02001D0507(01) — CS — 04.07.2006 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B ROZHODNUTÍ RADY ze dne 26. června 2001 o přistoupení Evropského společenství k předpisu Evropské hospodářské Komise OSN č. 109 o schvalování výroby obnovených pneumatik užitkových automobilů a jejich přípojných vozidel (2001/507/ES) (Úř. věst. L 183 6.7.2001, s. 35)

Ve znění:









▼B

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 26. června 2001

o přistoupení Evropského společenství k předpisu Evropské hospodářské Komise OSN č. 109 o schvalování výroby obnovených pneumatik užitkových automobilů a jejich přípojných vozidel

(2001/507/ES)







▼M1

Jediný článek

Evropské společenství přistupuje k předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů č. 109 o schvalování výroby obnovených pneumatik užitkových automobilů a jejich přípojných vozidel.

Ode dne 13. září 2006 se předpis č. 109, obsažený v příloze, uplatňuje jako povinná podmínka pro uvedení obnovených pneumatik spadajících do jeho působnosti na trh Společenství.

▼M1









PŘEDPIS Č. 109

JEDNOTNÁ USTANOVENÍ PRO SCHVALOVÁNÍ VÝROBY OBNOVENÝCH PNEUMATIK UŽITKOVÝCH AUTOMOBILŮ A JEJICH PŘÍPOJNÝCH VOZIDEL

(Úplné znění)

OBSAH PŘEDPIS 1. Oblast působnosti 2. Definice 3. Označení 4. Žádost o schválení 5. Schválení 6. Požadavky 7. Specifikace 8. Změny schválení 9. Shodnost výroby 10. Sankce za neshodnost výroby 11. Ukončení výroby 12. Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek pro schválení, zkušebních laboratoří a orgánů státní správy PŘÍLOHY Příloha 1 – Sdělení o udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odnětí schválení nebo o ukončení výroby obnovujícího výrobního závodu podle předpisu č. 109 Příloha 2 – Uspořádání značky schválení Příloha 3 – Uspořádání označení obnovených pneumatik Příloha 4 – Seznam indexů únosnosti a odpovídajících únosností Příloha 5 – Označení velikosti a rozměry pneumatiky Příloha 6 – Metoda měření pneumatik Příloha 7 – Postup životnostní zkoušky zatížením/rychlostí Dodatek 1 – Program životnostní zkoušky Dodatek 2 – Vztah mezi jednotkami tlaku a indexem tlaku Příloha 8 – Změny únosnosti s rychlostí: radiální a diagonální pneumatiky užitkových automobilů vyobrazení Příloha 9 – Vysvětlující vyobrazení

1. OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na výrobu obnovených pneumatik určených k montáži na užitkové automobily a na jejich přípojná vozidla užívaná na silnicích. Nevztahuje se však na:

1.1 obnovené pneumatiky soukromých (osobních) vozidel a jejich přípojných vozidel;

1.2 obnovené pneumatiky s rychlostní způsobilostí pod 80 km/h;

1.3 pneumatiky jízdních kol a motocyklů;

1.4 pneumatiky původně vyrobené bez symbolů rychlosti a údajů o únosnosti;

1.5 pneumatiky, původně vyrobené bez schválení typu a bez označení „E“ nebo „e“.

2. DEFINICE (viz rovněž vyobrazení v příloze 9)

Pro účely tohoto předpisu:

2.1 „Rozměrovou řadou obnovených pneumatik“ se rozumí rozměrová řada obnovených pneumatik, uvedených v bodě 4.1.4.

2.2 „Konstrukcí“ pneumatiky se rozumějí technické vlastnosti kostry pláště pneumatiky. Rozlišují se zejména tyto druhy konstrukcí:

2.2.1 „diagonální“ nebo „bias-ply“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány střídavě v úhlech podstatně menších než 90o ke střednici běhounu;

2.2.2 „smíšená konstrukce (bias-belted)“ označuje konstrukci pneumatiky diagonálního typu (bias-ply), v níž je kostra obepnuta pásem obsahujícím dvě nebo více vrstev v podstatě neroztažitelného kordu, uspořádaných střídavě v úhlech blízkých úhlům kostry;

2.2.3 „radiální“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány v podstatě v úhlu 90o ke střednici běhounu, přičemž kostra je stabilizována v podstatě neroztažitelným obvodovým pásem.

2.3 „Druh užití“:

2.3.1 normální pneumatika je pneumatika určená pouze k obvyklému užití na silnici;

2.3.2 pneumatika pro zvláštní užití je pneumatika určená pro smíšené užití, jak na silnici, tak v terénu, nebo pro omezenou rychlost;

2.3.3 pneumatika pro jízdu na sněhu je pneumatika, jejíž vzorek běhounu nebo vzorek běhounu a jejíž konstrukce jsou konstruovány především tak, aby v blátě a v čerstvém nebo rozbředlém sněhu zajišťovaly lepší výkon než normální pneumatika. Vzorek běhounu pneumatiky pro jízdu na sněhu je zpravidla tvořen drážkami (žebry) nebo masivními bloky, případně obojím, vzdálenými od sebe více než u normální pneumatiky.

2.4 „Patkou“ se rozumí ta část pneumatiky, jejíž tvar a konstrukce slouží k přizpůsobení se ráfku a k uchycení pneumatiky na něm.

2.5 „Kordem“ se rozumějí vlákna tvořící tkanivo vrstev v pneumatice.

2.6 „Vrstvou“ se rozumí vrstva tvořená rovnoběžnými pogumovanými kordy.

2.7 „Výztužný pás“ se používá u radiálních pneumatik nebo pneumatik smíšené konstrukce (bias-belted) a rozumí se jím vrstva nebo vrstvy materiálu pod běhounem, v podstatě položené ve směru střednice běhounu a omezující kostru ve směru obvodu.

2.8 „Nárazník“ se používá u diagonálních pneumatik a rozumí se jím mezivrstva mezi kostrou a běhounem.

2.9 „Ochranný nárazník“ se používá radiálních pneumatik a rozumí se jím volitelná mezivrstva mezi výztužným pásem a běhounem, která minimalizuje poškození výztužného pásu.

2.10 „Patním páskem“ se rozumí materiál v oblasti patky, který chrání kostru proti oděru nebo abrazi ráfkem.

2.11 „Kostrou“ se rozumí ta konstrukční část pneumatiky, která není ani běhounem a ani vnějšími „gumovými“ bočnicemi a která po nahuštění nese zátěž.

2.12 „Běhounem“ se rozumí část pneumatiky, která přichází do kontaktu se zemí, chrání kostru proti mechanickému poškození a přispívá k adhesi se zemí.

2.13 „Bočnicí“ se rozumí část pneumatiky mezi běhounem a povrchem určeným k překrytí okrajem ráfku.

2.14 „Spodkem bočnice“ se rozumí plocha mezi čárou největší šířky průřezu pneumatiky a plochou určenou k překrytí okrajem ráfku.

2.15 „Drážkou běhounu“ se rozumí prostor mezi dvěma sousedními žebry nebo bloky vzorku běhounu.

2.16 „Šířkou průřezu“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky namontované na stanovený měřicí ráfek, bez výčnělků vytvořených označením, zdobením nebo ochrannými pásy nebo žebry.

2.17 „Celkovou šířkou“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky namontované na stanovený měřicí ráfek, včetně označení, zdobení a ochranných pásů nebo žeber.

2.18 „Výškou průřezu“ se rozumí vzdálenost rovnající se polovině rozdílu mezi vnějším průměrem pneumatiky a jmenovitým průměrem ráfku.

2.19 „Jmenovitým profilovým číslem“ se rozumí stonásobek čísla získaného dělením čísla, které vyjadřuje jmenovitou výškou průřezu, číslem vyjadřujícím jmenovitou šířku průřezu, přičemž oba rozměry jsou vyjádřeny ve stejných jednotkách.

2.20 „Vnějším průměrem“ se rozumí celkový průměr nahuštěné, nově obnovené pneumatiky.

