2007R0718 — CS — 30.01.2010 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 718/2007

ze dne 12. června 2007,

kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1085/2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP)

OBSAH Část I Společná ustanovení Hlava I Zásady a obecný rámec pomoci Kapitola I Předmět a zásady Kapitola II Obecný rámec pro provádění Hlava II Společná pravidla pro provádění Kapitola I Zásady Kapitola II Řídící a kontrolní systémy Oddíl 1 Decentralizované řízení Oddíl 2 Další formy řízení Kapitola III Finanční příspěvek Evropského společenství Kapitola IV Finanční řízení Oddíl 1 Rozpočtové závazky Oddíl 2 Pravidla pro decentralizované řízení Oddíl 3 Pravidla pro centralizované a společné řízení Kapitola V Hodnocení a sledování Kapitola VI Zveřejnění a informovanost Část II Zvláštní ustanovení Hlava I Složka pro pomoc při transformaci a budování institucí Kapitola I Předmět pomoci a způsobilost Kapitola II Tvorba programů Kapitola III Provádění Oddíl 1 Rámec pro provádění a zásady Oddíl 2 Finanční řízení Oddíl 3 Hodnocení a sledování Hlava II Složka pro přeshraniční spolupráci Kapitola I Předmět pomoci a způsobilost Kapitola II Tvorba programů Oddíl 1 Programy Oddíl 2 Operace Kapitola III Provádění Oddíl 1 Obecná ustanovení Oddíl 2 Přeshraniční programy mezi přijímajícími zeměmi a členskými státy Oddíl 3 Přeshraniční programy mezi přijímajícími zeměmi Hlava III Složky pro regionální rozvoj a pro rozvoj lidských zdrojů Kapitola I Předmět pomoci a způsobilost Oddíl 1 Složka pro regionální rozvoj Oddíl 2 Složka pro rozvoj lidských zdrojů Kapitola II Tvorba programů Kapitola III Provádění Oddíl 1 Obecná pravidla Oddíl 2 Finanční řízení Oddíl 3 Hodnocení a sledování Hlava IV Složka pro rozvoj venkova Kapitola I Předmět pomoci a způsobilost Oddíl 1 Předmět pomoci Oddíl 2 Obecné požadavky způsobilosti a míry pomoci Oddíl 3 Způsobilost a zvláštní požadavky na pomoc v rámci prioritní osy 1 Oddíl 4 Způsobilost a zvláštní požadavky v rámci prioritní osy 2 Oddíl 5 Způsobilost a zvláštnípožadavky v rámci prioritní osy 3 Oddíl 6 Technická pomoc Kapitola II Tvorba programů Kapitola III Provádění Oddíl 1 Zásady a finanční řízení Oddíl 2 Hodnocení a sledování Část III Závěrečná ustanovení Příloha Kritéria akreditace







KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zavádí nástroj předvstupní pomoci (NPP) ( 1 ), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Účelem nařízení (ES) č. 1085/2006 (dále jen „nařízení NPP“) je poskytnout předvstupní pomoc přijímajícím zemím a pomoci jim při transformaci ze zemí přílohy II na země přílohy I uvedeného nařízení a dále až k jejich členství v Evropské unii. (2) Vzhledem k tomu, že nařízení NPP je jediným předvstupním nástrojem pro období 2007–2013, pravidla plánování a poskytování pomoci v rámci tohoto nařízení by měla by být upřesněna a shrnuta do jednoho prováděcího nařízení, které by zahrnovalo všech pět složek zřízených nařízením NPP (dále jen „složky NPP“). (3) K zajištění soudržnosti, koordinace a účinnosti, zejména v souvislosti s akčním plánem Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, se společná prováděcí pravidla pomoci v rámci nařízení NPP vyžadují pro všech pět složek NPP. Měly by se však zohlednit zvláštní znaky jednotlivých složek NPP. (4) V úvahu by se měly vzít rovněž socioekonomické, kulturní a politické rozdíly v přijímajících zemích, neboť tyto rozdíly zvyšují potřebu zvláštního přístupu a rozdílné pomoci v závislosti na postavení země jako kandidátské nebo možné kandidátské země, politickém a hospodářském kontextu, potřebách, absorpční schopnosti a schopnosti řízení. (5) Pomoc poskytnutá podle nařízení NPP by měla být v souladu s politikami a opatřeními Společenství v oblasti vnější pomoci. (6) Na pomoc se vztahují ustanovení článku 2 nařízení NPP. Měla by být zaměřena na podporu celé řady opatření v oblasti budování institucí ve všech přijímajících zemích. Měla by posílit demokratické instituce a právní stát, pomoci reformovat veřejnou správu, provádět hospodářské reformy, dodržovat lidská práva a práva menšin, podporovat rovnost a nediskriminaci pohlaví, občanská práva, rozvoj občanské společnosti, rozvinutou regionální spolupráci, usmíření a obnovu a přispět k udržitelného rozvoji a snížení chudoby, jakož i k vysokému stupni ochrany životního prostředí v těchto zemích. (7) Pomoc kandidátským zemím by měl být navíc zaměřena na přijímání a provádění úplného acquis communautaire a na soulad s kritérii přistoupení; měla by rovněž pomoci kandidátským zemím s plánováním, správou a prováděním Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu a Fondu pro rozvoj venkova, ke kterým budou mít po přistoupení přístup. (8) Pomoc možným kandidátským zemím by měla napomáhat stupni harmonizace s acquis communautaire a s kritérii pro přistoupení, jakož i operacím, které jsou svou povahou podobné opatřením přístupným kandidátským zemím v rámci složek NPP týkajících se regionálního rozvoje, rozvoje lidských zdrojů a rozvoje venkova. (9) K zajištění návaznosti, komplementarity a koncentrace pomoci je třeba zajistit soudržnost a koordinaci opatření prováděných v dané zemi v rámci různých složek NPP na základě víceletých plánů podle článku 6 nařízení NPP. (10) Komise a přijímající země by měly podepsat rámcové dohody za účelem stanovení zásad jejich spolupráce podle tohoto nařízení. (11) Musí být jasné, která z metod řízení stanovená v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 2 ), se použije ve vztahu ke každé složce uvedené v nařízení NPP. (12) Jelikož nařízení NPP stanoví pomoc v kontextu předvstupního procesu, mělo by být při jeho provádění pokud možno použito decentralizované řízení, aby byla posílena kontrola řízení pomoci ze strany přijímajících zemí. V případě potřeby by však mělo být možné použít centralizované, společné a sdílené řízení. (13) V případě decentralizovaného řízení musí být ujasněny příslušné úkoly Komise a přijímajících zemí, jakož i jejich požadavky. Ustanovení týkající se přijímajících zemí by měla být zahrnuta do dohod rámcových, odvětvových nebo dohod o financování. (14) Je potřebné stanovit podrobná pravidla finančního řízení prostředků podle nařízení NPP v závislosti na tom, která metoda bude na provádění pomoci použita. Rámcové a odvětvové dohody nebo dohody o financování by měly v tomto smyslu stanovit povinnosti přijímajících zemí. (15) Kromě obecného hodnocení stanoveného v článku 22 nařízení NPP by měla být pravidelně sledována a vyhodnocována pomoc podle uvedeného nařízení. Zvláštní monitorovací výbory by měly zejména vyhodnocovat programy a pravidelně by mělo být sledováno i celkové provádění pomoci podle nařízení NPP. (16) K zajištění informovanosti veřejnosti o opatřeních EU a vytvoření uceleného obrazu o dotčených opatřeních ve všech přijímajících zemí v souladu s akčním plánem Komise pro zlepšení komunikace v Evropě, Bílou knihou Komise o evropské politice komunikace a s komunikační strategií rozšíření na období 2005–2009 je zásadní zviditelnit programy pomoci NPP a jejich dopad na obyvatele přijímajících zemí. (17) Jelikož se nařízení NPP použije od 1. ledna 2007, od stejného data by měla být použitelná také pravidla Komise pro provádění uvedeného nařízení. (18) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru NPP, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







ČÁST I

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ







HLAVA I

ZÁSADY A OBECNÝ RÁMEC POMOCI







KAPITOLA I

Předmět a zásady

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k ustanovením týkajícím se předvstupní pomoci Společenství zřízené nařízením Rady (ES) č. 1085/2006 (NPP) (dále jen „nařízení NPP“).

