59 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060, předkládají se výkazy výdajů, které zahrnují výdaje na finanční nástroje, v souladu s těmito podmínkami: a) částka uvedená v prvním výkazu výdajů byla již vyplacena na příslušný finanční nástroj a může tvořit až 30 % celkové částky způsobilých veřejných výdajů přidělených na finanční nástroje v souladu s příslušnou dohodou o financování; b) částka uvedená v následných výkazech výdajů předložených během období způsobilosti vymezeného v čl. 86 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115 zahrnuje způsobilé výdaje podle čl. 80 odst. 5 uvedeného nařízení.

5. Částky vyplacené v souladu s odst. 4 písm. a) tohoto článku se považují za zálohy pro účely čl. 37 odst. 2. Částku uvedenou v prvním výkazu výdajů podle odst. 4 písm. a) tohoto článku Komise zúčtuje ve svých účtech nejpozději při zúčtování v roční účetní závěrce za poslední rok provádění příslušného strategického plánu SZP.

6. Jednotlivé průběžné platby provádí Komise s výhradou splnění těchto požadavků: a) předání výkazu výdajů podepsaného akreditovanou platební agenturou v souladu s čl. 90 odst. 1 písm. c) Komisi; b) nepřekročení celkové částky příspěvku z EZFRV poskytnuté na jednotlivé typy intervencí na celou dobu trvání dotčeného strategického plánu SZP; c) předání dokumentů, které mají být předloženy v souladu s čl. 9 odst. 3 a čl. 12 odst. 2 Komisi.

7. Jestliže některý z požadavků stanovených v odstavci 6 nebyl splněn, informuje Komise co nejrychleji akreditovanou platební agenturu nebo koordinační subjekt, byl-li určen. Jestliže některý z požadavků stanovených v odst. 6 písm. a) nebo c) nebyl splněn, považuje se výkaz výdajů za nepřípustný.

8. Aniž jsou dotčeny články 53, 54 a 55, provede Komise průběžné platby do 45 dnů od zaevidování výkazu výdajů, který splňuje požadavky stanovené v odstavci 6 tohoto článku.

9. Akreditované platební agentury vyhotovují průběžné výkazy výdajů týkající se strategických plánů SZP a zasílají je Komisi přímo nebo prostřednictvím koordinačního subjektu, pokud byl určen, a to ve lhůtách, které stanoví Komise. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví uvedené lhůty. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Výkazy výdajů zahrnují výdaje uskutečněné platebními agenturami během každého dotčeného období. Zahrnují rovněž částky uvedené v čl. 94 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115. Pokud však výdaje uvedené v čl. 86 odst. 3 uvedeného nařízení nemohou být v příslušném období Komisi vykázány, neboť Komise dosud neschválila změnu strategického plánu SZP podle čl. 119 odst. 10 uvedeného nařízení, lze tyto výdaje vykázat v následných obdobích.

Průběžné výkazy výdajů týkající se výdajů uskutečněných od 16. října jsou financovány z rozpočtu na následující rok.

10. Pokud pověřená schvalující osoba požaduje dodatečné ověření z důvodu poskytnutí neúplných nebo nejasných informací nebo z důvodu rozporů, rozdílů ve výkladu nebo jakýchkoli dalších nesrovnalostí ve výkazu výdajů za určité referenční období, jež jsou zejména důsledkem skutečnosti, že nebyly poskytnuty informace požadované podle nařízení (EU) 2021/2115 a aktů Komise přijatých na základě uvedeného nařízení, poskytne dotčený členský stát na žádost pověřené schvalující osoby doplňující informace ve lhůtě stanovené v předmětné žádosti v závislosti na míře závažnosti problému.

Lhůta pro průběžné platby stanovená v odstavci 8 může být přerušena pro celou částku, která je předmětem žádosti o platbu, nebo pro její část, a to nejdéle na šest měsíců ode dne zaslání žádosti o informace do obdržení požadovaných informací, jež jsou pokládány za uspokojivé. Členský stát může souhlasit s prodloužením doby přerušení o další tři měsíce.

Neodpoví-li dotčený členský stát na žádost o doplňující informace během lhůty stanovené v této žádosti nebo je-li odpověď považována za neuspokojivou nebo pokud z odpovědi vyplývá, že nebyla dodržena platná pravidla nebo že finanční prostředky Unie nebyly využity řádně, může Komise platby pozastavit či snížit v souladu s články 39 až 42.

Článek 33

Platba konečného zůstatku a uzavření intervencí pro rozvoj venkova ve strategickém plánu SZP

1. Platbu konečného zůstatku provádí Komise podle dostupnosti rozpočtových prostředků po obdržení poslední výroční zprávy o výkonnosti týkající se provádění strategického plánu SZP na základě platného finančního plánu na úrovni typů intervencí EZFRV, roční účetní závěrky za poslední rozpočtový rok provádění daného strategického plánu SZP a odpovídajícího rozhodnutí o schválení účetní závěrky. Tato účetní závěrka se předkládá Komisi nejpozději šest měsíců po konečném datu způsobilosti výdajů uvedeném v čl. 86 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115 a týká se výdajů uskutečněných platební agenturou do posledního data způsobilosti výdajů.

2. Konečný zůstatek se vyplatí nejpozději šest měsíců ode dne, kdy Komise uzná informace a doklady uvedené v odstavci 1 tohoto článku za přijatelné, a poté, co byla schválena poslední roční účetní závěrka. Aniž je dotčen čl. 34 odst. 5, Komise zruší částky, které zůstanou přiděleny po platbě konečného zůstatku, ve lhůtě šesti měsíců.

3. Neobdrží-li Komise ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku poslední výroční zprávu o výkonnosti a doklady nezbytné ke schválení roční účetní závěrky za poslední rok provádění strategického plánu SZP, dojde k automatickému zrušení zůstatku v souladu s článkem 34.

Článek 34

Automatické zrušení závazků u strategických plánů SZP

1. Komise automaticky zruší jakoukoli část rozpočtového závazku na intervence pro rozvoj venkova v rámci strategického plánu SZP, která nebyla použita pro účely předběžného financování nebo průběžných plateb nebo pro kterou Komise neobdržela výkaz výdajů splňující požadavky stanovené v čl. 32 odst. 6 písm. a) a c), pokud jde o výdaje uskutečněné do 31. prosince druhého roku následujícího po roce, kdy byl daný rozpočtový závazek učiněn.

2. Automaticky se zruší ta část rozpočtových závazků, která je dosud otevřena k poslednímu datu způsobilosti výdajů podle čl. 86 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115 a v souvislosti s níž nebyl do šesti měsíců po tomto datu vypracován výkaz výdajů.

3. V případě soudního řízení nebo řízení o správním opravném prostředku s odkladným účinkem se po dobu tohoto řízení přeruší lhůta pro automatické zrušení závazku uvedená v odstavci 1 nebo 2, pokud jde o částku týkající se dotčených operací, a to za předpokladu, že Komise obdrží od členského státu do 31. ledna roku N+3 odůvodněné oznámení.