2.21 „Označením rozměru pneumatiky“ se rozumí označení udávající:

2.21.1 jmenovitou šířku průřezu. Šířka je vyjádřena v milimetrech, s výjimkou určitých typů pneumatik, pro které je označení rozměru uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu;

2.21.2 jmenovité profilové číslo, s výjimkou určitých typů pneumatik, pro které je označení rozměru uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 tohoto předpisu;

2.21.3 smluvené číslo „d“ (symbol „d“), které udává jmenovitý průměr ráfku a odpovídá jeho průměru vyjádřenému buď v kódech (čísla menší než 100) nebo v milimetrech (čísla větší než 100). V označení lze užít čísel odpovídajících oběma druhům měření.

2.21.3.1 Hodnoty symbolu „d“ v milimetrech jsou tyto:







Kód jmenovitého průměru ráfku „d“ Hodnota symbolu „d“ v mm 8 9 10 11 12 13 14 203 229 254 279 305 330 356 15 16 17 18 19 381 406 432 457 483 20 21 22 24 25 508 533 559 610 635 14,5 16,5 17,5 19,5 20,5 22,5 24,5 368 419 445 495 521 572 622 26 28 30 660 711 762

2.22 „Jmenovitým průměrem ráfku (d)“ se rozumí průměr ráfku, na který je pneumatika určena k namontování.

2.23 „Ráfkem“ se rozumí nosný prvek pro soupravu pneumatiky s duší nebo pro bezdušovou pneumatiku, o který se opírají patky pneumatiky.

2.24 „Měřicím ráfkem“ se rozumí ráfek s označením „měřicí šířky ráfku“ nebo „konstrukční šířky ráfku“ pro určité označení rozměru pneumatiky, specifikovaný v kterémkoliv vydání jedné nebo více Mezinárodních norem pneumatik (International Tyre Standards).

2.25 „Zkušebním ráfkem“ se rozumí jakýkoliv ráfek uvedený jako schválený nebo doporučený nebo přípustný pro určité označení rozměru pneumatiky a její typ podle jedné z Mezinárodních norem pneumatik (International Tyre Standards).

2.26 „Mezinárodní normou pneumatik (International Tyre Standard)“ se rozumí kterýkoliv z následujících normalizačních dokumentů:

a) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) ( 1 ): „Standards Manual“ (Evropská technická organizace pro pláště a ráfky – příručka norem);

b) The European Tyre and Rim Technical Organisation (ETRTO) (1) : „Engineering Design Information – obsolete data“ (Evropská technická organizace pro pláště a ráfky – informace o strojírenských konstrukcích – zastaralé údaje);

c) The Tire and Rim Association Inc. (TRA) ( 2 ): „Year Book“ (Sdružení pro pláště a ráfky – ročenka);

d) The Japan Automobile Tire Manufacturers Association (JATMA) ( 3 ): „Year Book“ (Sdružení japonských výrobců automobilových pneumatik – ročenka);

e) The Tyre and Rim Association of Australia (TRAA) ( 4 ): „Standards Manual“ (Australské sdružení pro pláště a ráfky – příručka norem);

f) The Associação Brasileira de Pneus e Aros (ABPA) ( 5 ): „Manual de Normal Technicas“ (Brazilské sdružení pro pláště a ráfky – příručka norem);

g) The Scandinavian Tyre and Rim Organisation (STRO) ( 6 ): „Data Book“ (Skandinávská organizace pro pláště a ráfky – příručka údajů).

Normy pneumatik lze získat na následujících adresách:

2.27 „Vytrháváním“ se rozumí oddělování částí pryže z běhounu.

2.28 „Oddělováním kordů“ se rozumí oddělování kordů od jejich pryžového povlaku.

2.29 „Oddělováním vrstev“ se rozumí oddělování sousedních vrstev.

2.30 „Oddělováním běhounu“ se rozumí oddělování běhounu od kostry.

2.31 „Provozním popisem“ se rozumí určitá kombinace indexu únosnosti a symbolu kategorie rychlosti pneumatiky.

2.32 „Indexem únosnosti“ se rozumí číselný kód, jenž udává zatížení, které pneumatika unese při rychlosti odpovídající souvisejícímu symbolu rychlosti a při provozu v souladu s provozními podmínkami stanovenými výrobcem. Pneumatika může mít více než jeden index únosnosti k vyznačení únosnosti v případě, že se použije na jednoduchém nebo zdvojeném kole, nebo k označení její alternativní únosnosti (charakteristického bodu – Unique point), pro kterou změny zátěže v souladu s bodem 2.35 a přílohou 8 tohoto předpisu nejsou povoleny.

Seznam indexů únosnosti a odpovídajících hodnot zatížení je uveden v příloze 4 tohoto předpisu.

2.33 „Symbolem kategorie rychlosti“ se rozumí:

2.33.1 abecední symbol, jenž udává rychlost, při které může pneumatika unést zatížení udávané připojeným indexem únosnosti;

2.33.2 symboly rychlosti a odpovídající rychlosti udává následující tabulka:







Symbol kategorie rychlosti Odpovídající rychlost (km/h) F G J K L M N P Q R S T U H 80 90 100 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 210

2.34 „Charakteristickým bodem“ se rozumí doplňkový provozní popis vyznačený v běžném provozním popisu, který však nesmí být užit pro výpočet změny únosnosti podle definice v bodě 2.35 a v příloze 8 tohoto předpisu.

2.35 „Změnou únosnosti s rychlostí“ se rozumí alternativní únosnost pneumatiky užité při rychlosti odlišné od rychlosti uvedené symbolem rychlosti v běžném provozním popisu. Přípustné změny jsou uvedeny v tabulce v příloze 8 tohoto předpisu.

2.36 „Obnovujícím výrobním závodem“ se rozumí lokalita nebo skupina lokalit, kde se vyrábějí dokončené obnovené pneumatiky.

2.37 „Obnovováním“ se rozumí obecný pojem pro obnovu použitých pneumatik náhradou opotřebeného běhounu novým materiálem. Může rovněž zahrnovat obnovu vnějšího povrchu bočnic a nahrazení vrstev koruny nebo ochranného nárazníku. Zahrnuje následující postupy:

2.37.1 „obnovení běhounu“ – náhrada běhounu;

2.37.2 „nové opláštění“ – náhrada běhounu a nanesení nového materiálu, který přesahuje na část bočnice;

2.37.3 „patka – patka“ – náhrada běhounu a obnova bočnic, včetně celého spodku bočnic pneumatiky nebo jeho části.

2.38 „Opotřebený plášť“ je opotřebená pneumatika zahrnující kostru pneumatiky a materiál zbytku běhounu a bočnic.

2.39 „Broušení“ je postup odstraňování starého materiálu z pláště, aby se tak připravil povrch pro nový materiál.

2.40 „Oprava“ je opravná práce na poškozeném plášti, oprava je možná jen v rámci uznaných mezí.

2.41 „Materiál běhounu“ je materiál ve stavu vhodném k náhradě opotřebeného běhounu. Může mít několik forem, např.:

2.41.1 „protektorovací pás“ – předem nařezané délky materiálu, protlačeného tak, aby měl požadovaný profil, který se následně za studena nanese na připravený plášť. Nový materiál musí být vulkanizovaný;

2.41.2 „navinutý běhoun“ – pás materiálu běhounu přímo protlačovaného a vinutého na připravený plášť a navinutého až do požadovaného obrysu profilu. Nový materiál musí být vulkanizovaný;

2.41.3 „přímé protlačování“ – materiál běhounu protlačený tak, aby měl požadovaný profil, a protlačovaný přímo na připravený plášť. Nový materiál musí být vulkanizovaný;

2.41.4 „předvulkanizovaný“ – předem zformovaný a vulkanizovaný běhoun přímo aplikovaný na připravený plášť. Nový materiál musí být na plášť nalepený.

2.42 „Boční pásky“ představují materiál použitý k překrytí bočnic pláště a umožňující tak vytvarování požadovaného značení.