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

1. „přijímající zemí“ rozumí kterákoli země uvedená v příloze I nebo II nařízení NPP;

2. „balíčkem rozšíření“ rozumí soubor dokumentů, které každým rokem předkládá Komise Radě a Evropskému parlamentu a jejichž strategická a politická část obsahuje případné revize přístupových a evropských partnerství, pravidelné zprávy jednotlivých zemí a strategické dokumenty Komise. Balíček je doplněn víceletým orientačním finančním rámcem;

3. „rámcovou dohodou“ rozumí dohoda uzavřená mezi Komisí a přijímající zemí, která se týká všech složek NPP a stanoví zásady spolupráce přijímající země a Komise podle tohoto nařízení;

4. „odvětvovou dohodou“ rozumí dohoda uzavřená mezi Komisí a přijímající zemí, jež se v případě potřeby týká zvláštní složky NPP a stanoví příslušná ustanovení, která je třeba dodržovat a která nejsou obsažena v rámcové dohodě příslušné země nebo v dohodách o financování;

5. „dohodou o financování“ rozumí víceletá dohoda uzavřená mezi Komisí a přijímající zemí následující po rozhodnutí Komise o financování, kterým se schválí příspěvek Společenství na program nebo operaci, jež spadají do působnosti tohoto nařízení;

6. „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení ustanovení platných právních předpisů a smluv v důsledku jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, které vede nebo by mohlo vést ke ztrátě v souhrnném rozpočtu Evropské unie, a to započtením neoprávněného výdaje do rozpočtu Společenství;

7. „rozpočtovým rokem“ rozumí období od 1. ledna do 31. prosince;

8. „konečným příjemcem“ rozumí subjekt nebo podnik, ať už veřejný nebo soukromý, který je zodpovědný za zahájení a/nebo zahájení a provádění operací. V kontextu režimů pomoci jsou konečnými příjemci veřejné nebo soukromé firmy, které provádějí konkrétní projekt a dostávají veřejnou podporu;

9. „příspěvkem Společenství“ rozumí část způsobilých výdajů, kterou financuje Společenství;

10. „eurovým účtem“ rozumí úročený bankovní účet, který otevře národní fond ve finanční nebo státní instituci jménem přijímající země a na její odpovědnost za účelem převodu plateb od Komise;

11. „veřejným výdajem“ rozumí jakýkoli veřejný příspěvek na financování operací, který pochází z Evropského společenství nebo z rozpočtu veřejných orgánů přijímající země a jakýkoli příspěvek na financování operací pocházející z rozpočtu veřejnoprávních subjektů nebo sdružení jednoho nebo více regionálních nebo místních orgánů nebo veřejnoprávních subjektů;

12. „celkovým výdajem“ rozumí veřejný výdaj a jakýkoli soukromý příspěvek na financování operací.

Článek 3

Zásady pomoci

Komise zajistí, aby byly v souvislosti s pomocí podle nařízení NPP uplatňovány tyto zásady:

— Při poskytování pomoci se dodržují zásady soudržnosti, vzájemného doplňování, koordinace, partnerství a koncentrace.

— Pomoc je v souladu s politikami EU a podporuje harmonizaci s acquis communautaire.

— Pomoc dodržuje rozpočtové zásady stanovené v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002.

— Pomoc je v souladu s potřebami zjištěnými v procesu rozšíření a s absorpčními schopnostmi přijímající země. Zohledňuje i získané zkušenosti.

— Je silně podporována kontrola přijímající země nad tvorbou programů a nad prováděním pomoci a zajištěna odpovídající informovanost o intervenci EU.

— Operace jsou řádně připravené, mají jasné a ověřitelné cíle, které musí být splněny v daném období.

— Během různých fází provádění pomoci se zabrání diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.

— Cíle předvstupní pomoci jsou naplňovány v rámci udržitelného rozvoje a podpory cíle Společenství v oblasti ochrany a zlepšování životního prostředí.

Článek 4

Priority pomoci

Pomoc pro danou přijímající zemi vychází z priorit stanovených v příslušných dokumentech:

— o evropském partnerství,

— o přístupovém partnerství,

— v národním programu pro přijetí acquis,

— ve zprávách a strategických dokumentech obsažených v každoročním balíčku rozšíření Komise,

— v dohodách o stabilizaci a přidružení,

— v rámci pro vyjednávání.

Přihlíží rovněž k prioritám stanoveným v národních strategiích, které jsou v souladu s předvstupními cíly a oblastí působnosti stanovenými v nařízení NPP.







KAPITOLA II

Obecný rámec pro provádění

Článek 5

Víceleté orientační plánovací dokumenty

1. Víceletý orientační plánovací dokument zajistí nezbytnou návaznost a doplňkovost mezi složkami NPP v dotčené přijímající zemi. Vychází zejména ze zásad uvedených v článku 9.

2. Podle ustanovení čl. 20 odst. 3 nařízení NPP a vzhledem ke konzultaci stanovené v čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení se Komise bude snažit poskytnout příslušným zainteresovaným subjektům, včetně členských států, dostatečnou dobu na připomínkování tohoto dokumentu.

3. Víceleté orientační plánovací dokumenty pro každou dotčenou zemi obsahují:

a) obecné souvislosti, včetně stručného popisu procesu konzultací s přijímající zemí i uvnitř této země;

b) popis cílů spolupráce s Evropskou unií v dotčené zemi;

c) souhrnné vyhodnocení problémů, potřeb a relativní důležitosti priorit pomoci;

d) přehled o předchozí a stávající spolupráci s Evropskou unií, včetně analýzy potřeb, absorpční schopnosti a získaných zkušeností, a související činnosti jiných dárců, pokud jsou takové informace k dispozici;

e) u každé složky popis, jakým způsobem je souhrnné vyhodnocení uvedené v písm. c) převedeno na strategické varianty, a popis hlavních oblastí vybraných v dotčené zemi pro poskytnutí pomoci a očekávané výsledky takové pomoci;

f) orientační finanční příděly do hlavních oblastí intervence pro každou složku NPP.

4. Regionální a horizontální programy je možné financovat na základě samostatných a zvláštních víceletých orientačních plánovacích dokumentů pro více příjemců.

Článek 6

Víceleté nebo roční programy

1. Víceleté orientační plánovací dokumenty jsou prováděny v závislosti na dané složce prostřednictvím víceletých nebo ročních programů, jak je uvedeno v článku 7 nařízení NPP.