4. Do výpočtu automaticky rušených závazků se nezahrnuje: a) ta část rozpočtových závazků, v souvislosti s níž byl vypracován výkaz výdajů, ale jejíž úhrada byla ke dni 31. prosince roku N+2 Komisí snížena nebo pozastavena; b) ta část rozpočtových závazků, která nemohla být vyplacena platební agenturou z důvodů vyšší moci, které vážně ovlivnily provádění strategického plánu SZP; vnitrostátní orgány, které se odvolávají na vyšší moc, musejí prokázat její přímé následky na provádění všech intervencí pro rozvoj venkova v rámci strategického plánu SZP nebo jejich části.

Členské státy zašlou do 31. ledna každého roku Komisi informace o výjimkách uvedených v prvním pododstavci, týkajících se částek vykázaných do konce předcházejícího roku.

5. Komise včas uvědomí členské státy, jestliže hrozí automatické zrušení závazku. Sdělí jim příslušnou částku vyplývající z informací, jež má k dispozici. Členské státy mají ode dne obdržení těchto informací dva měsíce na vyjádření souhlasu s dotyčnou částkou nebo na předložení připomínek. Komise provede automatické zrušení závazku nejpozději devět měsíců po uplynutí poslední ze lhůt uvedených v odstavcích 1, 2 a 3.

6. V případě automatického zrušení závazku se příspěvek EZFRV na dotčený strategický plán SZP pro daný rok snižuje o částku automaticky zrušeného závazku. Dotyčný členský stát vypracuje revidovaný finanční plán, v němž částku snížení podpory rozloží mezi typy intervencí, a předloží jej Komisi ke schválení. Pokud tak neučiní, sníží Komise poměrným způsobem částky přidělené na každý typ intervence.







KAPITOLA III

Společná ustanovení

Článek 35

Zemědělský rozpočtový rok

Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení týkající se výkazů výdajů a příjmů v souvislosti s veřejnou intervencí stanovená Komisí podle čl. 47 odst. 2 prvního pododstavce písm. a), zemědělský rozpočtový rok zahrnuje výdaje vyplacené a příjmy obdržené a zaúčtované do účetnictví EZZF a EZFRV platebními agenturami, které se týkají zemědělského rozpočtového roku N počínajícího dne 16. října roku N – 1 a končícího dne 15. října roku N.

Článek 36

Zamezení dvojímu financování

Členské státy zajistí, aby výdaje financované z EZZF nebo EZFRV nebyly předmětem žádného jiného financování z rozpočtu Unie.

V rámci EZFRV může určitá operace obdržet různé formy podpory ze strategického plánu SZP a z jiných fondů uvedených v čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 nebo z jiných nástrojů Unie pouze tehdy, pokud celková úhrnná výše podpory poskytnuté v rámci jednotlivých forem podpory nepřekročí nejvyšší intenzitu podpory nebo výši podpory použitelnou pro daný typ intervence podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115. V takových případech členské státy nevykazují Komisi stejné výdaje na podporu:

a) z jiného fondu uvedeného v čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 nebo z jiného nástroje Unie; nebo

b) ze stejného strategického plánu SZP.

Výši výdajů, jež se uvedou ve výkazu výdajů, lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumentem, v němž jsou stanoveny podmínky podpory.

Článek 37

Způsobilost výdajů uskutečněných platebními agenturami

1. Výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6 lze financovat z prostředků Unie pouze tehdy, pokud je uskutečnily akreditované platební agentury a pokud: a) byly uskutečněny v souladu s platnými pravidly Unie, nebo b) v případě typů intervencí uvedených v nařízení (EU) 2021/2115, i) odpovídají příslušnému vykázanému výstupu; a ii) byly uskutečněny v souladu s příslušnými správními systémy, které se nevztahují na podmínky způsobilosti pro jednotlivé příjemce stanovené v příslušných strategických plánech SZP.

2. Ustanovení odst. 1 písm. b) bodu i) se nepoužije na zálohy vyplacené příjemcům v rámci typů intervencí uvedených v nařízení (EU) 2021/2115.

Článek 38

Dodržování platebních lhůt

1. Pokud právo Unie stanoví platební lhůty, je každá platba příjemci, kterou platební agentura uskuteční před prvním možným termínem nebo po posledním možném termínu pro platby, nezpůsobilá pro financování Unií.

2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se okolností a podmínek, za nichž lze platby uvedené v odstavci 1 tohoto článku pokládat za způsobilé, a to s přihlédnutím k zásadě proporcionality.

Článek 39

Snížení měsíčních a průběžných plateb

1. Pokud Komise na základě výkazů výdajů nebo informací, výkazů a dokladů uvedených v článku 90 zjistí, že byly překročeny finanční stropy stanovené právem Unie, sníží měsíční nebo průběžné platby dotčenému členskému státu v rámci prováděcích aktů týkajících se měsíčních plateb podle čl. 21 odst. 3 nebo v rámci průběžných plateb podle článku 32.

2. Pokud Komise na základě výkazů výdajů nebo informací, výkazů a dokladů uvedených v článku 90 zjistí, že nebyly dodrženy platební lhůty uvedené v článku 38, informuje dotyčný členský stát a poskytne mu možnost předložit připomínky ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů. Pokud členský stát připomínky v uvedené lhůtě nepředloží nebo pokud Komise dospěje k závěru, že poskytnutá odpověď je zjevně nedostatečná, může Komise dotyčnému členskému státu snížit měsíční nebo průběžné platby v rámci prováděcích aktů týkajících se měsíčních plateb podle čl. 21 odst. 3 nebo v rámci průběžných plateb podle článku 32.

3. Sníženími podle tohoto článku není dotčen článek 53.

4. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví další pravidla týkající se postupu a dalších praktických ujednání pro řádné fungování mechanismu podle článku 38. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 40

Pozastavení plateb v souvislosti s výročním schvalováním

1. Pokud členské státy nepředloží dokumenty podle čl. 9 odst. 3 a čl. 12 odst. 2 ve lhůtách uvedených v čl. 9 odst. 3, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví celkovou výši měsíčních plateb podle čl. 21 odst. 3. Komise uhradí pozastavené částky, jakmile od dotčeného členského státu obdrží chybějící dokumenty, pokud byly doručeny nejpozději do šesti měsíců po uplynutí příslušné lhůty.

Pokud jde o průběžné platby uvedené v článku 32, považují se výkazy výdajů za nepřípustné v souladu s odstavcem 7 uvedeného článku.

2. Pokud v rámci výročního schvalování výkonnosti podle článku 54 Komise zjistí, že rozdíl mezi vykázanými výdaji a částkou odpovídající příslušnému vykázanému výstupu je větší než 50 % a členský stát není schopen poskytnout řádné zdůvodnění, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32.

Pozastavení se uplatní na příslušné výdaje související s intervencemi, na něž bylo uplatněno snížení podle čl. 54 odst. 2, a částka, jejíž vyplacení má být pozastaveno, nepřekročí procentní podíl odpovídající snížení uplatněnému podle čl. 54 odst. 2. Pozastavené částky uhradí Komise členským státům, nebo se pozastavené částky trvale sníží nejpozději prostřednictvím prováděcích aktů uvedených v článku 54, které se týkají roku, za který byly platby pozastaveny. Pokud však členské státy prokáží, že byla přijata nezbytná nápravná opatření, může Komise pozastavení zrušit dříve samostatným prováděcím aktem.

3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se míry pozastavení plateb.

4. Prováděcí akty stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Před přijetím prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 a v odst. 2 prvním pododstavci tohoto článku informuje Komise o svém záměru dotčený členský stát a poskytne mu možnost předložit připomínky ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů.