2.43 „Spojovací směs“ je materiál, užitý jako lepicí vložka mezi novým běhounem a pláštěm a jako materiál na opravu drobných poškození.

2.44 „Vulkanizační roztok“ je lepicí roztok užitý k přidržení nového materiálu na správném místě před vulkanizací.

2.45 „Vulkanizace“ je pojem užívaný k popisu změny fyzikálních vlastností nového materiálu, zpravidla dosažené působením tepla a tlaku po stanovenou dobu a za řízených podmínek.

3. OZNAČENÍ

3.1 Příklad označení obnovené pneumatiky uvádí příloha 3 tohoto předpisu.

3.2 Obnovené pneumatiky musejí mít u symetrických pneumatik na obou bočnicích a u nesymetrických pneumatik nejméně na vnější bočnici:

3.2.1 obchodní název nebo obchodní značku;

3.2.2 označení rozměru pneumatiky podle definice v bodě 2.21;

3.2.3 následující údaje o konstrukci:

3.2.3.1 na diagonálních (bias-ply) pneumatikách není žádné označení nebo je vyznačeno písmeno „D“ umístěné před označením průměru ráfku;

3.2.3.2 na radiálních pneumatikách je písmeno „R“ umístěné před označením průměru ráfku a je možno vyznačit slovo „RADIAL“;

3.2.3.3 na pneumatikách smíšené konstrukce (bias-belted) je písmeno „B“ umístěné před označením průměru ráfku a navíc slova „BIAS-BELTED“;

3.2.4 provozní popis, který zahrnuje:

3.2.4.1 údaj o jmenovité únosnosti (jmenovitých únosnostech) pneumatiky ve tvaru indexu (indexů) únosnosti podle bodu 2.32;

3.2.4.2 údaj o jmenovité rychlosti, při které pneumatika unese zatížení, ve tvaru symbolu podle bodu 2.33;

3.2.5 v případě vhodnosti, jeden alternativní provozní popis, charakteristický bod, který zahrnuje:

3.2.5.1 údaj o únosnosti (únosnostech) pneumatiky ve tvaru indexu (indexů) únosnosti podle bodu 2.32;

3.2.5.2 údaj o rychlosti, při které pneumatika unese zatížení, ve tvaru symbolu podle bodu 2.33;

3.2.6 slovo „TUBELESS“, jde-li o pneumatiku konstruovanou pro užití bez duše;

3.2.7 nápis M+S nebo MS nebo M.S. nebo M & S, jde-li o pneumatiku pro jízdu na sněhu;

3.2.8 datum obnovení ve tvaru:

3.2.8.1 do 31. prosince 1999 buď podle bodu 3.2.8.2, nebo ve tvaru skupiny tří číslic, první dvě číslice udávají týden a třetí číslice rok dekády výroby. Kód data může pokrývat období výroby od týdne označeného číslem včetně do doby tohoto týdne plus tři. Např. označení „253“ může udávat, že pneumatika byla obnovena v týdnech 25, 26, 27 nebo 28 roku 1993.

Kód data může být uveden pouze na jedné bočnici;

3.2.8.2 od 1. ledna 2000 ve tvaru skupiny čtyř číslic, první dvě číslice udávají týden a druhé dvě číslice rok obnovení. Kód data může pokrývat období výroby od týdne označeného číslem včetně do doby tohoto týdne plus tři. Např. označení „2503“ může udávat, že pneumatika byla obnovena v týdnech 25, 26, 27 nebo 28 roku 2003.

Kód data může být uveden pouze na jedné bočnici.

3.2.9 Pneumatiky, do kterých lze nové drážky znovu vyřezat, jsou označeny symbolem „ “ v kruhu o průměru nejméně 20 mm, nebo slovem „REGROOVABLE“ (předrážkovatelné) vylisovaným v reliéfu nebo zahloubením na obě bočnice.

3.2.10 Údaj o tlaku huštění předepsaném pro životnostní zkoušky zatížením/rychlostí pomocí indexu „PSI“, jak je vysvětleno v příloze 7 dodatku 2 tohoto předpisu. Tento údaj může být uveden pouze na jedné bočnici.

3.2.11 Označení „RETREAD“ (obnoveno) nebo „REMOULD“ (znovu navařeno) (od 1. ledna 1999 se musí užívat pouze slovo „RETREAD“). Na žádost obnovujícího subjektu lze připojit shodný termín v jiných jazycích.

3.2.12 Označení „ET“ nebo „ML“ nebo „MPT“ pro pneumatiky pro zvláštní užití ( 7 ).

3.3 Před schválením musejí mít pneumatiky dostatečně velikou volnou plochu pro umístění značky schválení podle bodu 5.8 a podle přílohy 2 tohoto předpisu.

3.4 Po schválení se označení podle bodu 5.8 a uvedené v příloze 2 tohoto předpisu umístí do volné plochy podle bodu 3.3. Toto označení může být uvedeno pouze na jedné bočnici.

3.5 Označení uvedená v bodě 3.2 a značka schválení předepsaná v bodech 3.4 a 5.8 musejí být zřetelně čitelné, musejí být na pneumatice vylisovány v reliéfu nebo zahloubením a musejí být na pneumatice vyznačeny trvale.

3.6 Pokud jsou na pneumatice i po obnovení čitelné některé údaje původního výrobce, je třeba je považovat za údaje obnovujícího subjektu i pro obnovenou pneumatiku. Pokud se tyto původní údaje na obnovenou pneumatiku nevztahují, musejí být úplně odstraněny.

3.7 Původní značky schválení „E“ nebo „e“ a příslušné číslo schválení a všechny další následující značky schválení nebo čísla obnovujícího výrobního závodu, pokud nadále neplatí, musejí být odstraněny.

4. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

Na výrobní závod pro obnovování pneumatik se vztahují následující postupy:

4.1 žádost o schválení výrobního závodu pro obnovování pneumatik podává držitel obchodního názvu nebo obchodní značky, která se uvede na pneumatice, nebo jeho řádně zmocněný zástupce. Žádost musí obsahovat:

4.1.1 přehled organizační struktury společnosti, která obnovuje pneumatiky;

4.1.2 stručný popis systému řízení jakosti, který zajistí účinnou kontrolu postupů obnovování pneumatik tak, aby byly splněny požadavky tohoto předpisu;

4.1.3 obchodní názvy nebo obchodní značky, které se uvedou na vyráběných obnovených pneumatikách;

4.1.4 následující informace ve vztahu k rozměrové řadě u pneumatik, které mají být obnoveny:

4.1.4.1 rozměrová řada rozměrů pneumatik;

4.1.4.2 konstrukce pneumatik (diagonální bias-ply, smíšené konstrukce bias-belted nebo radiální);

4.1.4.3 kategorie užití pneumatik (normální nebo pro jízdu na sněhu atd.);

4.1.4.4 systém obnovení a metody aplikace používaných nových materiálů podle definice v bodech 2.37 a 2.41;

4.1.4.5 symbol maximální rychlosti obnovených pneumatik;

4.1.4.6 maximální index únosnosti obnovených pneumatik

4.1.4.7 stanovená mezinárodní norma pneumatik (International Tyre Standard), které rozměrová řada pneumatik odpovídá.

5. SCHVÁLENÍ

5.1 Pro obnovování pneumatik se požaduje schválení obnovujícího výrobního závodu příslušnými orgány v souladu s požadavky tohoto předpisu. Příslušný orgán přijme potřebná opatření uvedená v tomto předpisu s cílem zajistit, aby pneumatiky obnovené v příslušném výrobním závodu splňovaly požadavky stanovené v tomto předpisu. Obnovující výrobní závod plně odpovídá za zajištění, že obnovené pneumatiky splňují požadavky tohoto předpisu a že budou při běžném užívání vykazovat odpovídající vlastnosti.

5.2 Mimo obvyklé požadavky na úvodní hodnocení výrobního závodu pro obnovování pneumatik se schvalovací orgán musí ujistit, že postupy, provoz, pokyny a dokumentace specifikace, které podávají dodavatelé materiálů, jsou psány jazykem běžně srozumitelným pracovníkům výrobního závodu na obnovování pneumatik.