2. Víceleté nebo roční programy jsou obsaženy v dokumentech předložených přijímající zemí nebo, v případě regionálních a horizontálních programů, připravených Komisí a jsou přijaty Komisí. Programy představují ucelený soubor prioritních os, všech vhodných opatření nebo operací a popis finančních příspěvků potřebných k provedení strategií stanovených ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech.

2. Programy jsou rozděleny podle prioritních os, z nichž každá definuje globální cíl, kterého je třeba dosáhnout, a podle příslušné složky NPP jsou prováděny prostřednictvím opatření, jež mohou být dále rozdělena na operace, nebo přímo prostřednictvím operací.

2. Operace tvoří projekt nebo skupina projektů prováděných Komisí nebo zahájených nebo zahájených a prováděných jedním nebo více konečnými příjemci, jež umožňují dosažení cílů opatření a/nebo prioritní osy, na kterou se vztahují.

3. Podle čl. 20 nařízení NPP budou v procesu tvorby programů v souladu s ustanoveními části II konzultovány příslušné subjekty, včetně členských států. Komise a/nebo přijímající země se bude v tomto kontextu snažit poskytnout zainteresovaným stranám dostatek času na jejich připomínky.

Článek 7

Rámcové a odvětvové dohody

1. Komise a přijímající země uzavřou za účelem stanovení a odsouhlasení pravidel spolupráce týkající se finanční pomoci ES přijímající zemi rámcovou dohodu. V případě potřeby je možné rámcovou dohodu doplnit odvětvovou dohodou nebo odvětvovými dohodami, které obsahují zvláštní ustanovení v závislosti na příslušné složce.

2. Pomoc podle nařízení NPP je možné poskytnout přijímající zemi teprve po uzavření a vstupu v platnost rámcové dohody uvedené v odstavci 1.

2. V případě uzavření odvětvové dohody s přijímající zemí je možné pomoc podle nařízení NPP poskytnout pouze v rámci dotčené složky NPP stanovené v odvětvové dohodě, a to až po vstupu v platnost rámcové a odvětvové dohody.

2. Odchylně od prvního pododstavce jsou v případě neuzavření rámcové smlouvy nebo v případě, kdy platná rámcová smlouva uzavřená podle nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ( 3 ), (ES) č. 1267/1999 ( 4 ), (ES) č. 1268/1999 ( 5 ), (ES) č. 2500/2001 ( 6 ) nebo (ES) č. 2666/2000 ( 7 ) nestanoví alespoň minimální ustanovení uvedená v odstavci 3, tato minimální ustanovení stanovena v dohodách o financování.

3. Rámcová dohoda stanoví zejména:

a) obecná pravidla finanční pomoci Společenství;

b) zřízení řídících struktur a orgánů uvedených v článcích 21, 32 a 33 a všech příslušných zvláštních subjektů;

c) společnou odpovědnost výše uvedených struktur, orgánů a subjektů v souladu se zásadami stanovenými v článcích 22, 23, 24, 25, 26, 28 a 29;

d) požadavky kontroly a podmínky pro: i) schválení a monitorování akreditace vnitrostátní schvalující osoby příslušným schvalujícím úředníkem v souladu se zásadami uvedenými v článcích 11, 12 a 15, ii) schválení a monitorování akreditace provozní struktury příslušným schvalujícím úředníkem v souladu se zásadami uvedenými v článcích 11, 13 a 16, iii) svěření řídících pravomocí Komisí podle zásad uvedených v článcích 11, 14 a 17;

e) sestavení ročního prohlášení o věrohodnosti vnitrostátní schvalující osobou v souladu s článkem 27;

f) pravidla zadávání veřejných zakázek v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002 a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ( 8 ) o prováděcích pravidlech k nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002;

g) ukončení programů podle článků 47 a 56;

h) definice nesrovnalostí v souladu s článkem 2, podvodu a aktivního a pasivního úplatkářství, aby byly v souladu s definicemi obsaženými v právních předpisech Společenství; povinnost přijímající země přijmout preventivní opatření proti aktivnímu a pasivnímu úplatkářství, opatření v boji proti podvodům a nápravná opatření; pravidla pro vymáhání prostředků v případě nesrovnalostí nebo podvodu;

i) vrácení finančních prostředků, finanční opravy a úpravy v souladu s články 49 a 50;

j) pravidla dohledu, kontroly a auditu prováděných Komisí a Evropským účetním dvorem;

k) pravidla týkající se daní, cel a jiných poplatků;

l) informace a propagaci.

4. V případě potřeby je možné uzavřít odvětvovou dohodu, která se týká zvláštní složky NPP a doplňuje rámcovou dohodu. Aniž jsou dotčena ustanovení rámcové dohody obsahuje odvětvová dohoda podrobná a zvláštní ustanovení potřebná pro řízení, hodnocení a kontrolu dotčené složky.

5. V dané přijímající zemí se rámcová dohoda vztahuje na všechny dohody o financování uvedené v článku 8.

5. V případě jejích uzavření se odvětvová dohoda týkající se dané složky vztahuje na všechny dohody o financování, které byly v rámci této složky uzavřeny.

Článek 8

Rozhodnutí o financování a dohody o financování

1. Rozhodnutí Komise, kterými se přijímají víceleté nebo roční programy, splňují požadavky potřebné k rozhodnutím o financování podle čl. 75 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

2. Je-li požadováno rozhodnutí o financování, uzavřou Komise a přijímající země dohodu o financování. Dohody o financování mohou být uzavřeny na ročním nebo víceletém základě v souladu s článkem 39.

3. Každý program je nedílnou součástí dohody o financování.

4. Dohody o financování obsahují:

a) ustanovení, na základě kterých přijímající země přijímá pomoc Společenství a souhlasí s pravidly a postupy týkajícími se vyplácení takové pomoci;

b) podmínky řízení pomoci, včetně příslušných metod a odpovědností za provádění ročního nebo víceletého programu a/nebo operací;

▼M1

c) ustanovení týkající se vypracování a pravidelné aktualizace plánu s uvedením orientačních ukazatelů a lhůt k dosažení decentralizace ze strany přijímající země bez předchozích kontrol (kontrol ex ante) ze strany Komise, jak je stanoveno v článcích 14 a 18. Tato ustanovení jsou vyžadována pouze u těch složek nebo programů, kde má Komise podle rozhodnutí Komise o svěření řídících pravomocí právo na provedení kontroly ex ante, jak je uvedeno v článku 14.

▼B







HLAVA II

SPOLEČNÁ PRAVIDLA PRO PROVÁDĚNÍ







KAPITOLA I

Zásady

Článek 9

Soudržnost provádění pomoci

1. Pomoc podle nařízení NPP je v rámci složek i mezi nimi konsistentní a koordinovaná, a to jak na úrovni plánování, tak i tvorba programů.

2. Je třeba se vyvarovat překrývání opatření financovaných v rámci různých složek a není možné financovat výdaje v rámci více než jedné operace.

Článek 10

Obecné zásady provádění pomoci

1. Není-li v odstavcích 2, 3 a 4 stanoveno jinak, decentralizované řízení, kdy Komise svěří řízení některých opatření přijímající zemi a ponechá si celkovou finanční odpovědnost za plnění souhrnného rozpočtu v souladu s článkem 53c nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a příslušných ustanovení Smluv o ES, se použije k provádění pomoci podle nařízení NPP.