5. Prováděcí akty, jimiž se stanoví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32, zohlední prováděcí akty přijaté podle tohoto článku.

Článek 41

Pozastavení plateb v souvislosti s víceletým monitorováním výkonnosti

1. Pokud v souladu s čl. 135 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2021/2115 požádá Komise dotčený členský stát, aby předložil akční plán, uvedený členský stát vypracuje takový akční plán po konzultaci s Komisí. Akční plán zahrnuje zamýšlená nápravná opatření a jasné ukazatele pokroku spolu s časovým rámcem, v němž je třeba pokroku dosáhnout. Tento časový rámec může přesahovat jeden zemědělský rozpočtový rok.

Dotčený členský stát na žádost Komise o akční plán odpoví do dvou měsíců.

Komise do dvou měsíců od obdržení akčního plánu od dotčeného členského státu případně tento členský stát písemně informuje o svých námitkách proti předloženému akčnímu plánu a požádá o jeho změnu. Dotčený členský stát splní akční plán v podobě přijaté Komisí a dodrží předpokládaný časový rámec pro jeho provedení.

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví další pravidla týkající se struktury akčních plánů a postupu pro vypracování akčních plánů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

2. Pokud členský stát nepředloží nebo neprovede akční plán uvedený v odstavci 1 tohoto článku, pokud je tento akční plán zjevně nedostatečný pro nápravu situace nebo pokud nebyl pozměněn v souladu s písemnou žádostí Komise podle uvedeného odstavce, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32.

Odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce nepovede žádost Komise o akční plán na zemědělský rozpočtový rok 2025 k pozastavení plateb před přezkumem výkonnosti za zemědělský rozpočtový rok 2026, jak je stanoveno v čl. 135 odst. 3 nařízení (EU) 2021/2115.

Pozastavení plateb podle prvního pododstavce se uplatní v souladu se zásadou proporcionality na příslušné výdaje spojené s intervencemi, na které se měl tento akční plán vztahovat.

Komise pozastavené částky uhradí, pokud je na základě přezkumu výkonnosti podle článku 135 nařízení (EU) 2021/2115 nebo na základě dobrovolného oznámení o pokroku akčního plánu a nápravných opatřeních přijatých k nápravě nedostatků, učiněného dotčeným členským státem v průběhu zemědělského rozpočtového roku, dosaženo uspokojivého pokroku při plnění cílů.

Pokud nedojde k nápravě situace do konce dvanáctého měsíce od pozastavení plateb, může Komise přijmout prováděcí akt, kterým s konečnou platností sníží částku, která byla pro dotčený členský stát pozastavena.

Prováděcí akty uvedené v tomto odstavci se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Před přijetím těchto prováděcích aktů informuje Komise o svém záměru dotčený členský stát a požádá jej, aby odpověděl ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů.

3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla upravující míru a délku trvání pozastavení plateb a podmínky pro úhradu nebo snížení těchto částek s ohledem na víceleté monitorování výkonnosti.

Článek 42

Pozastavení plateb v souvislosti s nedostatky správních systémů

1. V případě závažných nedostatků v řádném fungování správních systémů Komise v případě potřeby vyzve dotčený členský stát k předložení akčního plánu, včetně nezbytných nápravných opatření a jasných ukazatelů pokroku. Uvedený akční plán se vypracuje po konzultaci s Komisí. Dotčený členský stát odpoví do dvou měsíců od výzvy Komise, aby se mohla posoudit potřeba akčního plánu.

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se struktury akčních plánů a postupu pro vypracování akčních plánů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

2. Pokud členský stát nepředloží nebo neprovede akční plán uvedený v odstavci 1 tohoto článku, pokud je tento akční plán zjevně nedostatečný pro nápravu situace nebo pokud nebyl proveden v souladu s písemnou žádostí Komise podle uvedeného odstavce, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32.

Pozastavení se uplatní v souladu se zásadou proporcionality na příslušné výdaje, které byly uskutečněny členským státem a u nichž byly nedostatky zjištěny, po dobu určenou prováděcími akty uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce, která nepřekročí 12 měsíců. Pokud jsou podmínky pro pozastavení nadále splňovány, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými uvedenou dobu prodlouží o další období, která nesmějí být v součtu delší než 12 měsíců. Pozastavené částky se zohlední při přijímání prováděcích aktů uvedených v článku 55.

3. Prováděcí akty uvedené v odstavci 2 se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Před přijetím těchto prováděcích aktů informuje Komise o svém záměru dotčený členský stát a požádá jej, aby odpověděl ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů.

4. Prováděcí akty, jimiž se stanoví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32, zohlední prováděcí akty přijaté podle odstavce 2 tohoto článku.

Článek 43

Vedení oddělených účtů

1. Každá platební agentura vede oddělené účty pro prostředky zanesené do rozpočtu Unie pro EZZF a EZFRV.

2. Komise může přijmout prováděcí akty, které stanoví další pravidla týkající se povinnosti stanovené v tomto článku a zvláštní podmínky vztahující se na informace, které se zanášejí do účtů vedených platebními agenturami. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 44

Vyplácení příjemcům

1. Nestanoví-li právo Unie výslovně jinak, členské státy zajistí, aby platby týkající se financování podle tohoto nařízení byly příjemcům vypláceny v plné výši.

2. Členské státy zajistí, aby platby v rámci intervencí a opatření uvedených v čl. 65 odst. 2 byly prováděny nejdříve 1. prosince a nejpozději 30. června následujícího kalendářního roku.

Aniž je dotčen první pododstavec, mohou členské státy:

a) před 1. prosincem, avšak ne před 16. říjnem, vyplácet zálohy na intervence formou přímých plateb a na opatření uvedená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013 až do výše 50 %;

b) před 1. prosincem vyplácet zálohy na podporu poskytovanou v rámci intervencí pro rozvoj venkova podle čl. 65 odst. 2 až do výše 75 %.

3. Členské státy mohou rozhodnout o vyplácení záloh v rámci intervencí podle článků 73 a 77 nařízení (EU) 2021/2115 až do výše 50 %.

▼M1

3a. Členské státy mohou rozhodnout o vyplácení záloh příjemcům intervencí uvedených v hlavě III kapitole III nařízení (EU) 2021/2115, s výhradou zvláštních podmínek stanovených podle odstavce 5.

3b. Členské státy mohou rozhodnout o vyplácení záloh v rámci režimu podpory stanoveného v části II hlavě I kapitole II oddíle 1 nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o podporu na školní rok 2023/2024 a následující školní roky, s výhradou zvláštních podmínek stanovených podle odstavce 5.

3c. Členské státy mohou rozhodnout o vyplácení záloh příjemcům opatření na podporu zemědělských trhů přijímaných podle článků 219, 220 a 221 nařízení (EU) č. 1308/2013, s výhradou zvláštních podmínek stanovených podle odstavce 5.

▼B

4. S cílem zajistit soudržné a nediskriminační vyplácení záloh je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102 za účelem změny tohoto článku doplněním pravidel umožňujících členským státům vyplácet zálohy, pokud jde o intervence uvedené v hlavě III kapitole III nařízení (EU) 2021/2115 a pokud jde o opatření pro regulaci nebo podporu zemědělských trhů stanovená v nařízení (EU) č. 1308/2013.