5.3 Schvalovací orgán zajistí, aby postupy a výrobní dokumentace každého výrobního závodu zahrnovaly specifikace, pokud jde o příslušné materiály a postupy použité při opravách, týkající se omezení opravitelných poškození nebo průniků do kostry pneumatiky, ať již taková poškození existují, nebo jsou vyvolána v průběhu přípravy obnovení.

5.4 Před udělením schválení se orgán musí ujistit, že obnovené pneumatiky odpovídají tomuto předpisu a že zkoušky předepsané v bodech 6.5 a 6.6 proběhly úspěšně nejméně na pěti, ale nikoli nezbytně na více než dvaceti vzorcích reprezentujících obnovené pneumatiky z rozměrové řady u pneumatik obnovených ve výrobním závodu.

5.5 V případě jakékoliv závady zaznamenané při zkoušce se musejí odzkoušet dva další vzorky pneumatiky téže specifikace.

Pokud při zkoušce nevyhoví kterýkoliv z těchto dvou vzorků, odzkouší se konečná dodávka dvou vzorků.

Pokud při zkoušce nevyhoví kterýkoliv ze vzorků konečné dodávky, žádost o schválení obnovujícího výrobního závodu se zamítne.

5.6 Každému schválenému obnovujícímu výrobnímu závodu se udělí schválení a přidělí se mu číslo schválení, pokud jsou splněny všechny požadavky tohoto předpisu. První dvě číslice takového čísla udávají sérii změn, které zahrnují poslední zásadní technické změny předpisu v době vydání schválení. Před číslo schválení se umístí údaj „109R“, který uvádí, že schválení se použije na pneumatiku, která byla obnovena podle tohoto předpisu.

Týž orgán nesmí přidělit stejné číslo jinému výrobnímu závodu, na který se vztahuje tento předpis.

5.7 Schválení nebo rozšíření, zamítnutí či odnětí schválení nebo ukončení výroby podle tohoto předpisu musí být na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu oznámeno stranám dohody z roku 1958, které používají tento předpis.

5.8 Na každé obnovené pneumatice vyhovující tomuto předpisu se mimo označení předepsaného v bodě 3.2 viditelně a na ploše podle bodu 3.3 umístí mezinárodní značka schválení, která se skládá z:

5.8.1 kružnice, ve které je vepsáno písmeno „E“ následované rozlišovacím číslem státu, který schválení udělil ( 8 ), a

5.8.2 čísla schválení popsaného výše v bodě 5.6.

5.9 Příklad značky schválení je uveden v příloze 2 tohoto předpisu.

6. POŽADAVKY

6.1 K prvnímu obnovování se nesmějí přijmout pneumatiky, pokud nemají schválení typu a nejsou opatřeny značkou „E“ nebo „e“, s výjimkou, že tento požadavek se povinně neuplatňuje nejdéle do 1. ledna 2000.

6.2 Podmínky před obnovováním:

6.2.1 Před kontrolou musí být pneumatika čistá a suchá.

6.2.2 Před broušením se každá pneumatika pečlivě prohlédne jak zevnitř, tak z vnějšku, aby se zajistilo, že je vhodná pro obnovení.

6.2.3 Obnovovat se nesmějí pneumatiky, na kterých je patrné poškození z přetěžování nebo podhušťování.

6.2.4 K obnovování se nesmějí přijmout pneumatiky vykazující následující poškození:

6.2.4.1 obecná:

a) neopravitelné trhliny pryže procházející ke kostře;

b) lomy kostry;

c) patrné škody vzniklé působením oleje nebo chemikálií;

d) poškozené nebo zlomené jádro patky;

e) dřívější opravy takových poškození, která přesahují stanovené meze poškození (viz bod 5.3);

6.2.4.2 stavy mimo stanovené meze opravitelnosti (viz bod 5.3):

a) průnik do kostry nebo poškození po přípravě pro opravu;

b) násobná poškození vyskytující se příliš blízko od sebe;

c) významné poškození vnitřního potahu;

d) poškození patky;

e) obnažené kordy kostry;

f) uvolněné kordy;

g) oddělení vrstvy výztužného pásu;

h) trvale deformované nebo zauzlené (ocelové) kordy kostry;

i) obvodové trhliny nad patkou;

j) zkorodovaný ocelový kord nebo patkový drát.

6.3 Příprava:

6.3.1 Po broušení a před nanesením nového materiálu se musí každá pneumatika znovu pečlivě prohlédnout přinejmenším z vnějšku tak, aby bylo možno zajistit, že je nadále vhodná k obnovení.

6.3.2 Celý povrch, na který se má nanášet nový materiál, musí být připraven bez přehřátí. Struktura obroušeného povrchu nesmí mít hluboké rozdrásání ani uvolněný materiál.

6.3.3 Tam, kde se má užít předvulkanizovaný materiál, musí obrys připravené plochy splňovat požadavky výrobce materiálu.

6.3.4 Poškození způsobené během obroušení nesmí přesáhnout stanovené meze opravy (viz bod 5.3) a musí být opraveno.

6.3.5 Poškození vrstev diagonálních pneumatik obroušením nesmí zasahovat za nejvrchnější vrstvu kostry v oblasti koruny. První zjištěná vrstva musí být pokládána za vrstvu kostry, jestliže nelze spolehlivě identifikovat nárazník. Pokud je nárazník namontován, jsou lokalizovaná poškození přípustná.

6.3.6 Lokalizované poškození výztužného pásu radiálních pneumatik obroušením je přípustné. V případě většího poškození je přípustné nahrazení úplného výztužného pásu nebo jeho průřezů. V případech, kdy je namontován ochranný nárazník a může být jako takový spolehlivě identifikován, je přípustné jej v případě jeho poškození vyjmout a nemusí být obnoven.

6.3.7 Obnažené ocelové části musejí být co nejdříve ošetřeny vhodným materiálem podle pokynu výrobce takového materiálu.

6.4 Obnovování:

6.4.1 Obnovující subjekt zajistí, aby buď výrobce nebo dodavatel opravných materiálů, včetně záplat, odpovídal za tyto činnosti:

a) stanovení metody (metod) použití a skladování, na vyžádání obnovujícího subjektu v národním jazyce země, ve které se materiály použijí;

b) stanovení mezí poškození, pro jejichž opravu jsou materiály určeny, na vyžádání obnovujícího subjektu v národním jazyce země, ve které se materiály použijí;

c) zajištění, že zesílené záplaty pro pneumatiky jsou vhodné k opravě kostry, pokud budou správně použity;

d) zajištění, že záplaty jsou schopny snést dvojnásobek maximálního tlaku nahuštění uvedeného výrobcem pneumatiky;

e) ujištění o vhodnosti jakýchkoliv jiných opravných materiálů pro uvažované užití.

6.4.2 Obnovující subjekt odpovídá za správné použití opravných materiálů a za skutečnost, že oprava nemá vady, které by mohly ovlivnit uspokojivou životnost pneumatiky.

6.4.3 Plocha v okolí zesíleného místa opravy bočnice nebo ramene radiální vrstvy pneumatiky se může lehce vyboulit, je-li pneumatika namontována a nahuštěna na doporučený provozní tlak. Musí být použity takové zesílené opravné materiály, jejichž fyzikální vlastnosti omezují výšku vyboulení na nejvýše 4 mm.

6.4.4 Obnovující subjekt zajistí, že buď výrobce, nebo dodavatel materiálů na běhoun a bočnice vystaví specifikace o podmínkách skladování a použití těchto materiálů, aby byla zaručena jakost materiálů. Na vyžádání obnovujícího subjektu musejí být tyto informace dodány v národním jazyce země, ve které se materiály použijí.

6.4.5 Obnovující subjekt zajistí, aby údaje o opravném materiálu nebo směsi byly uvedeny v osvědčení výrobce nebo dodavatele. Materiálové směsi musejí být vhodné pro uvažované užití pneumatiky.