1. Pro účely pomoci podle nařízení NPP se decentralizované řízení vztahuje přinejmenším na výběrová řízení, uzavírání smluv a platby.

1. V případě decentralizovaného řízení jsou operace prováděny v souladu s ustanoveními článku 53c nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

2. Centralizované řízení definované v článku 53a nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 lze použít v rámci složky pro pomoc při transformaci a budování institucí, zejména pro regionální a horizontální programy a v rámci složky pro přeshraniční spolupráci. Je možné jej použít i na technickou pomoc v rámci jakékoli složky NPP.

2. Operace v rámci centralizovaného řízení budou prováděny v souladu s ustanoveními čl. 53 písm. a), článků 53a a 54 až 57 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

3. Společné řízení definované v článku 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 lze použít v rámci složky pro pomoc při transformaci a budování institucí, zejména u regionálních a horizontálních programů, a na programy, do kterých jsou zapojeny mezinárodní organizace.

3. V případě společného řízení s mezinárodními organizacemi jsou operace prováděny v souladu s ustanoveními čl. 53 písm. c) a 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

4. Sdílené řízení podle definice uvedené v článku nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 lze použít v rámci složky pro přeshraniční spolupráci pro přeshraniční programy, do kterých jsou zapojeny členské státy.

4. Operace v rámci sdíleného řízení s členským státem jsou prováděny v souladu s ustanoveními čl. 53 písm. b), článku 53b a hlavy II části dvě nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.







KAPITOLA II

Řídící a kontrolní systémy







Oddíl 1

Decentralizované řízení







Pododdíl 1

Schválení a svěření řídících pravomocí

Článek 11

Společné požadavky

1. Před rozhodnutím o svěření řídících pravomocí týkajících se složky, programu nebo opatření přijímající zemi se Komise přesvědčí, zda dotčená země splňuje požadavky uvedené v čl. 56 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, zejména pokud jde o zavedené řídící a kontrolní systémy o existenci platných akreditací stanovených v článcích 12 a 13.

2. Za tímto účelem stanoví zavedené řídící a kontrolní systémy v přijímající zemi účinné kontroly alespoň v oblastech uvedených v příloze. Kromě tohoto nařízení se použijí ustanovení o dalších oblastech stanovených v odvětvových dohodách nebo dohodách o financování.

3. V případech, kdy je odpovědnost za činnost spojenou s řízením, prováděním a kontrolou programů svěřena konkrétním osobám, umožní přijímající země těmto osobám výkon takové funkce spojené s touto odpovědností, a to i tehdy, kdy mezi nimi a orgány, jež se této činnosti účastní, neexistuje vztah nadřízenosti a podřízenosti. Přijímající země poskytne těmto osobám zejména pravomoc zavést prostřednictvím formálních pracovních dohod mezi nimi a dotčenými orgány:

a) vhodný systém výměny informací, včetně pravomoci požadovat informace, práva přístupu k dokumentům a případně i kontaktovat personál na místě;

b) normy, které je třeba dodržovat;

c) postupy, které je třeba dodržovat.

4. Kromě tohoto nařízení se použijí všechny ostatní požadavky ve vztahu ke složkám stanovené v odvětvových dohodách a dohodách o financování.

Článek 12

Akreditace vnitrostátní schvalující osoby a národního fondu

1. Příslušný schvalující úředník uvedený v článku 24 je odpovědný za akreditaci vnitrostátní schvalující osoby popsané v článku 25 vedoucím národního fondu podle čl. 25 odst. 2 písm. a) a s ohledem na její funkci plnění odpovědností stanovených v čl. 25 odst. 2 písm. b). Akreditaci vnitrostátní schvalující osoby zahrnuje národní fond popsaný v článku 26.

2. Před akreditací vnitrostátní schvalující osoby se příslušný schvalující úředník přesvědčí, zda jsou splněny platné požadavky uvedené v článku 11, což je doloženo stanoviskem externího auditora, který je funkčně nezávislý na všech stranách zúčastněných v řídících a kontrolních systémech. Stanovisko auditora se opírá o kontroly provedené v souladu s mezinárodně uznávanými normami pro provádění auditu.

3. Příslušný schvalující úředník oznámí Komisi akreditaci vnitrostátní schvalující osoby nejpozději s oznámení akreditace první provozní struktury podle čl. 13 odst. 3. Příslušný schvalující úředník poskytne Komisi všechny příslušné podpůrné informace, které Komise požaduje.

4. Příslušný schvalující úředník informuje neprodleně Komisi o všech změnách týkajících se vnitrostátní schvalující osoby nebo národního fondu. Pokud má nějaká změna dopad na vnitrostátní schvalující osobu nebo národní fond ve vztahu k platným požadavkům uvedeným v článku 11, zašle příslušný schvalující úředník Komisi posouzení důsledků takové změny na platnost schválení. Je-li taková změna významná, oznámí příslušný schvalující úředník Komisi také své rozhodnutí týkající se schválení.

Článek 13

Akreditace provozní struktury

1. Vnitrostátní schvalující osoba je odpovědná za schválení provozních struktur uvedených v článku 28.

2. Před akreditací provozní struktury se vnitrostátní schvalující osoba přesvědčí, zda dotčená provozní struktura splňuje požadavky uvedené v článku 11. Toto ujištění musí být doloženo stanoviskem externího auditora, který je funkčně nezávislý na všech stranách zúčastněných v řídících a kontrolních systémech. Stanovisko auditora se opírá o kontroly provedené v souladu s mezinárodně uznávanými normami pro provádění auditu.

3. Vnitrostátní schvalující osoba oznámí Komisi akreditaci provozních struktur a poskytne jí všechny požadované podpůrné informace, včetně popisu řídících a kontrolních systémů.

Článek 14

Svěření řídících pravomocí Komisí

1. Před svěřením řídících pravomocí Komise zkontroluje schválení uvedená v článcích 12 a 13 a posoudí postupy a struktury všech dotčených subjektů nebo orgánů v přijímající zemi. To může zahrnovat kontroly na místě provedené jejími útvary nebo subdodavatelskou auditorskou firmou.

2. Aby zajistila splnění požadavků podle článku 11, může Komise ve svém rozhodnutí svěřit řídící pravomoci stanovit další podmínky. Tyto další podmínky musí být splněny během pevné lhůty, kterou Komise za účelem účinnosti svěřených řídících pravomocí stanoví.

3. Rozhodnutí Komise o svěření řídících pravomocí stanoví seznam případných kontrol ex ante prováděných Komisí v případě nabídkových řízení, výzev k předkládání návrhů, zadávání zakázek a udělování grantů. Tento seznam se může u každé složky nebo u každého programu lišit. Kontroly ex ante se použijí v závislosti na složce nebo programu, dokud Komise nepovolí decentralizované řízení bez kontrol ex ante podle článku 18.

4. Rozhodnutí Komise může obsahovat ustanovení týkající se pozastavení nebo zrušení svěření řídících pravomocí ve vztahu k určitému subjektu či orgánu.

Článek 15

Zrušení nebo pozastavení akreditace vnitrostátní schvalující osoby a národního fondu

1. Po svěření řídících pravomocí Komisí je příslušný schvalující úředník odpovědný za sledování průběžného dodržování všech požadavků pro akreditaci a informuje Komisi o každé významné změně.