5. S cílem zajistit soudržné a nediskriminační vyplácení záloh je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje stanovením zvláštních podmínek pro vyplácení záloh.

6. Na žádost členského státu v mimořádných situacích a v mezích čl. 11 odst. 2 písm. b) finančního nařízení přijme Komise ve vhodných případech prováděcí akty k uplatňování tohoto článku. Tyto prováděcí akty se mohou odchýlit od odstavce 2 tohoto článku, avšak pouze v míře a po dobu, jež jsou nezbytně nutné. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 45

Přidělování účelově vázaných příjmů

1. Ve smyslu čl. 21 odst. 5 finančního nařízení se za účelově vázané příjmy považují: a) pokud jde o výdaje v rámci EZZF i EZFRV, částky podle článků 38, 54 a 55 tohoto nařízení a článku 54 nařízení (EU) č. 1306/2013 použitelného v souladu s článkem 104 tohoto nařízení, a pokud jde o výdaje v rámci EZZF, částky podle článků 53 a 56 tohoto nařízení, které mají být převedeny do rozpočtu Unie, včetně souvisejících úroků; b) částky odpovídající sankcím uplatněným v souladu s články 12 a 14 nařízení (EU) 2021/2115, pokud jde o výdaje v rámci EZZF; c) jakékoli jistoty, kauce nebo záruky poskytnuté podle práva Unie přijatého v rámci SZP s výjimkou intervencí pro rozvoj venkova, které následně propadly; propadlé jistoty složené při vydávání vývozních nebo dovozních licencí nebo v rámci nabídkového řízení, jehož jediným účelem je zajistit, aby uchazeči předkládali vážné nabídky, si však ponechají členské státy; d) částky snížené s konečnou platností v souladu s čl. 41 odst. 2.

2. Částky uvedené v odstavci 1 se převádějí do rozpočtu Unie a v případě opětovného použití se použijí výhradně na financování výdajů z EZZF nebo EZFRV.

3. Toto nařízení se použije obdobně na účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 1.

4. Pokud jde o EZZF, použije se článek 113 finančního nařízení obdobně na zaúčtování účelově vázaných příjmů uvedených v tomto nařízení.

Článek 46

Informační opatření

1. Cílem poskytování informací financovaného podle čl. 7 písm. e) je zejména pomoci vysvětlovat, provádět a rozvíjet SZP a zvyšovat informovanost veřejnosti o jejím obsahu a cílech, mimo jiné o její provázanosti s klimatem, životním prostředím a dobrými životními podmínkami zvířat. Cílem je informovat občany o problémech v zemědělství a v oblasti potravin, poskytovat informace zemědělcům a spotřebitelům, obnovovat důvěru spotřebitelů po krizích prostřednictvím informačních kampaní, informovat další subjekty činné ve venkovských oblastech, prosazovat udržitelnější unijní model zemědělství a také pomáhat občanům jej pochopit.

V jeho rámci jsou poskytovány ucelené, na důkazech založené, objektivní a komplexní informace jak v rámci Unie, tak mimo ni, a vymezována komunikační opatření plánovaná ve víceletém strategickém plánu Komise pro zemědělství a rozvoj venkova.

2. Opatření uvedená v odstavci 1 mohou sestávat z: a) ročních pracovních programů nebo jiných konkrétních opatření předložených třetími stranami; b) činností prováděných z podnětu Komise.

Jsou vyloučena opatření, která jsou stanovena právem, nebo opatření, která jsou již financována v rámci jiné činnosti Unie.

Při provádění činností uvedených v prvním pododstavci písm. b) mohou být Komisi nápomocni externí odborníci.

Opatření uvedená v prvním pododstavci přispívají rovněž k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisí s obecnými cíli tohoto nařízení.

3. Komise jednou ročně zveřejní výzvu k předkládání návrhů v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení.

4. Výboru uvedenému v čl. 103 odst. 1 se oznamují opatření stanovená a přijatá podle tohoto článku.

5. Komise předloží každé dva roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku.

Článek 47

Jiné pravomoci Komise týkající se této kapitoly

1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o podmínky, za nichž mají být vyrovnány některé druhy výdajů a příjmů v rámci EZZF a EZFRV.

Nebyl-li do začátku rozpočtového roku přijat rozpočet Unie nebo překročí-li celková částka předběžných závazků hranici stanovenou v čl. 11 odst. 2 finančního nařízení, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102 tohoto nařízení, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se metody pro závazky a výplatu částek.

2. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se: a) financování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování a účtování o nich a dalších výdajů financovaných z EZZF a EZFRV; b) podmínek upravujících provádění automatického rušení závazků.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.







KAPITOLA IV

Schvalování účetní závěrky







Oddíl 1

Obecná ustanovení

Článek 48

Přístup jednotného auditu

V souladu s článkem 127 finančního nařízení Komise využívá služeb certifikačních subjektů uvedených v článku 12 tohoto nařízení, pokud dotčený členský stát neinformovala, že služeb certifikačního subjektu v daném zemědělském rozpočtovém roce nemůže využít, a přihlédne k této skutečnosti při posuzování nutnosti provést v uvedeném členském státě audity Komise z hlediska rizik. Komise uvedený členský stát informuje o důvodech, proč nemůže služeb dotčeného certifikačního subjektu využít.

Článek 49

Kontroly prováděné Komisí

1. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné členskými státy na základě vnitrostátních právních a správních předpisů nebo článku 287 Smlouvy o fungování EU, jakákoli kontrola zorganizovaná na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU nebo založená na nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 nebo článku 127 finančního nařízení, může Komise v členských státech organizovat kontroly s cílem ověřit zejména zda: a) je správní praxe v souladu s pravidly Unie; b) jsou výdaje spadající do působnosti čl. 5 odst. 2 a článku 6 tohoto nařízení a odpovídající intervencím podle nařízení (EU) 2021/2115 spojeny s odpovídajícím výstupem vykázaným ve výroční zprávě o výkonnosti; c) byly výdaje odpovídající opatřením stanoveným v nařízeních (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014 uskutečněny a zkontrolovány v souladu s platnými pravidly Unie; d) práce certifikačního subjektu probíhá v souladu s článkem 12 a pro účely oddílu 2 této kapitoly; e) platební agentura splňuje minimální podmínky pro akreditaci stanovené v čl. 9 odst. 2 a zda členské státy řádně uplatňují čl. 9 odst. 4; f) dotčený členský stát provádí strategický plán SZP v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/2115; g) jsou akční plány uvedené v článku 42 správně prováděny.

Osoby pověřené Komisí prováděním kontrol jejím jménem nebo zástupci Komise působící v rámci pravomocí, které jim jsou svěřeny, mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, jež souvisejí s výdaji financovanými z EZZF nebo EZFRV, včetně dokladů a jejich popisných informací vytvořených nebo obdržených a zaznamenaných v elektronické podobě.

Pravomocemi provádět kontroly není dotčeno uplatňování vnitrostátních ustanovení, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátním právem. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, osoby pověřené Komisí jednat jejím jménem se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle práva dotčeného členského státu. K takto získaným informacím však mají přístup.

2. Komise s dostatečným předstihem ohlásí kontrolu dotčenému členskému státu nebo členskému státu, na jehož území má být kontrola provedena, přičemž při organizaci kontrol zohlední administrativní dopad na platební agentury. Zástupci dotčeného členského státu se mohou těchto kontrol zúčastnit.