6.4.6 Zpracovávaná pneumatika musí být vulkanizována co nejdříve po dokončení všech oprav a konstrukčních operací, nejpozději však podle údajů výrobce materiálu.

6.4.7 Pneumatika se vulkanizuje po dobu, při teplotě a při tlaku, které jsou vhodné a stanovené pro použité materiály a pro zpracovatelské zařízení. Rozměry navaření musejí odpovídat tloušťce nového materiálu a rozměru obroušeného pláště.

6.4.8 Tloušťka původního materiálu po obroušení a střední tloušťka jakéhokoliv nového materiálu použitého pod vzorkem běhounu musejí po obnovování odpovídat bodům 6.4.8.1 a 6.4.8.2.

6.4.8.1 U radiálních pneumatik (mm)

3 ≤ (A + B) ≤ 13 (minimum 3,0 mm; maximum 13,0 mm)

A ≥ 2 (minimum 2,0 mm)

B ≥ 0 (minimum 0,0 mm)







P.D. = hloubka vzorku X = tloušťka nového materiálu pod vzorkem A = střední tloušťka nového materiálu pod vzorkem B = minimální tloušťka původního materiálu nad výztužným pásem po obroušení

6.4.8.2 U diagonálních pneumatik:

Tloušťka původního materiálu nad nárazníkem musí být ≥ 0,80 mm.

Střední tloušťka nového materiálu nad čárou obroušení pláště musí být ≥ 2,00 mm.

Společná tloušťka původního a nového materiálu pod základnou drážek vzorku běhounu musí být ≥ 3,00 a ≤ 13,00 mm.

6.4.9 Provozní popis obnovené pneumatiky nesmí udávat ani vyšší symbol kategorie rychlosti, ani vyšší index únosnosti, než byly udány pro původní neobnovenou pneumatiku, pokud nebylo výrobci původní (neobnovené) pneumatiky se stejnou kostrou uděleno schválení pro její využití v revidovaném provozním popisu.

Informace o takovém zvýšení u původní neobnovené kostry musí být volně zpřístupněná schvalovacím orgánem každému obnovovacímu výrobní závodu a musí být sdělena ostatním stranám dohody z roku 1958 (viz článek 5 Dohody o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel – dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

Pro sdělení této informace se použije formulář uvedený v příloze 1 předpisu č. 54.

6.4.10 Zvýšení kategorie rychlosti či indexu únosnosti v provozním popisu uvedené v bodě 6.4.9 smí být povoleno pouze pro první obnovu původní neobnovené pneumatiky.

Pneumatiky, které již byly obnoveny, nesmějí mít kategorii rychlosti ani index únosnosti zvýšen nad údaje uvedené na použitém plášti.

6.5 Kontrola:

6.5.1 Po vulkanizaci v době, kdy si pneumatika udržuje teplo, se každá obnovená pneumatika prověří, aby se zajistilo, že nemá žádné zjevné vady. V průběhu obnovování nebo po něm se každá pneumatika zkušebně nahustí nejméně na 1,5 bar. Pokud se vyskytne zjevná vada profilu pneumatiky (např. puchýř, propad apod.), podrobí se pneumatika zvláštní zkoušce, aby se stanovila příčina takové vady.

6.5.2 Před obnovováním, během něho nebo po něm se pneumatika vhodnou kontrolní metodou nejméně jednou prověří z hlediska celistvosti její konstrukce.

6.5.3 Pro účely kontroly jakosti se určitý počet obnovených pneumatik podrobí destruktivním nebo nedestruktivním testům nebo zkouškám. Množství kontrolovaných pneumatik a výsledky zkoušek se musejí zaznamenávat.

6.5.4 Po obnovování musejí být rozměry obnovené pneumatiky při měření podle přílohy 6 tohoto předpisu ve shodě buď s rozměry vypočtenými podle postupů obsažených v bodě 7, nebo s přílohou 5 tohoto předpisu. Je třeba vzít v úvahu, že maximální vnější průměr obnovené pneumatiky může být až o 1,5 % větší než maximální vnější průměr nové, původní pneumatiky povolený předpisem č. 54.

6.6 Výkonová zkouška:

6.6.1 Aby obnovené pneumatiky vyhověly požadavkům tohoto předpisu, musejí být schopné obstát v životnostní zkoušce zatížením/rychlostí podle přílohy 7 tohoto předpisu.

6.6.2 Obnovená pneumatika, která po životnostní zkoušce zatížením/rychlostí nevykazuje žádné oddělování běhounu, oddělování vrstev, oddělování kordu, vytrhávání pryže ani lomy kordu, se považuje za pneumatiku, která ve zkoušce obstála.

6.6.3 Vnější průměr pneumatiky měřený šest hodin po životnostní zkoušce zatížením/rychlostí se nesmí lišit od vnějšího průměru pneumatiky měřeného před zkouškou o více než ±3,5 %.

7. SPECIFIKACE

7.1 Pneumatiky obnovené v souladu s tímto předpisem musejí vyhovovat následujícím požadavkům na rozměry:

7.1.1 Šířka průřezu:

7.1.1.1 Šířka průřezu se vypočte podle následujícího vzorce:

S = S1 + K (A – A1),

kde:







S: je skutečná šířka průřezu v mm změřená na zkušebním ráfku; S1: je hodnota „konstrukční šířky průřezu“ ve vztahu k měřicímu ráfku tak, jak ji stanovuje Mezinárodní norma pneumatik (International Tyre Standard), určená obnovujícím subjektem pro příslušný rozměr pneumatiky; A: je šířka zkušebního ráfku v mm; A1: je šířka měřicího ráfku v mm, jak ji stanovuje Mezinárodní norma pneumatik (International Tyre Standard), určená obnovujícím subjektem pro příslušný rozměr pneumatiky; K: je součinitel, který se musí rovnat 0,4 .

7.1.2 Vnější průměr:

7.1.2.1 Teoretický vnější průměr obnovené pneumatiky se vypočte podle následujícího vzorce:

D = d + 2H,

kde:







D: je teoretický vnější průměr v mm; d: je smluvené číslo podle definice v bodě 2.21.3 v mm; H: je jmenovitá výška průřezu v mm a rovná se šířce Sn, násobené 0,01 Ra,

kde:







Sn: je jmenovitá šířka průřezu v mm; Ra: je jmenovité profilové číslo.

Veškeré výše uvedené symboly jsou totožné s údaji v označení rozměru pneumatiky uvedenými na bočnici pneumatiky v souladu s požadavky bodu 3.2.2 a definovanými v bodě 2.21.

7.1.2.2 U pneumatik, jejichž označení je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5 předpisu EHK č. 54, však musí vnější průměr odpovídat údaji v těchto tabulkách.

7.1.3 Metoda měření obnovených pneumatik:

7.1.3.1 Rozměry obnovených pneumatik se měří postupy uvedenými v příloze 6 tohoto předpisu.

7.1.4 Vlastnosti šířky průřezu:

7.1.4.1 Skutečná celková šířka průřezu může být menší než šířka (šířky) průřezu stanovená (stanovené) v bodě 7.1.

7.1.4.2 Skutečná celková šířka průřezu může také hodnotu (hodnoty) stanovenou (stanovené) v bodě 7.1 překročit o:

4 % u radiálních pneumatik a

8 % u pneumatik diagonálních (bias-ply) nebo u pneumatik smíšené konstrukce (bias-belted).

U pneumatik s šířkou průřezu přesahující 305 mm, které jsou určeny pro dvojmontáž (zdvojené kolo), však nesmí být jmenovitá hodnota (jmenovité hodnoty) překročena (překročeny) o více než

2 % u radiálních pneumatik a

4 % u pneumatik diagonálních (bias-ply) nebo u pneumatik smíšené konstrukce (bias-belted).