2. Není-li některý z platných požadavků stanovených v článku 11 dodržován nebo již není plněn, příslušný schvalující úředník buď akreditaci vnitrostátní schvalující osoby pozastaví nebo zruší, a neprodleně o svém rozhodnutí informuje Komisi, včetně uvedení důvodů svého rozhodnutí. Příslušný schvalující úředník se před novým schválením ujistí, zda jsou uvedené požadavky opět splněny. To je třeba doložit stanoviskem auditora popsaným v čl. 12 odst. 2.

3. Jestliže příslušný schvalující úředník akreditaci vnitrostátní schvalující osoby zruší nebo pozastaví, použijí se ustanovení tohoto odstavce.

3. Po dobu, kdy je schválení neplatné, Komise přestane převádět prostředky přijímající zemi.

3. Po dobu, kdy je schválení neplatné, dojde k zablokování všech eurových účtů nebo eurových účtů pro dotčené složky a žádné platby, které národní fond z těchto zablokovaných účtů vyplatí, se nepovažují za způsobilé pro financování Společenství.

3. Aniž jsou dotčeny jiné finanční úpravy, může Komise s ohledem na předchozí nesplnění požadavků pro svěření řídících pravomocí učinit vůči přijímající zemi finanční úpravy podle článku 49.

Článek 16

Zrušení nebo pozastavení schválení provozních struktur

1. Po svěření řídících pravomocí Komisí je vnitrostátní schvalující osoba odpovědná za sledování průběžného dodržování všech požadavků pro akreditaci a informuje Komisi a příslušného schvalujícího úředníka o každé významné změně.

2. Není-li některý z platných požadavků stanovených v článku 11 dodržován nebo již není plněn, vnitrostátní schvalující osoba buď akreditaci dotčené provozní struktury pozastaví nebo zruší a neprodleně o svém rozhodnutí informuje Komisi a příslušného schvalujícího úředníka, včetně uvedení důvodů svého rozhodnutí.

2. Vnitrostátní schvalující osoba se před novým schválením ujistí, zda jsou uvedené požadavky opět splněny. To je třeba doložit stanoviskem auditora popsaným v čl. 13 odst. 2.

3. Jestliže vnitrostátní schvalující osoba akreditaci provozní struktury zruší nebo pozastaví, použijí se ustanovení tohoto odstavce.

3. Po dobu, kdy je akreditace struktury pozastavena nebo zrušena, Komise nepřevádí přijímající zemi žádné prostředky vztahující se k programům nebo operacím prováděným dotčenou provozní strukturou.

3. Aniž jsou dotčeny jiné finanční úpravy, může Komise s ohledem na předchozí nesplnění požadavků a podmínek pro svěření řídících pravomocí učinit vůči přijímající zemi finanční úpravy podle článku 49.

3. Po dobu, kdy je akreditace neplatná, se žádné nové právní závazky dotčené provozní struktury nepovažují za způsobilé.

3. Vnitrostátní schvalující osoba je odpovědná za přijetí všech nezbytných ochranných opatření, pokud jde o platby prováděné dotčenou provozní strukturou nebo o smlouvy, které tato struktura podepsala.

Článek 17

Zrušení nebo pozastavení svěření řídících pravomocí

1. Komise sleduje dodržování požadavků stanovených v článku 11.

2. Bez ohledu na rozhodnutí příslušného schvalujícího úředníka o ponechání v platnosti, pozastavení nebo zrušení akreditace vnitrostátní schvalující osoby nebo na rozhodnutí vnitrostátní schvalující osoby o ponechání v platnosti, pozastavení nebo zrušení schválení provozní struktury může Komise kdykoli zrušit nebo pozastavit svěření řídících pravomocí, zejména v případě, kdy nejsou nebo již nejsou splněny požadavky uvedené v článku 11.

3. Jestliže Komise svěření řídících pravomocí zruší nebo pozastaví, použijí se ustanovení tohoto odstavce.

3. Komise přestane převádět prostředky přijímající zemi.

3. Aniž jsou dotčeny jiné finanční úpravy, může Komise s ohledem na předchozí nesplnění požadavků pro svěření řídících pravomocí učinit vůči přijímající zemi finanční úpravy podle článku 49.

3. Komise může zvláštním rozhodnutím stanovit jiné důsledky takového pozastavení nebo zrušení.

Článek 18

Decentralizace bez kontrol ex ante prováděných Komisí

1. Decentralizace bez kontrol ex ante prováděných Komisí je cílem pro provádění všech složek NPP, kdy je pomoc prováděna na decentralizovaném základě podle článku 10. Načasování dosažení tohoto cíle se může lišit v závislosti na dotčené složce NPP.

2. Před upuštěním od kontrol ex ante stanoveným v rozhodnutí Komise o svěření řídících pravomocí se Komise přesvědčí o účinném fungování dotčeného řídícího a kontrolního systému v souladu s příslušnými předpisy Společenství i země.

3. Komise sleduje zejména, jak přijímající země provádí plán uvedený v dohodě o financování v souladu s čl. 8 odst. 4 písm. c), na který se může odvolat a postupně od různých typů kontrol ex ante upustit.

4. Komise přihlédne k výsledkům, kterých přijímající země v tomto ohledu dosáhla, zejména při poskytování pomoci a v procesu vyjednávání.

Článek 19

Opatření proti podvodům

1. Přijímající země zajistí vyšetřování a účinně zasáhne v případě podezření na podvod a nesrovnalosti a zajistí fungování mechanismu kontroly a podávání zpráv, který je rovnocennný s mechanismem uvedeným v nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ( 9 ). V případě podezření z podvodu nebo nesrovnalostí je třeba neprodleně informovat Komisi.

2. Přijímající země dále přijme veškerá vhodná opatření pro předcházení a boj s aktivní a pasivní korupcí během celého procesu zadávání veřejných zakázek a procesu udělování grantů i během realizace odpovídajících zakázek.

Článek 20

Podklady pro audit

Vnitrostátní schvalující osoba zajistí, aby byly vždy k dispozici všechny příslušné a podrobné informace a podklady k provedení auditu. Tyto informace a podklady zahrnují dokumentaci schválení žádostí o platby, zaúčtování a vyplacení těchto žádostí, jakož i zaúčtování záloh, záruk a dluhů.







Pododdíl 2

Struktury a orgány

Článek 21

Jmenování

1. Přijímající země jmenuje tyto subjekty a orgány:

a) národního koordinátora NPP;

b) strategického koordinátora odpovědného za složku pro regionální rozvoj a složku pro rozvoj lidských zdrojů;

c) příslušného schvalujícího úředníka;

d) vnitrostátní schvalující osobu;

e) národní fond;

f) provozní strukturu podle složky NPP nebo programu;

g) orgán provádějící audit.

2. Přijímající země zajistí v souladu s čl. 56 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vhodné rozdělení funkcí mezi subjekty a orgány uvedené v odst. 1 písm. a) až g).

3. Komise svěří řídící pravomoci přijímající zemi podle článku 14 tohoto nařízení teprve po jmenování a zavedení subjektů a orgánů uvedených v odstavci 1.

Článek 22

Úkoly a odpovědnost národního koordinátora NPP

1. Národního koordinátora NPP jmenuje přijímající země. Jde o vyššího úředníka vlády nebo státní správy přijímající země, který zajišťuje celkovou koordinaci pomoci podle nařízení NPP.