Na žádost Komise a se souhlasem členského státu provádějí příslušné orgány tohoto členského státu dodatečné kontroly nebo šetření týkající se operací uvedených v tomto nařízení. Zástupci Komise nebo osoby pověřené Komisí jednat jejím jménem se mohou těchto kontrol zúčastnit.

V zájmu účinnějšího provádění kontrol může Komise se souhlasem dotčených členských států požádat orgány těchto členských států o pomoc při určitých kontrolách nebo šetřeních.

Článek 50

Přístup k informacím

1. Členské státy poskytují Komisi veškeré informace nezbytné k řádnému fungování EZZF a EZFRV a přijímají veškerá vhodná opatření usnadňující kontroly, které Komise považuje za vhodné v souvislosti s řízením financování Unií.

2. Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provedení právních aktů Unie týkajících se SZP a které mají finanční důsledky pro EZZF nebo EZFRV.

3. Členské státy poskytují Komisi informace o nesrovnalostech ve smyslu nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a o dalších případech nedodržení podmínek stanovených členskými státy v jejich strategických plánech SZP, o zjištěných případech podezření na podvod a o krocích podniknutých podle oddílu 3 této kapitoly za účelem zpětného získání neoprávněných plateb v souvislosti s těmito nesrovnalostmi a podvody. Komise tyto informace každoročně shrne a zveřejní a sdělí je Evropskému parlamentu.

Článek 51

Přístup k dokumentům

1. Akreditované platební agentury uchovávají podklady k provedeným platbám a doklady týkající se provádění kontrol požadované podle práva Unie a poskytují tyto doklady a související informace Komisi.

Tyto doklady a informace mohou být uchovávány v elektronické podobě za podmínek stanovených Komisí podle odstavce 3.

Uchovává-li tyto doklady a informace orgán, který jedná v přenesené pravomoci akreditované platební agentury a který je pověřen schvalováním výdajů, zasílá tento orgán akreditované platební agentuře zprávy o počtu provedených kontrol, jejich obsahu a opatřeních přijatých na základě jejich výsledků.

2. Tento článek se použije obdobně na certifikační subjekty.

3. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se podmínek, za nichž se mají uchovávat doklady a informace uvedené v tomto článku, včetně jejich podoby a doby uchovávání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 52

Pravomoci Komise týkající se kontrol a dokumentů a informací a povinnosti spolupráce

1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, jež jsou nezbytné k zajištění správného a účinného uplatňování ustanovení o kontrolách a přístupu k dokumentům a informacím stanovených v této kapitole a kterými se toto nařízení doplňuje o zvláštní povinnosti, které mají členské státy plnit na základě této kapitoly, a o pravidla týkající se kritérií pro určení případů nesrovnalostí ve smyslu nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a dalších případů nedodržení podmínek stanovených členskými státy ve strategických plánech SZP, které mají být nahlášeny, a údajů, které mají být v této souvislosti poskytnuty.

2. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro postupy týkající se povinnosti spolupracovat, kterou musí členské státy dodržet při provádění článků 49 a 50. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.







Oddíl 2

Schvalování

Článek 53

Výroční finanční schvalování

1. Před 31. květnem roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce a na základě informací podle čl. 9 odst. 3 prvního pododstavce písm. a) a d) přijme Komise prováděcí akty obsahující rozhodnutí o schválení účetních závěrek akreditovaných platebních agentur, pokud jde o výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Tyto prováděcí akty se týkají úplnosti, přesnosti a věcné správnosti předložených ročních účetních závěrek a není jimi dotčen obsah prováděcích aktů následně přijatých podle článků 54 a 55.

2. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví pravidla týkající se opatření nezbytných pro účely přijímání a provádění prováděcích aktů uvedených v odstavci 1, včetně pravidel pro výměnu informací mezi Komisí a členskými státy a lhůt, které je nutno dodržet. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 54

Výroční schvalování výkonnosti

1. Pokud výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6 tohoto nařízení a odpovídající intervencím podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115 nejsou spojeny s odpovídajícím výstupem vykázaným ve výroční zprávě o výkonnosti podle čl. 9 odst. 3 a článku 10 tohoto nařízení a podle článku 134 nařízení (EU) 2021/2115, přijme Komise před 15. říjnem roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce prováděcí akty, kterými stanoví částky, o které se má snížit financování Unií.

Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2. Těmito prováděcími akty není dotčen obsah prováděcích aktů následně přijatých podle článku 55 tohoto nařízení.

2. Komise posoudí částky, které mají být sníženy, na základě rozdílu mezi ročními výdaji vykázanými pro určitou intervenci a částkou odpovídající příslušnému vykázanému výstupu v souladu se strategickým plánem SZP a s přihlédnutím k odůvodnění poskytnutému členským státem ve výročních zprávách o výkonnosti v souladu s čl. 134 odst. 8 nařízení (EU) 2021/2115.

3. Před přijetím prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku poskytne Komise dotčenému členskému státu možnost předložit připomínky a odůvodnit případné rozdíly ve lhůtě, která v případě, že dokumenty podle čl. 9 odst. 3, článku 10 a čl. 12 odst. 2 byly předloženy ve lhůtě, nesmí být kratší než 30 dnů.

4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se kritérií pro odůvodnění poskytnutá dotčenými členskými státy a metodiku a kritéria pro uplatňování snížení.

5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví pravidla týkající se opatření nezbytných pro účely přijímání a provádění prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, včetně pravidel pro výměnu informací mezi Komisí a členskými státy a lhůt, které je třeba dodržet. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103odst. 3.

Článek 55

Schvalování souladu

1. Pokud Komise zjistí, že výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6 nebyly uskutečněny v souladu s právem Unie, přijme prováděcí akty, kterými stanoví částky, jež mají být z financování Unií vyloučeny. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Nicméně pokud jde o typy intervencí podle nařízení (EU) 2021/2115, uplatní se vyloučení z financování Unií podle prvního pododstavce tohoto odstavce pouze v případě závažných nedostatků v řádném fungování správních systémů členských států.

První pododstavec se neuplatní na případy nedodržení podmínek způsobilosti pro jednotlivé příjemce stanovených ve strategických plánech SZP a ve vnitrostátních pravidlech.

2. Komise posuzuje částky, které mají být vyloučeny z financování, s ohledem na závažnost zjištěných nedostatků. V této souvislosti náležitě zohlední povahu těchto nedostatků a finanční újmu způsobenou Unii.

3. Před přijetím prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 si zjištění Komise i připomínky dotčeného členského státu k těmto zjištěním obě strany písemně oznámí a poté se pokusí dosáhnout dohody o opatřeních, která je třeba přijmout. Dotčenému členskému státu se poskytne možnost prokázat, že skutečný rozsah nedodržení podmínek je menší, než Komise vyhodnotila.

Není-li dohody dosaženo, může dotčený členský stát požádat o zahájení řízení, jehož účelem je ve lhůtě čtyř měsíců smířit stanoviska obou stran. Toto řízení vede smírčí orgán. Zpráva o výsledcích uvedeného řízení se předloží Komisi. Komise zohlední doporučení uvedená ve zprávě před rozhodnutím o zamítnutí financování, a rozhodne-li, že se těmito doporučeními nebude řídit, uvede důvody, které ji k tomu vedly.