7.1.5 Vlastnosti vnějšího průměru:

7.1.5.1 Skutečný vnější průměr obnovené pneumatiky nesmí být mimo rozmezí hodnot Dmin a Dmax získaných podle následujících vzorců:

Dmin = d + (2H × a)

Dmax = 1,015 × [d + (2H × b)]

kde:

7.1.5.1.1 pro rozměry, které nejsou uvedeny v tabulkách v příloze 5 tohoto předpisu, jsou hodnoty „H“ a „d“ definovány v bodě 7.1.2.1;

7.1.5.1.2 pro rozměry uvedené výše v bodě 7.1.2.2:

H = 0,5 (D – d)

kde „D“ je vnější průměr a „d“ je jmenovitý průměr ráfku uvedený pro příslušný rozměr ve výše zmíněných tabulkách;

7.1.5.1.3 koeficient „a“ = 0,97

7.1.5.1.4 koeficient „b“ je:







Radiální pneumatiky Diagonální pneumatiky a pneumatiky smíšené konstrukce (bias-belted) u pneumatik pro běžné užití 1,04 1,07 u pneumatik pro zvláštní užití 1,06 1,09

7.1.5.2 U pneumatik pro jízdu na sněhu může být maximální vnější průměr (Dmax) vypočtený podle bodu 7.1.5.1 překročen nejvýše o 1 %.

8. ZMĚNY SCHVÁLENÍ

8.1 Každá změna, která se týká obnovujícího výrobního závodu a která mění jakoukoliv informaci podanou obnovujícím výrobním závodem v žádosti o schválení (viz bod 4), musí být oznámena schvalovacímu orgánu, který obnovující výrobní závod schválil. Tento orgán pak může buď:

8.1.1 usoudit, že provedené změny zřejmě nemají patrný nepříznivý vliv a že obnovující výrobní závod v každém případě ještě plní požadavky, nebo

8.1.2 požadovat další prověrku schválení.

8.2 Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením změn se sdělí stranám dohody, které používají tento předpis, postupem podle bodu 5.7.

9. SHODNOST VÝROBY

Postupy zajištění shodnosti výroby musejí odpovídat postupům stanoveným v dohodě dodatku 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) s následujícími požadavky:

9.1 Obnovující výrobní závod schválený podle tohoto předpisu musí plnit požadavky stanovené v bodě 6.

9.2 Držitel schválení zajistí, aby v průběhu každého roku výroby byly při celoročním rozložení kontrolovány a zkoušeny alespoň následující počty pneumatik reprezentativních pro vyráběnou rozměrovou řadu:

9.2.1 0,01 % celkové roční výroby, v každém případě však nejméně 2 a nikoliv nezbytně více než 10 pneumatik.

9.3 Pokud požadavky bodu 9.2 zajišťuje schvalovací orgán nebo pokud probíhají pod jeho kontrolou, lze jejich výsledky užít jako součást požadavků nebo jako náhradu za požadavky předepsané v bodě 9.4.

9.4 Orgán, který udělil schválení obnovujícímu výrobnímu závodu, může kdykoliv ověřit metody kontroly shodnosti používané v každém výrobním zařízení. V každém výrobním zařízení schvalovací orgán odebere v průběhu každého roku výroby nahodile vzorky a alespoň dále uvedený počet pneumatik reprezentativních pro vyráběnou rozměrovou řadu se zkontroluje a přezkouší podle tohoto předpisu.

9.4.1 0,01 % celkové roční výroby, v každém případě však nejméně 2 a nikoliv nezbytně více než 10 pneumatik.

9.5 Zkoušky a kontroly podle bodu 9.4 mohou být nahrazeny zkouškami a kontrolami požadovanými v bodě 9.2.

10. SANKCE ZA NESHODNOST VÝROBY

10.1 Nejsou-li splněny požadavky bodu 9 nebo nesplnil-li obnovující výrobní závod nebo jím obnovené pneumatiky požadavky uvedeného bodu, lze odejmout schválení udělené obnovujícímu výrobnímu závodu podle tohoto předpisu.

10.2 Pokud strana dohody, která používá tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, musí o tom ihned informovat na formuláři sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu ostatní smluvní strany dohody z roku 1958, které používají tento předpis.

11. UKONČENÍ VÝROBY

Orgán, který udělil schválení výrobnímu závodu pro obnovování pneumatik, musí být informován o skutečnosti, že byly ukončeny provoz a výroba obnovených pneumatik schválené v rámci tohoto předpisu. Po obdržení takové informace tento orgán informuje o této skutečnosti na formuláři sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu ostatní strany dohody z roku 1958, které používají tento předpis.

12. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ ZKOUŠEK PRO SCHVÁLENÍ, ZKUŠEBNÍCH LABORATOŘÍ A ORGÁNŮ STÁTNÍ SPRÁVY

12.1 Smluvní stany dohody z roku 1958, které používají tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění zkoušek pro schválení a případně schválených zkušebních laboratoří a orgánů státní správy, které udělují schválení a kterým se zasílají osvědčení o udělení schválení nebo o nebo zamítnutí či odnětí schválení nebo o ukončení výroby vydaná v jiných státech.

12.2 Strany dohody z roku 1958, které používají tento předpis, mohou užívat laboratoře výrobců pneumatik nebo obnovujících výrobních závodů a mohou jmenovat jako schválené zkušební laboratoře takové z nich, které jsou umístěny na jejich území nebo na území jiné strany dohody z roku 1958, pokud k tomuto postupu dal předchozí souhlas příslušný orgánu státní správy druhé strany.

12.3 Pokud strana dohody z roku 1958 použije bod 12.2, může být při zkouškách na základě své žádosti zastoupena.









PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(maximální formát: A 4 (210 × 297 mm)









PŘÍLOHA 2

USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ

Výše uvedená značka schválení umístěná na obnovené pneumatice udává, že dotyčný obnovující výrobní závod byl schválen v Nizozemsku (E4) pod číslem schválení 109R002439 a že splňuje požadavky tohoto předpisu v jeho původním znění (00).

Číslo schválení musí být umístěno v blízkosti kružnice buď nad nebo pod písmenem „E“, nebo vlevo či vpravo od tohoto písmene. Číslice čísla schválení musejí být na téže straně písmene „E“ a směřovat stejným směrem. V čísle schválení je třeba se vyhnout užívání římských číslic, aby se předešlo jejich záměně s jinými symboly.









PŘÍLOHA 3

USPOŘÁDÁNÍ OZNAČENÍ OBNOVENÝCH PNEUMATIK







MINIMÁLNÍ VÝŠKA OZNAČENÍ (v mm) Pneumatiky s průměrem ráfku ≤ kód 20 nebo ≤ 508 mm nebo se šířkou průřezu ≤ 235 mm nebo ≤ 9" Pneumatiky s průměrem ráfku > kód 20 nebo > 508 mm nebo se šířkou průřezu > 235 mm nebo > 9" b 6 9 c 4 d 6

Výše uvedený příklad označení definuje obnovenou pneumatiku:

se jmenovitou šířkou průřezu 295;

se jmenovitým profilovým číslem 80;

radiální konstrukce (R);

se jmenovitým průměrem ráfku 572 mm, který má kód 22,5;

s únosností 3 350 kg (pro jednoduchou montáž) a 3 150 kg (pro zdvojenou montáž či pro dvojmontáž), což odpovídá indexům únosnosti 152 a 148 uvedeným v příloze 4 tohoto předpisu;

a s referenční rychlostí 110 km/h, což odpovídá symbolu kategorie jmenovité rychlosti „K“; pneumatiku, kterou lze použít v charakteristickém bodě, se symbolem kategorie rychlosti „L“ (referenční rychlost 120 km/h), s únosností 3 350 kg (pro jednoduchou montáž) a 3 000 kg (pro zdvojenou montáž či pro dvojmontáž), což odpovídá indexům únosnosti 150 a 146 uvedeným v příloze 4 tohoto předpisu;

pro montáž bez duše („TUBELESS“) a pro jízdu na sněhu (M+S); obnovenou ve 25., 26., 27. nebo 28. týdnu roku 2003.