2. Zejména:

a) zajišťuje partnerství mezi Komisí a přijímající zemí a úzké spojení mezi obecným procesem přistoupení a využitím pomoci podle nařízení NPP;

b) má odpovědnost za: — soudržnost a koordinaci programů prováděných podle tohoto nařízení, — roční plánování složky pro pomoc při transformaci a složky pro budování institucí na vnitrostátní úrovni, — koordinaci účasti přijímající země v příslušných přeshraničních programech s členskými státy i ostatními přijímajícími zeměmi, jakož i účasti v nadnárodních, meziregionálních nebo přímořských programech v rámci jiných nástrojů Společenství. Národní koordinátor NPP může úkoly spojené s touto koordinací delegovat na koordinátora pro přeshraniční spolupráci;

c) vypracování a po posouzení monitorovacím výborem NPP předložení ročních a závěrečných zpráv o provádění podle čl. 61 odst. 3 Komisi spolu s kopií pro vnitrostátní schvalující osobu.

Článek 23

Úkoly a odpovědnost strategického koordinátora

1. Strategického koordinátora jmenuje přijímající země. Jeho úkolem je zajistit koordinaci složky pro regionální rozvoj a složky pro rozvoj lidských zdrojů, za což je odpovědný národní koordinátor NPP. Strategický koordinátor je subjekt státní správy přijímající země, který není přímo zapojen do provádění dotčených složek.

2. Strategický koordinátor zejména:

a) koordinuje pomoc poskytovanou v rámci složky pro regionální rozvoj a složky pro rozvoj lidských zdrojů;

b) navrhuje strategický soudržný rámec definovaný v článku 154;

c) zajišťuje koordinaci mezi odvětvovými strategiemi a programy.

Článek 24

Odpovědnost příslušného schvalujícího úředníka

1. Příslušného schvalujícího úředníka jmenuje přijímající země. Jedná se o vyššího úředníka vlády nebo státní správy přijímající země.

2. Příslušný schvalující úředník je odpovědný za vydávání, sledování, pozastavení nebo zrušení akreditace vnitrostátní schvalující osoby a národního fondu podle článků 12 a 15.

Článek 25

Úkoly a odpovědnost vnitrostátní schvalující osoby

1. Vnitrostátní schvalující osobu jmenuje přijímající země. Jedná se o vyššího úředníka vlády nebo státní správy přijímající země.

2. Vnitrostátní schvalující osoba:

a) má jako vedoucí národního fondu celkovou odpovědnost za finanční řízení prostředků EU v přijímající zemi; je odpovědná za zákonnost a řádnost podkladových operací;

b) je odpovědná za účinné fungování řídících a kontrolních systémů podle nařízení NPP.

3. Pro účely odst. 2 písm. a) plní vnitrostátní schvalující osoba zejména tyto úkoly:

a) zajišťuje řádnost a zákonnost podkladových operací;

b) vypracovává a předkládá Komisi ověřené výkazy výdajů a žádosti o platby; má celkovou odpovědnost za správnost žádostí o platby a za převedení prostředků provozním strukturám a/nebo konečným příjemcům;

c) ověřuje existenci a správnost prvků spolufinancování;

d) zajišťuje zjištění a okamžité oznámení jakékoli nesrovnalosti;

e) podle ustanovení článku 50 provádí potřebné finanční úpravy v souvislosti se zjištěnými nesrovnalostmi;

f) je kontaktním osobou pro finanční informace zasílané mezi Komisí a přijímající zemí.

4. Pro účely odst. 2 písm. b) plní vnitrostátní schvalující osoba zejména tyto úkoly:

a) je odpovědná za vydávání, monitorování, pozastavení nebo zrušení schválení provozních struktur;

b) zajišťuje zavedení a účinné fungování systémů řízení pomoci podle nařízení NPP;

c) zajišťuje efektivnost a účinnost vnitřní kontroly řízení finančních prostředků;

d) podává zprávu o řídících a kontrolních systémech;

e) zajišťuje řádné fungování systému podávání zpráv a informací;

f) podle čl. 30 odst. 1 přijímá příslušná opatření v souladu se závěry auditorských zpráv od orgánu provádějícího audit;

g) neprodleně oznamuje Komisi s kopií pro příslušného schvalujícího úředníka jakoukoli významnou změnu týkající se řídících a kontrolních systémů.

5. V souladu s jejími úkoly uvedenými v odst. 2 písm. a) a b) vnitrostátní schvalující osoba vypracovává roční prohlášení o věrohodnosti podle článku 27.

Článek 26

Národní fond

Národní fond je subjekt na úrovni ministerstva přijímající země s centrální rozpočtovou pravomocí. Národní fond funguje jako centrální pokladna a je pověřen finančním řízením pomoci podle nařízení NPP v rámci odpovědnosti vnitrostátní schvalující osoby.

Má zejména na starosti organizaci bankovních účtů, žádosti o finanční prostředky od Komise, schvalování převodu prostředků získaných od Komise na provozní struktury nebo konečné příjemce a podávání finančních zpráv Komisi.

Článek 27

Prohlášení vnitrostátní schvalující osoby o věrohodnosti

1. Podle čl. 25 odst. 5 vypracuje vnitrostátní schvalující osoba roční prohlášení o řízení ve formě prohlášení o věrohodnosti a každý rok jej předloží Komisi nejpozději do 28. února. Kopii prohlášení o věrohodnosti zašle příslušnému schvalujícímu úředníkovi.

2. Základem prohlášení o věrohodnosti je skutečný dohled nad řídícími a kontrolními systémy v průběhu celého rozpočtového roku.

3. Prohlášení o věrohodnosti se vypracuje podle rámcové dohody a zahrnuje:

a) potvrzení účinného fungování řídících a kontrolních systémů;

b) potvrzení zákonnosti a řádnosti podkladových operací;

c) informace o jakýchkoli změnách systémů nebo kontrol a prvků podpůrných účetních údajů.

4. Nejsou-li potvrzení požadovaná podle odst. 3 písm. a) a b) k dispozici, informuje vnitrostátní schvalující osoba Komisi o důvodech, možných důsledcích a opatřeních přijatých za účelem nápravy takové situace a ochrany zájmů Společenství. Kopii těchto informací zašle příslušnému schvalujícímu úředníkovi.

Článek 28

Úkoly a odpovědnost provozní struktury

1. Pro každou složku nebo program NPP se zřídí provozní struktura, která je pověřena řízením a prováděním pomoci podle nařízení NPP.

1. Jedná se o subjekt nebo skupinu subjektů v rámci správy přijímající země.

2. Provozní struktura je odpovědná za řízení a provádění dotčeného programu nebo dotčených programů v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Pro tyto účely provádí celou řadu úkolů, které zahrnují tyto činnosti:

a) navrhovat roční nebo víceleté programy;

b) monitorovat provádění programu a řídit činnost odvětvového monitorovacího výboru uvedeného v článku 59, zejména poskytováním nezbytných dokumentů pro sledování kvality provádění programů;

c) vypracovávat odvětvové roční a závěrečné zprávy o provádění definované v čl. 61 odst. 1, které jsou po jejich posouzení odvětvovým monitorovacím výborem předkládány Komisi, vnitrostátnímu koordinátorovi NPP a vnitrostátní schvalující osobě;

d) zajistit, aby byl výběr operací pro financování a jejich schvalování v souladu s platnými kritérii a mechanismy pro jednotlivé programy a aby byly v souladu s příslušnými předpisy Společenství a vnitrostátními předpisy;

e) stanovit postupy pro zajištění uchování všech dokumentů a podkladů požadovaných pro provedení auditu podle článku 20;