4. Financování nelze zamítnout, pokud jde o: a) výdaje podle čl. 5 odst. 2 uskutečněné více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění; b) výdaje na víceleté intervence, jež spadají do oblasti působnosti čl. 5 odst. 2 nebo do oblasti působnosti intervencí pro rozvoj venkova podle článku 6, u kterých poslední povinnost pro příjemce vznikla více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění; c) výdaje na intervence pro rozvoj venkova podle článku 6 jiné než uvedené v písmeni b) tohoto odstavce, u kterých platební agentura provedla platbu nebo případně poslední platbu více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění.

5. Ustanovení odstavce 4 se nepoužije v případě: a) podpor poskytnutých členským státem, v souvislosti s nimiž zahájila Komise řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU; b) nesplnění povinností, ohledně kterého Komise zaslala dotčenému členskému státu v souladu s článkem 258 Smlouvy o fungování EU odůvodněné stanovisko; c) nesplnění povinností členských států podle hlavy IV kapitoly III tohoto nařízení, pokud Komise písemně oznámí členskému státu svá zjištění do 12 měsíců po obdržení zprávy tohoto členského státu o výsledcích kontrol dotčených výdajů.

6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se kritérií a metodiky pro uplatnění finančních oprav.

7. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví pravidla týkající se opatření nezbytných pro účely přijímání a provádění prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, včetně pravidel týkajících se výměny informací mezi Komisí a členskými státy a lhůt, které je třeba dodržet, a smírčího řízení podle odstavce 3 tohoto článku a zřízení smírčího orgánu, jeho úkolů, složení a pracovního režimu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.







Oddíl 3

Zpětné získávání prostředků z důvodu nedodržení podmínek

Článek 56

Zvláštní ustanovení pro EZZF

1. Částky zpětně získané členskými státy v důsledku nesrovnalostí a jiných případů nedodržení podmínek intervencí uvedených ve strategických plánech SZP ze strany příjemců a úroky z nich se převádějí platební agentuře, jež je zaúčtuje jako účelově vázaný příjem EZZF v měsíci, kdy byly skutečně obdrženy.

2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou dát členské státy platební agentuře jakožto subjektu odpovědnému za zpětné získání dlužné částky pokyn, aby veškeré částky, které příjemce dluží, odečetla od budoucích plateb ve prospěch tohoto příjemce.

3. Při převádění prostředků do rozpočtu Unie podle odstavce 1 si může dotčený členský stát ponechat 20 % odpovídajících částek jako paušální úhradu nákladů na zpětné získávání, s výjimkou případů nedodržení podmínek, které lze přičíst správním orgánům nebo jiným úředním subjektům.

Článek 57

Zvláštní ustanovení pro EZFRV

1. V případě zjištění nesrovnalostí a jiných případů nedodržení podmínek intervencí pro rozvoj venkova uvedených ve strategických plánech SZP ze strany příjemců, a v případě finančních nástrojů rovněž ze strany zvláštních fondů v rámci holdingových fondů nebo ze strany konečných příjemců, provedou členské státy finanční úpravy, kterými se částečně, nebo v odůvodněných případech úplně zruší dotčené financování Unie. Členské státy vezmou v úvahu povahu a závažnost zjištěných nedodržení podmínek, jakož i úroveň finanční ztráty pro EZFRV.

Zrušené částky financování Unií v rámci EZFRV a částky získané zpět, jakož i související úroky se opětovně přidělí na jiné operace pro rozvoj venkova v rámci strategických plánů SZP. Zrušené nebo zpětně získané finanční prostředky Unie mohou členské státy opětovně použít v celé výši pouze na operaci pro rozvoj venkova stanovenou v jejich strategických plánech SZP, avšak nesmí je opětovně přidělit na operace pro rozvoj venkova, jež byly předmětem finanční úpravy.

V souladu s tímto článkem členské státy odečtou veškeré částky, jejichž vyplacení nebylo oprávněné v důsledku dosud nenapravené nesrovnalosti na straně příjemce, od jakýchkoli budoucích plateb vyplácených příjemci platební agenturou.

2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce lze v případě intervencí pro rozvoj venkova, na něž je poskytována podpora z finančních nástrojů uvedených v článku 58 nařízení (EU) 2021/1060, opětovně použit v rámci téhož finančního nástroje příspěvek zrušený v důsledku nedodržení podmínek ze strany jednotlivého příjemce takto: a) pokud je nedodržení podmínek, které vede ke zrušení příspěvku, zjištěno na úrovni konečného příjemce ve smyslu čl. 2 bodu 18 nařízení (EU) 2021/1060, pouze pro jiné konečné příjemce v rámci téhož finančního nástroje; b) pokud je nedodržení podmínek, které vede ke zrušení příspěvku, zjištěno na úrovni zvláštního fondu ve smyslu čl. 2 bodu 21 nařízení (EU) 2021/1060 v rámci holdingového fondu ve smyslu čl. 2 bodu 20 uvedeného nařízení, pouze pro jiné zvláštní fondy.

Článek 58

Prováděcí pravomoci týkající se možného započtení částek a forem oznámení

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se možného započtení částek ze zpětného získání neoprávněných plateb a forem, jakými mají členské státy Komisi oznamovat a sdělovat informace týkající se povinností stanovených v tomto oddíle. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.







HLAVA IV

KONTROLNÍ SYSTÉMY A SANKCE







KAPITOLA I

Obecná pravidla

Článek 59

Ochrana finančních zájmů Unie

1. Členské státy v rámci SZP a v souladu s příslušnými správními systémy přijmou veškeré právní a správní předpisy a veškerá další opatření nezbytná k zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie, včetně účinného uplatňování kritérií způsobilosti výdajů stanovených v článku 37. Tyto předpisy a opatření se vztahují zejména na: a) kontroly legality a správnosti operací financovaných z EZZF a EZFRV, a to i na úrovni příjemců a v souladu s tím, jak jsou stanoveny ve strategických plánech SZP; b) zajištění účinné ochrany před podvody, především pokud jde o odvětví s vyšší úrovní rizika, přičemž tato ochrana má mít odrazující účinek, a to s ohledem na náklady a přínosy i přiměřenost opatření; c) předcházení nesrovnalostem a podvodům, jejich odhalování a nápravu; d) ukládání sankcí, jež jsou účinné, přiměřené a odrazující v souladu s právem Unie nebo případně vnitrostátním právem, a dle potřeby zahájení soudního řízení za tímto účelem; e) zpětné získávání neoprávněných plateb a úroků a dle potřeby zahájení soudního řízení za tímto účelem, a to i v případě nesrovnalostí ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95.

2. Členské státy zavedou účinné řídící a kontrolní systémy, aby zajistily soulad s právními předpisy Unie, jež upravují intervence Unie.

Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění řádného fungování svých řídících a kontrolních systémů a legality a správnosti výdajů vykazovaných Komisi.

S cílem pomoci členským státům v tomto ohledu jim Komise zpřístupní nástroj pro vytěžování dat k posouzení rizik, která představují projekty, příjemci, dodavatelé a smlouvy, přičemž zajistí minimální administrativní zátěž a účinnou ochranu finančních zájmů Unie. Tento nástroj pro vytěžování dat lze rovněž použít k tomu, aby se zabránilo obcházení pravidel podle článku 62. Do roku 2025 předloží Komise zprávu, která posoudí používání jednotného nástroje pro vytěžování dat a jeho interoperabilitu s výhledem na jeho všeobecné používání členskými státy.