Ze symbolu PSI o hodnotě 90 plyne předepsané huštění pro životnostní zkoušky zatížením/rychlostí na 620 kPa. Umístění a pořadí označení tvořících označení pneumatiky musí být následující:

a) označení rozměru zahrnující jmenovitou šířku průřezu, jmenovité profilové číslo, popřípadě značku druhu konstrukce pneumatiky a jmenovitý průměr ráfku musí být sdruženy, jak je ukázáno ve výše znázorněném příkladu: 295/80 R 22,5 ;

b) provozní popis, který zahrnuje index únosnosti a symbol kategorie rychlosti, se umístí v blízkosti označení rozměru. Mohou být před označením rozměru nebo za ním nebo být umístěny nad ním nebo pod ním;

c) slova „TUBELESS“ a značka „M+S“ mohou být od označení rozměru dále;

d) slovo „RETREAD“ může být od označení rozměru dále;

e) pokud se použije bod 3.2.5 tohoto předpisu, doplňkový provozní popis (charakteristický bod) zahrnující indexy únosnosti a symbol kategorie rychlosti musí být uvnitř kruhu v blízkosti jmenovitého provozního popisu na bočnici pneumatiky.









PŘÍLOHA 4

SEZNAM INDEXU ÚNOSNOSTI A ODPOVÍDAJÍCÍCH ÚNOSNOSTÍ







Index únosnosti (LI) a únosnost v kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg LI kg 0 45 40 140 80 450 120 1 400 160 4 500 200 14 000 240 45 000 1 46,2 41 145 81 462 121 1 450 161 4 625 201 14 500 241 46 250 2 47,5 42 150 82 475 122 1 500 162 4 750 202 15 000 242 47 500 3 48,7 43 155 83 487 123 1 550 163 4 875 203 15 500 243 48 750 4 50 44 160 84 500 124 1 600 164 5 000 204 16 000 244 50 000 5 51,5 45 165 85 515 125 1 650 165 5 150 205 16 500 245 51 500 6 53 46 170 86 530 126 1 700 166 5 300 206 17 000 246 53 000 7 54,5 47 175 87 545 127 1 750 167 5 450 207 17 500 247 54 500 8 56 48 180 88 560 128 1 800 168 5 600 208 18 000 248 56 000 9 58 49 185 89 580 129 1 850 169 5 800 209 18 500 249 58 000 10 60 50 190 90 600 130 1 900 170 6 000 210 19 000 250 60 000 11 61,5 51 195 91 615 131 1 950 171 6 150 211 19 500 251 61 500 12 63 52 200 92 630 132 2 000 172 6 300 212 20 000 252 63 000 13 65 53 206 93 650 133 2 060 173 6 500 213 20 600 253 65 000 14 67 54 212 94 670 134 2 120 174 6 700 214 21 200 254 67 000 15 69 55 218 95 690 135 2 180 175 6 900 215 21 800 255 69 000 16 71 56 224 96 710 136 2 240 176 7 100 216 22 400 256 71 000 17 73 57 230 97 730 137 2 300 177 7 300 217 23 000 257 73 000 18 75 58 236 98 750 138 2 360 178 7 500 218 23 600 258 75 000 19 77,5 59 243 99 775 139 2 430 179 7 750 219 24 300 259 77 500 20 80 60 250 100 800 140 2 500 180 8 000 220 25 000 260 80 000 21 82,5 61 257 101 825 141 2 575 181 8 250 221 25 750 261 82 500 22 85 62 265 102 850 142 2 650 182 8 500 222 26 500 262 85 000 23 87,5 63 272 103 875 143 2 725 183 8 750 223 27 250 263 87 500 24 90 64 280 104 900 144 2 800 184 9 000 224 28 000 264 90 000 25 92,5 65 290 105 925 145 2 900 185 9 250 225 29 000 265 92 500 26 95 66 300 106 950 146 3 000 186 9 500 226 30 000 266 95 000 27 97,5 67 307 107 975 147 3 075 187 9 750 227 30 750 267 97 500 28 100 68 315 108 1 000 148 3 150 188 10 000 228 31 500 268 100 000 29 103 69 325 109 1 030 149 3 250 189 10 300 229 32 500 269 103 000 30 106 70 335 110 1 060 150 3 350 190 10 600 230 33 500 270 106 000 31 109 71 345 111 1 090 151 3 450 191 10 900 231 34 500 271 109 000 32 112 72 355 112 1 120 152 3 550 192 11 200 232 35 500 272 112 000 33 115 73 365 113 1 150 153 3 650 193 11 500 233 36 500 273 115 000 34 118 74 375 114 1 180 154 3 750 194 11 800 234 37 500 274 118 000 35 121 75 387 115 1 215 155 3 875 195 12 150 235 38 750 275 121 500 36 125 76 400 116 1 250 156 4 000 196 12 500 236 40 000 276 125 000 37 128 77 412 117 1 285 157 4 125 197 12 850 237 41 250 277 128 500 38 132 78 425 118 1 320 158 4 250 198 13 200 238 42 500 278 132 000 39 136 79 437 119 1 360 159 4 375 199 13 600 239 43 750 279 136 000









PŘÍLOHA 5

OZNAČENÍ VELIKOSTI A ROZMĚRY PNEUMATIKY (V SOULADU S PŘEDPISEM EHK č. 54)

Tyto informace viz předpis EHK č. 54, příloha 5.

Je třeba vzít v úvahu, že v souladu s bodem 6.5.4 tohoto předpisu může být vnější průměr obnovené pneumatiky ve všech případech větší než je uvedeno v tabulkách přílohy 5 předpisu č. 54, avšak nejvýše o 1,5 %.









PŘÍLOHA 6

METODA MĚŘENÍ PNEUMATIK

1. Pneumatika se namontuje na zkušební ráfek stanovený obnovujícím subjektem a nahustí se na jmenovitý tlak stanovený v mezinárodní normě pro pneumatiky (International Tyre Standard, viz bod 4.1.4.7 tohoto předpisu), který odpovídá maximální únosnosti pro daný rozměr a index únosnosti.

2. Pneumatika namontovaná na ráfku se stabilizuje při okolní pokojové teplotě po dobu nejméně 24 hodin, ledaže bod 6.6.3 tohoto předpisu stanoví jinak.

3. Tlak pneumatiky se znovu upraví na hodnotu stanovenou v bodě 1 této přílohy.

4. Celková šířka se změří v šesti rovnoměrně rozmístěných bodech na obvodu pneumatiky, v úvahu se bere tloušťka jakýchkoliv ochranných žeber nebo pásů. Nejvyšší z takto naměřených hodnot se považuje za celkovou šířku.

5. Vnější průměr se vypočítá z měření maximálního obvodu nahuštěné pneumatiky.









PŘÍLOHA 7

POSTUP ŽIVOTNOSTNÍ ZKOUŠKY ZATÍŽENÍM/RYCHLOSTÍ

(v zásadě v souladu s předpisem č. 54)

1. Příprava pneumatiky

1.1 Pneumatika se namontuje na zkušební ráfek stanovený obnovujícím subjektem.

1.2 Při zkoušení pneumatik s vnitřními vzdušnicemi použijte novou vzdušnici nebo spojení vnitřní vzdušnice, ventilku a pryžové vložky do ráfku.

1.3 Pneumatika se nahustí na tlak odpovídající indexu tlaku uvedenému v bodě 3.2.10 tohoto předpisu.

1.4 Celek kola s pneumatikou se stabilizuje při teplotě zkušební místnosti po dobu nejméně tří hodin.

1.5 Tlak v pneumatice se upraví na hodnotu stanovenou v bodě 1.3 této přílohy.

2. Postup zkoušky

2.1 Celek kola s pneumatikou se namontujte na zkušební nápravu a přitlačí se na vnější povrch hladkého poháněného zkušebního bubnu o průměru 1,70 m ± 1 % s plochou o šířce nejméně stejné, jako je šířka běhounu pneumatiky. V některých případech může být využit buben o průměru 2,00 m ± 1 %.