f) organizovat nabídková řízení, postupy udělování grantů konečnému příjemci, uzavírání smluv s ním, vyplácení prostředků konečnému příjemci i jejich zpětné vymáhání;

g) zajistit, aby všechny subjekty podílející se na provádění operací vedly zvláštní systém účetnictví nebo zvláštní účetní kodifikaci;

h) zajistit, aby národní fond a vnitrostátní schvalující osoba obdržely potřebné informace o postupech a ověřeních provedených v souvislosti s výdaji;

i) zřídit, udržovat v chodu a aktualizovat systém podávání zpráv a informací;

j) prověřovat a zajistit, aby byly vykázané výdaje vynakládány v souladu s platnými předpisy, produkty nebo služby dodávány v souladu se schváleným rozhodnutím a aby byly žádosti o platby předkládané konečným příjemcem správné. Tato činnost zahrnuje podle okolností administrativní, finanční, technické a fyzické aspekty operací;

k) zajistit interní audit svých subjektů;

l) zajistit podávání zpráv o nesrovnalostech;

m) zajistit soulad s požadavky na informace a zveřejňování.

3. Vedoucí subjektů vytvářejících provozní strukturu jsou řádně jmenováni a odpovídají za úkoly svěřené svým příslušným subjektům podle čl. 11 odst. 3.

Článek 29

Úkoly a odpovědnost orgánu provádějícího audit

1. Orgán provádějící audit, který je funkčně nezávislý na všech stranách zúčastněných v řídících a kontrolních systémech a dodržuje mezinárodně uznávané normy pro provádění auditu, jmenuje přijímající země. Orgán provádějící audit je odpovědný za kontrolu účinného a řádného fungování řídících a kontrolních systémů.

2. Orgán provádějící audit, za který odpovídá jeho vedoucí, zejména:

a) v průběhu každého roku vypracuje a plní roční pracovní plán auditorské činnosti, který zahrnuje audity směřující k prověření: — účinného fungování řídících a kontrolních systémů, — spolehlivosti účetních údajů poskytnutých Komisi. Auditorská činnost zahrnuje audity vybraného vzorku operací nebo transakcí a přezkum postupů. Roční plán auditorské činnosti je začátkem příslušného roku předkládán vnitrostátní schvalující osobě a Komisi;

b) předkládá tyto dokumenty: — Výroční zprávu o auditorské činnosti podle modelu v rámcové smlouvě, ve které jsou uvedeny zdroje, jež orgán provádějící audit použil, a souhrn všech nedostatků zjištěných v řídících a kontrolních systémech nebo v transakcích na základě auditů provedených v souladu s ročním pracovním plánem auditorské činnosti během předchozích 12 měsíců až do 30. září příslušného roku. Výroční zpráva o auditorské činnosti se zasílá Komisi, vnitrostátní schvalující osobě a příslušnému schvalujícímu úředníkovi do 31. prosince každého roku. První zpráva zahrnuje období od vstupu tohoto nařízení v platnost do 30. listopadu 2007. — Roční stanovisko podle modelu uvedeného v rámcové smlouvě, ve kterém je uvedeno, zda řídící a kontrolní systémy fungují účinně a zda jsou v souladu s požadavky tohoto nařízení a/nebo jiných dohod uzavřených mezi Komisí a přijímající zemí. Toto stanovisko je určeno Komisi, vnitrostátní schvalující osobě a příslušnému schvalujícímu úředníkovi. Zahrnuje stejné období a má stejný termín předložení jako výroční zpráva o auditorské činnosti. — Stanovisko ke všem závěrečným výkazům výdajů, které vnitrostátní schvalující osoba předkládá Komisi na závěr každého programu nebo jeho části. Závěrečný výkaz výdajů může případně obsahovat žádosti o platby ve formě každoročně předkládaných účtů. Stanovisko ke všem závěrečným výkazům výdajů se vypracuje podle modelu uvedeného v příloze rámcové dohody. Řeší platnost závěrečné žádosti o platbu a přesnost finančních údajů a případně je doloženo závěrečnou zprávou o auditorské činnosti. Zasílá se Komisi a příslušnému schvalujícímu úředníkovi ve stejném termínu jako příslušný závěrečný výkaz výdajů předkládaný vnitrostátní schvalující osobou, nebo alespoň v průběhu třech měsíců po předložení uvedeného závěrečného výkazu výdajů.

2. Další zvláštní požadavky pro roční plán auditorské činnosti a/nebo zprávy a stanoviska uvedená v odstavci b) mohou být stanoveny v odvětvových dohodách nebo dohodách o financování.

2. Vzhledem k metodice pro auditorskou činnost, zprávy a stanoviska auditora požadované v tomto článku musí orgán provádějící audit dodržovat mezinárodní auditorské standardy, zejména pokud jde o oblast zhodnocení rizik, důležitosti auditu a výběru vzorků. Tuto metodiku může Komise doplnit o další pokyny a definice, zejména pokud jde o vhodný obecný přístup k výběru vzorků, úrovni důvěrnosti a důležitosti.

Článek 30

Opatření po obdržení zpráv orgánu provádějícího audit

1. Po obdržení zpráv a stanovisek uvedených v čl. 29 odst. 2 písm. b) první a druhé odrážce vnitrostátní schvalující osoba:

a) rozhodne, zda je nutné zlepšit řídící a kontrolní systémy, zaznamená rozhodnutí v tomto ohledu a zajistí včasné provedení takových zlepšení;

b) učiní potřebné úpravy žádostí o platbu pro Komisi.

2. Komise se může rozhodnout, že v reakci na tyto zprávy a stanoviska přijme sama příslušná opatření, například zahájením opravného finančního řízení nebo požádáním přijímající země o přijetí opatření, a o svém rozhodnutí informuje vnitrostátní schvalující osobu a příslušného schvalujícího úředníka.

▼M1

Článek 31

Zvláštní subjekty

V rámci obecného rámce definovaného strukturami a orgány uvedenými v článku 21 je možné funkce popsané v článku 28 kumulovat a postoupit zvláštním subjektům uvnitř nebo vně jmenovaných provozních struktur. Při takové kumulaci nebo takovém postoupení je dodrženo vhodné oddělení funkcí podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a je zajištěno, aby konečnou odpovědnost za funkce popsané v uvedeném článku měla jmenovaná provozní struktura. Tato struktura se zřídí formou písemných dohod, podléhá schválení vnitrostátní schvalující osobou a svěření řídících pravomocí Komisí.

▼B







Oddíl 2

Další formy řízení

Článek 32

Struktury a orgány centralizovaného nebo společného řízení

1. V případě centralizovaného nebo společného řízení jmenuje přijímající země národního koordinátora NPP, který vykonává funkci zástupce přijímající země vůči Komisi. Ten zajišťuje úzkou součinnost mezi Komisí a přijímající zemí, a to z hlediska obecného procesu přistoupení i předvstupní pomoci EU v rámci NPP.

1. Národní koordinátor NPP je také odpovědný za koordinaci účasti přijímající země v příslušných přeshraničních programech s členskými státy i ostatními přijímajícími zeměmi, jakož i účasti v nadnárodních, meziregionálních nebo přímořských programech v rámci jiných nástrojů Společenství. Úkoly spojené s posledně jmenovanou odpovědností může delegovat na koordinátora pro přeshraniční spolupráci.