3. Členské státy zajistí kvalitu a spolehlivost systému vykazování a údajů týkajících se ukazatelů.

4. Členské státy zajistí, aby jim příjemci prostředků z EZZF a EZFRV poskytli informace nezbytné pro jejich identifikaci, případně i identifikaci skupiny, jíž se účastní, ve smyslu čl. 2 bodu 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ( 6 ).

5. Členské státy přijmou odpovídající opatření, která zajistí, aby sankce uplatňované podle odst. 1 písm. d) byly přiměřené a odstupňované podle závažnosti, rozsahu, trvání či opakování zjištěného nedodržení.

Opatření přijatá členskými státy zajistí zejména, aby nebyly ukládány žádné sankce, pokud:

a) je nedodržení podmínek způsobeno vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi v souladu s článkem 3;

b) je nedodržení podmínek způsobeno chybou příslušného orgánu či jiného orgánu nebo pokud nemohla osoba dotčená správní sankcí chybu přiměřeně zjistit;

c) může dotčená osoba příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že k nedodržení povinností podle odstavce 1 tohoto článku nedošlo její vinou, nebo pokud se příslušný orgán přesvědčí jinak, že dotčená osoba nenese zavinění.

Pokud bylo nedodržení podmínek pro poskytnutí podpory způsobeno vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi v souladu s článkem 3, příjemce si zachová právo na získání podpory.

6. Členské státy mohou do svých řídících a kontrolních systémů zahrnout možnost, aby žádosti o podporu a žádosti o platbu mohly být po jejich předložení opraveny, aniž by to mělo dopad na právo na získání podpory, pokud prvky nebo opomenutí, které mají být opraveny, byly učiněny v dobré víře, jak tento koncept uznává příslušný orgán; a pokud je oprava provedena buď předtím, než je žadatel informován, že byl vybrán ke kontrole na místě, nebo než příslušný orgán přijme rozhodnutí týkající se žádosti.

7. Členské státy přijmou opatření pro zajištění účinného šetření stížností týkajících se EZZF a EZFRV a na žádost Komise posoudí stížnosti předložené Komisi, jež spadají do oblasti působnosti jejich strategických plánů SZP. Členské státy informují Komisi o výsledcích těchto šetření. Komise zajistí, aby stížnosti, které jí byly podány přímo, byly náležitě řešeny. Pokud Komise postoupí stížnost členskému státu a členský stát ve lhůtě stanovené Komisí neučiní následné kroky, přijme Komise nezbytná opatření s cílem zajistit, aby členský stát dodržel povinnosti, které pro něj vyplývají z tohoto odstavce.

8. Členské státy informují Komisi o opatřeních a krocích přijatých podle odstavců 1 a 2.

Veškeré podmínky, které členské státy stanoví navíc k podmínkám stanoveným pravidly Unie pro získávání podpory financované z EZZF nebo EZFRV, musejí být ověřitelné.

9. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování tohoto článku, která se týkají: a) postupů, lhůt, výměny informací, požadavků na nástroj pro vytěžování dat a informací, které mají být shromažďovány ohledně identifikace příjemců, pokud jde o povinnosti stanovené v odstavcích 1, 2 a 4; b) oznamování a sdělování informací Komisi členskými státy, pokud jde o povinnosti stanovené v odstavcích 5 a 7.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 60

Pravidla pro kontroly, které mají být prováděny

1. Řídící a kontrolní systémy zavedené členskými státy v souladu s čl. 59 odst. 2 zahrnují systematické kontroly, které se zaměří mimo jiné na oblasti s nejvyšším rizikem chyb.

Členské státy zajistí, aby byly prováděny kontroly na úrovni nezbytné k efektivnímu řízení rizik pro finanční zájmy Unie. Příslušný orgán si zvolí kontrolní vzorek z celého souboru žadatelů, který ve vhodných případech sestává z části namátkové a části rizikové.

2. Kontroly operací, pro něž je poskytována podpora z finančních nástrojů uvedených v článku 58 nařízení (EU) 2021/1060, se provádějí pouze na úrovni holdingového fondu a zvláštních fondů a v kontextu záručních fondů na úrovni subjektů poskytujících příslušné nové půjčky.

Kontroly se neprovádějí na úrovni EIB ani jiných mezinárodních finančních institucí, jejichž akcionářem je členský stát.

3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, jež jsou nezbytné k zajištění toho, aby byly kontroly prováděny správně a účinně a aby ověřování podmínek způsobilosti probíhalo účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, a kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla pro další požadavky související s celními řízeními a zejména s řízeními, která jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, vyžaduje-li to řádná správa systému.

4. Pokud jde o opatření uvedená v právních předpisech v oblasti zemědělství, Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování tohoto článku, a zejména: a) pravidla pro zvláštní kontrolní opatření a metody umožňující stanovit obsah tetrahydrokanabinolu, pokud jde o konopí podle čl. 4 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EU) 2021/2115; b) systém pro kontroly schválených mezioborových organizací, pokud jde o bavlnu podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 druhého pododdílu nařízení (EU) 2021/2115; c) pravidla pro měření ploch a pravidla týkající se kontrol a pravidel upravujících zvláštní finanční postupy pro zlepšení kontrol, pokud jde o víno podle nařízení (EU) č. 1308/2013; d) testy a metody používané pro stanovení způsobilosti produktů určených pro veřejnou intervenci a soukromé skladování, jakož i používání nabídkových řízení pro veřejnou intervenci i soukromé skladování; e) další pravidla pro kontroly, které mají být prováděny členskými státy, pokud jde o opatření stanovená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 61

Nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

Pokud se nedodržení týká unijních nebo vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek, členské státy zajistí, aby část podpory, která se nevyplatí nebo která se odejme, byla určena podle závažnosti nedodržení a v souladu se zásadou proporcionality.

Členské státy zajistí, aby legalita a správnost operace byla dotčena pouze do výše části podpory, která se nevyplatí nebo která se odejme.

Článek 62

Ustanovení o obcházení

Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení práva Unie, členské státy přijmou účinná a přiměřená opatření, aby se zabránilo obcházení ustanovení práva Unie, a zejména pak zajistí, aby se žádná z výhod stanovených v právních předpisech v oblasti zemědělství neposkytla fyzické nebo právnické osobě, v souvislosti s nimiž se zjistí, že podmínky nezbytné pro získání těchto výhod byly vytvořeny uměle v rozporu s cíli uvedených právních předpisů.

Článek 63

Slučitelnost intervencí pro účely kontrol v odvětví vína

Pro účely uplatňování intervencí v odvětví vína podle hlavy III kapitoly III oddílu 4 nařízení (EU) 2021/2115 členské státy zajistí, aby správní a kontrolní postupy uplatňované na tyto intervence byly slučitelné s integrovaným systémem uvedeným v kapitole II této hlavy, pokud jde o:

a) systémy identifikace zemědělských pozemků;

b) kontroly.

Článek 64

Jistoty

1. Pokud tak stanoví právní předpisy v oblasti zemědělství, požádají členské státy o složení jistoty, která zaručí, že v případě nesplnění konkrétní povinnosti vyplývající z těchto právních předpisů bude příslušnému orgánu uhrazena určitá finanční částka nebo propadne v jeho prospěch.