2.2 Zkušební náprava se zatíží řadou zkušebních zátěží rovnajících se procentnímu podílu zátěže uvedené v příloze 4 tohoto předpisu, které odpovídají indexu únosnosti uvedenému na pneumatice a jsou v souladu s programem zkoušky stanoveným níže. Pokud jsou na pneumatice indexy únosnosti pro provoz pro jednoduchou montáž i pro zdvojenou montáž či dvojmontáž, pro zkoušku se použije zátěž odpovídající indexu únosnosti pro jednoduchou montáž.

2.2.1 Postup zkoušky pro pneumatiky s indexem únosnosti ≤ 121 a se symbolem kategorie rychlosti ≥ Q (160 km/h) je uveden v bodě 3 této přílohy.

2.2.2 Postup zkoušky pro všechny ostatní pneumatiky je uveden v dodatku 1 této přílohy.

2.3 Program životnostní zkoušky (viz rovněž dodatek 1 této přílohy).

2.3.1 Tlak v pneumatice se nesmí v průběhu zkoušky korigovat a zkušební zátěž se musí udržovat konstantní během všech tří fází zkoušky.

2.3.2 V průběhu zkoušky se musí teplota zkušební místnosti udržovat v rozsahu od 20 oC do 30 oC, pokud však výrobce pneumatiky nebo obnovující subjekt nesouhlasí s vyšší teplotou.

2.4 Program životnostní zkoušky musí proběhnout bez přerušení.

3. Postup zkoušky zatížením/rychlostí pro pneumatiky s indexem únosnosti ≤ 121 a se symbolem kategorie rychlosti ≥ Q (160 km/h):

3.1 Zatížení kola a pneumatiky musí činit následující procentní podíl zátěže, která odpovídá indexu únosnosti pneumatiky:

3.1.1 90 % při zkoušce na bubnu o průměru 1,70 m ± 1 % průměru;

3.1.2 92 % při zkoušce na bubnu o průměru 2,00 m ± 1 % průměru.

3.2 Zkušební rychlost v počáteční fázi musí být rychlost odpovídající symbolu kategorie rychlosti příslušné pneumatiky zmenšená o 20 km/h.

3.2.1 Doba nutná k dosažení počáteční zkušební rychlosti: 10 min.

3.2.2 Doba trvání prvním fáze musí být 10 min.

3.3 Zkušební rychlost ve druhé fázi musí být rychlost odpovídající symbolu kategorie rychlosti příslušné pneumatiky zmenšená o 10 km/h.

3.3.1 Doba trvání druhé fáze musí být 10 min.

3.4 Zkušební rychlost v poslední fázi musí být rychlost odpovídající symbolu kategorie rychlosti příslušné pneumatiky.

3.4.1 Doba trvání poslední fáze musí být 30 min.

3.5 Doba trvání celé zkoušky musí být 1 hod.

4. Rovnocenné zkušební metody

Užije-li se jiná metoda, než je metoda předepsaná v bodě 2 a 3 této přílohy, musí se prokázat její rovnocennost.









PŘÍLOHA 7

Dodatek 1

PROGRAM ŽIVOTNOSTNÍ ZKOUŠKY







Index únosnosti Symbol kategorie rychlosti Rychlost zkušebního bubnu [min– 1] Zatížení kola jako procentní podíl zátěže odpovídající indexu únosnosti Radiální Diagonální (bias-ply) a smíšené konstrukce 7 h 16 h 24 h 122 nebo více F 100 100 G 125 100 J 150 125 K 175 150 L 200 – M 225 – 66 % 84 % 101 % 121 nebo méně F 100 100 G 125 125 J 150 150 K 175 175 L 200 175 70 % 88 % 106 % 4 h 6 h M 250 200 75 % 97 % 114 % N 275 – 75 % 97 % 114 % P 300 – 75 % 97 % 114 % Poznámka: Pneumatiky pro „zvláštní užití“ (viz bod 2.3.2 tohoto předpisu) musí být zkoušeny při rychlosti rovnající se 85 % rychlosti předepsané pro ekvivalentní pneumatiku pro normální použití.









PŘÍLOHA 7

Dodatek 2

VZTAH MEZI INDEXEM TLAKU A JEDNOTKAMI TLAKU







Index tlaku („PSI“) bar kPa 20 1,4 140 25 1,7 170 30 2,1 210 35 2,4 240 40 2,8 280 45 3,1 310 50 3,4 340 55 3,8 380 60 4,1 410 65 4,5 450 70 4,8 480 75 5,2 520 80 5,5 550 85 5,9 590 90 6,2 620 95 6,6 660 100 6,9 690 105 7,2 720 110 7,6 760 115 7,9 790 120 8,3 830 125 8,6 860 130 9,0 900 135 9,3 930 140 9,7 970 145 10,0 1 000 150 10,3 1 030 … … …









PŘÍLOHA 8

ZMĚNA ÚNOSNOSTI S RYCHLOSTÍ: RADIÁLNÍ A DIAGONÁLNÍ PNEUMATIKY UŽITKOVÝCH VOZIDEL

(V souladu S předpisem EHK č. 54)







Změna únosnosti ( %) Rychlost (km/h) Všechny indexy únosnosti Indexy únosnosti ≥ 122 () Indexy únosnosti ≤ 121 () Symbol kategorie rychlosti Symbol kategorie rychlosti Symbol kategorie rychlosti F G J K L M L M N P () 0 +150 +150 +150 +150 +150 +150 +110 +110 +110 +110 5 +110 +110 +110 +110 +110 +110 +90 +90 +90 +90 10 +80 +80 +80 +80 +80 +80 +75 +75 +75 +75 15 +65 +65 +65 +65 +65 +65 +60 +60 +60 +60 20 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 25 +35 +35 +35 +35 +35 +35 +42 +42 +42 +42 30 +25 +25 +25 +25 +25 +25 +35 +35 +35 +35 35 +19 +19 +19 +19 +19 +19 +29 +29 +29 +29 40 +15 +15 +15 +15 +15 +15 +25 +25 +25 +25 45 +13 +13 +13 +13 +13 +13 +22 +22 +22 +22 50 +12 +12 +12 +12 +12 +12 +20 +20 +20 +20 55 +11 +11 +11 +11 +11 +11 +17,5 +17,5 +17,5 +17,5 60 +10 +10 +10 +10 +10 +10 +15,0 +15,0 +15,0 +15,0 65 +7,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +13,5 +13,5 +13,5 +13,5 70 +5,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +12,5 +12,5 +12,5 +12,5 75 +2,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +11,0 +11,0 +11,0 +11,0 80 0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +10,0 +10,0 +10,0 +10,0 85 –3 +2,0 +3,0 +3,0 +3,0 +3,0 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 90 –6 0 +2,0 +2,0 +2,0 +2,0 +7,5 +7,5 +7,5 +7,5 95 –10 -2,5 +1,0 +1,0 +1,0 +1,0 +6,5 +6,5 +6,5 +6,5 100 –15 –5 0 0 0 0 +5,0 +5,0 +5,0 +5,0 105 –8 –2 0 0 0 +3,75 +3,75 +3,75 +3,75 110 –13 –4 0 0 0 +2,5 +2,5 +2,5 +2,5 115 –7 –3 0 0 +1,25 +1,25 +1,25 +1,25 120 –12 –7 0 0 0 0 0 0 125 0 -2,5 0 0 0 130 0 -5,0 0 0 0 135 -7,5 -2,5 0 0 140 –10 –5 0 0 145 -7,5 -2,5 0 150 -10,0 -5,0 0 155 -7,5 -2,5 160 -10,0 -5,0 (1) Indexy únosnosti se vztahují na provoz ve formě jednoduché montáže. (2) Změny únosnosti nejsou povoleny pro rychlosti nad 160 km/h. Pro symboly kategorie rychlosti „Q“ a vyšší uvádí rychlost odpovídající symbolu kategorie rychlosti maximální přípustnou rychlost pro dotyčnou pneumatiku.









PŘÍLOHA 9

VYSVĚTLUJÍCÍ OBRÁZEK

Viz bod 2 tohoto předpisu.