2. S výjimkou případů vyšší moci jistota zcela nebo částečně propadá, pokud se konkrétní povinnost nesplní nebo pokud se splní pouze částečně.

3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla, která zajistí nediskriminační zacházení, rovnost a dodržování zásady proporcionality při skládání jistoty a která: a) určí odpovědnou stranu v případě nesplnění povinnosti; b) stanoví zvláštní situace, kdy příslušný orgán může upustit od požadavku týkajícího se jistoty; c) stanoví podmínky týkající se skládané jistoty a ručitele a podmínky pro složení a uvolnění jistoty; d) stanoví zvláštní podmínky týkající se jistoty složené v rámci záloh; e) stanoví důsledky porušení povinností, pro které byla složena jistota, jak je stanoveno v odstavci 1, včetně propadnutí jistot a míry snížení, jež se má uplatnit na uvolnění jistot pro náhrady, licence, nabídky, nabídky v rámci nabídkového řízení nebo konkrétní žádosti a v případě, že povinnost, na kterou se tato jistota vztahuje, nebyla částečně či zcela splněna, a to s ohledem na povahu dané povinnosti, na množství, u nějž byla povinnost porušena, na dobu překračující lhůtu, v níž měla být povinnost splněna, a na dobu, která uplynula od předložení dokladu potvrzujícího splnění povinnosti.

4. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se: a) formy skládané jistoty a postupu pro složení jistoty a její přijetí a pro nahrazení původní jistoty; b) postupů pro uvolnění jistoty; c) oznámení, která mají provést členské státy a Komise.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.







KAPITOLA II

Integrovaný administrativní a kontrolní systém

Článek 65

Oblast působnosti a definice týkající se této kapitoly

1. Každý členský stát zavede a provozuje integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen „integrovaný systém“).

2. Integrovaný systém se vztahuje na intervence podle plochy a zvířat uvedené v hlavě III kapitolách II a IV nařízení (EU) 2021/2115 a na opatření uvedená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013.

3. Integrovaný systém se v nezbytném rozsahu použije rovněž pro řízení a kontrolu podmíněnosti a intervencí v odvětví vína podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115.

4. Pro účely této kapitoly se rozumí: a) „geoprostorovou žádostí“ elektronický formulář žádosti, který zahrnuje IT aplikaci založenou na geografickém informačním systému, který příjemcům umožňuje, aby nahlásili rozlohy zemědělských pozemků zemědělského podniku, jak je vymezen v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2021/2115, a nezemědělských ploch, pro které je požadována platba; b) „systémem monitorování ploch“ postup pravidelného a systematického pozorování, sledování a hodnocení zemědělských činností a postupů na zemědělských plochách na základě družicových dat z družic Copernicus Sentinel nebo jiných údajů s minimálně ekvivalentní hodnotou; c) „systémem identifikace a evidence zvířat“ systém identifikace a evidence chovaných suchozemských zvířat stanovený částí IV hlavou I kapitolou 2 oddílem 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ( 7 ); d) „zemědělským pozemkem“ členskými státy vymezená jednotka zemědělské plochy určená v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2021/2115; e) „geografickým informačním systémem“ počítačový systém schopný zaznamenávat, uchovávat, analyzovat a zobrazovat informace s geografickými odkazy; f) „automatickým systémem žádostí“ systém pro žádosti ohledně intervencí podle plochy nebo zvířat, v němž jsou údaje požadované správními orgány, alespoň pokud jde o jednotlivé plochy nebo zvířata, pro něž je požadována podpora, k dispozici v úředních elektronických databázích spravovaných členskými státy a v nezbytných případech jsou tyto údaje zpřístupněny příjemci.

Článek 66

Prvky integrovaného systému

1. Integrovaný systém zahrnuje tyto prvky: a) systém identifikace zemědělských pozemků; b) systém pro geoprostorové žádosti a případně systém pro podávání žádostí podle zvířat; c) systém monitorování ploch; d) systém pro identifikaci příjemců intervencí a opatření podle čl. 65 odst. 2; e) systém kontrol a sankcí; f) případně systém identifikace a evidence platebních nároků; g) případně systém identifikace a evidence zvířat.

2. Integrovaný systém poskytuje informace relevantní pro vykazování ukazatelů uvedených v článku 7 nařízení (EU) 2021/2115.

3. Integrovaný systém funguje na základě elektronických databází a geografických informačních systémů a umožňuje výměnu a integraci údajů mezi elektronickými databázemi a geografickými informačními systémy. V relevantních případech geografické informační systémy umožňují tuto výměnu a integraci údajů o zemědělských pozemcích ve vymezených chráněných zónách a vymezených oblastech, které byly zřízeny v souladu s právními předpisy Unie uvedenými v příloze XIII nařízení (EU)2021/2115, jako jsou oblasti sítě Natura 2000 nebo oblasti ohrožené znečištěním dusičnany ve smyslu čl. 2 písm. k) směrnice Rady 91/676/EHS ( 8 ), jakož i krajinné prvky v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, který je vymezen v souladu s článkem 13 nařízení (EU) 2021/2115 nebo na něž se vztahují intervence uvedené v hlavě III kapitolách II a IV uvedeného nařízení.

4. Aniž je dotčena odpovědnost členských států za zavedení a používání integrovaného systému, může Komise využít služeb specializovaných subjektů nebo osob, aby usnadnila zavedení, monitorování a provoz integrovaného systému, zejména s cílem poskytnout příslušným orgánům členských států technické poradenství.

5. Členské státy přijmou opatření nezbytná k řádnému vytvoření a provozu integrovaného systému a na žádost jiného členského státu si poskytují vzájemnou pomoc potřebnou pro účely této kapitoly.

Článek 67

Uchovávání a sdílení údajů

1. Členské státy zaznamenávají a uchovávají veškeré údaje a dokumentaci o nahlášených ročních výstupech v rámci výročního schvalování výkonnosti podle článku 54 a o vykázaném pokroku při plnění cílů stanovených ve strategickém plánu SZP a monitorovaných v souladu s článkem 128 nařízení (EU) 2021/2115.

Údaje a dokumentace uvedené v prvním pododstavci týkající se běžného kalendářního nebo hospodářského roku a předchozích deseti kalendářních nebo hospodářských let jsou přístupné pro nahlížení prostřednictvím digitálních databází příslušných orgánů členského státu.

Údaje použité pro systém monitorování ploch lze uchovávat jako primární údaje na serveru, který nepatří příslušným orgánům. Tyto údaje se na serveru uchovávají po dobu nejméně tří let.

Odchylně od druhého pododstavce mají členské státy, které přistoupily k Unii v roce 2013 nebo později, povinnost zajistit, aby byly údaje k dispozici k nahlédnutí až od roku jejich přistoupení.

Odchylně od druhého pododstavce mají členské státy povinnost zajistit, aby byly údaje a dokumentace související se systémem monitorování ploch podle čl. 66 odst. 1 písm. c) k dispozici k nahlédnutí až ode dne zavedení systému monitorování ploch.

2. Členské státy mohou uplatňovat požadavky stanovené v odstavci 1 na regionální úrovni za podmínky, že takové požadavky a administrativní postupy pro zaznamenávání údajů a přístup k nim jsou koncipovány tak, aby byly jednotné na celém území členského státu, a umožňovaly agregaci údajů na celostátní úrovni