2. U složky pro přeshraniční spolupráci přijímající země jmenuje a zřídí provozní struktury podle ustanovení článku 139.

Článek 33

Struktury a orgány sdíleného řízení

V případě přeshraničních programů prováděných formou sdíleného řízení s členským státem se v jednom z členských států, které jsou účastníky programu, zřídí podle článku 102 tyto struktury:

— jeden řídící orgán,

— jeden schvalující orgán,

— a jeden orgán provádějící audit.







KAPITOLA III

Finanční příspěvek Evropského společenství

Článek 34

Způsobilost výdajů

1. Není-li v odstavci 2 stanoveno jinak, nejsou v případě decentralizovaného řízení, nehledě na akreditace prováděné příslušným schvalujícím úředníkem a vnitrostátní schvalující osobou, podepsané smlouvy a jejich dodatky, vzniklé výdaje a platby provedené vnitrostátními orgány způsobilé pro financování podle nařízení NPP dříve, než Komise svěří řízení dotčeným strukturám a orgánům.

1. Konečné datum způsobilosti výdajů je stanoveno v části II nebo v případě potřeby v dohodách o financování.

2. Technická pomoc na podporu zřízení řídících a kontrolních systémů může být před počátečním svěřením řídících pravomocí způsobilá pro výdaje vzniklé po 1. lednu 2007.

▼M1

Zahájení výzvy k předkládání návrhů nebo výběrových řízení může být také způsobilé pro financování před počátečním svěřením řídících pravomocí a po 1. lednu 2007, pokud se toto počáteční svěření řídících pravomocí uskuteční během lhůty uvedené ve výhradové doložce připojené k dotčeným operacím nebo výzvám a pokud tyto dotčené dokumenty Komise předem schválí (schvalování Komisí se netýká složky pro rozvoj venkova). Dotčenou výzvu k předkládání návrhů nebo dotčené výběrové řízení je možné zrušit nebo změnit na základě rozhodnutí o svěření řídících pravomocí.

3. Není-li ve zvláštních ustanoveních pod jednotlivými složkami NPP uvedeno jinak, pro podporu podle nařízení NPP nejsou způsobilé tyto výdaje:

▼B

a) daně, včetně daně z přidané hodnoty;

b) cla a dovozní cla nebo jiné poplatky;

c) koupě, pronájem nebo leasing půdy a stávajících budov;

d) pokuty, finanční sankce a náklady na právní spory;

e) povozní náklady;

f) zařízení z druhé ruky;

g) bankovní poplatky, poplatky za záruky a podobné poplatky;

h) náklady za převod, poplatky za směnu a kurzové ztráty spojené s eurovými účty v závislosti na příslušné složce a jiné čistě finanční náklady;

i) příspěvky ve formě věcných plnění.

4. Výdaje financované podle tohoto nařízení nemohou být předmětem žádného jiného financování z rozpočtu Společenství.

Článek 35

Zpracování příjmů

1. Příjmy pro účely tohoto nařízení zahrnují příjmy získané během období spolufinancování nějaké operace z prodejů, pronájmů, služeb, zápisného/poplatků nebo podobných příjmů s výjimkou:

a) příjmů vytvořených za období hospodářské životnosti spolufinancovaných investic v případě investování do podniků;

b) příjmů vytvořených v rámci opatření finančního inženýrství, včetně rizikového kapitálu a úvěrových a záručních fondů a leasingu;

c) a případně příspěvků soukromého sektoru na spolufinancování činností, které jsou spolu s veřejnými příspěvky uvedeny ve finančních přehledech příslušného programu.

2. Příjmy definované v odstavci 1 představují příjmy, které se odečtou od částky způsobilých výdajů pro dotčenou operaci. Nejpozději při ukončení programu se tyto příjmy odečtou od způsobilých výdajů příslušné operace v celé výši nebo poměrným způsobem podle toho, zda byly získány jako celek nebo pouze částečně spolufinancovanou operací.

3. Tento článek se nevztahuje na:

— složku pro rozvoj venkova,

▼M1

— složku pro regionální rozvoj.

Článek 36

Vlastnictví úroků

Veškeré úroky z eurových účtů, které jsou vedeny podle příslušných složek a byly založeny národním fondem v případě decentralizovaného řízení, zůstávají majetkem přijímající země. Úroky vzniklé financováním některého programu ze Společenství se přiřadí výlučně tomuto programu, považují se za zdroj pro přijímající zemi ve formě veřejného příspěvku a v době ukončení programu se vykáží Komisi.

▼B

Článek 37

Financování ze strany Společenství

1. Finanční příspěvek ze Společenství na výdaje v rámci víceletých nebo ročních programů jsou stanoveny v souladu s příděly navrženými ve víceletém orientačním finančním rámci podle článku 5 nařízení NPP.

▼M1

2. Není-li ve zvláštních ustanoveních pod jednotlivými složkami NPP uvedeno jinak, veškeré operace, na které je poskytována pomoc v rámci různých složek NPP, vyžadují vnitrostátní příspěvek a příspěvek Společenství.

▼B

Článek 38

Míra podpory a výše příspěvku Společenství

1. Příspěvek Společenství se vypočítá v poměru ke způsobilým výdajům pro každou složku NPP podle části II.

2. Finanční rozhodnutí, kterými se přijímají roční nebo víceleté programy pro každou složku NPP, stanoví maximální orientační výši příspěvku Společenství a následnou nejvyšší částku pro každou prioritní osu.







KAPITOLA IV

Finanční řízení







Oddíl 1

Rozpočtové závazky

Článek 39

Zásady

1. Rozpočtové závazky odpovídající výši právního závazku, který má formu dohody o financování uzavřenou s dotčenou přijímající zemí, se přijímají na základě rozhodnutí o financování, kterými se přijímají roční programy.

2. Rozhodnutí o financování, kterými se přijímají víceleté programy může stanovit ukončení víceletých právních závazků, které mají podobu dohod o financování uzavřených s dotčenou přijímající zemí.

2. Rozpočtové závazky odpovídající výši právních závazků je v takových případech možné rozložit na roční splátky po dobu několika let, pokud to stanoví rozhodnutí o financování, přičemž se zohlední víceletý orientační finanční rámec. Příslušné rozhodnutí o financování a příslušná dohoda o financování stanoví toto rozložení v příslušných finančních přehledech.







Oddíl 2

Pravidla pro decentralizované řízení

Článek 40

Platby

1. Platby příspěvku ze Společenství převáděné Komisí se uskuteční v rámci limitu prostředků, které jsou k dispozici. V případě víceletých programů se každá platba přiřadí k nejbližšímu otevřenému rozpočtovému závazku dotčené složky NPP.

2. Platby mají formu předběžné platby, průběžných plateb a vyplacení konečného zůstatku.

3. Do 28. února každého roku zašle přijímající země Komisi odhad svých pravděpodobných žádostí o platbu pro daný rozpočtový rok a následující rozpočtový rok, a to ve vztahu ke každé složce NPP nebo programu. Komise si případně může vyžádat aktuální odhad.

4. Případná výměna informací týkajících se finančních transakcí mezi Komisí, orgány a strukturami uvedenými v článku 21 probíhá elektronickou cestou za použití postupů, které si Komise a přijímající země odsouhlasily.

5. Platby předběžného financování a průběžné platby nesmí celkem překročit 95 % příspěvku Společenství stanoveného ve finančním přehledu každého programu.

6. Je-li dosažen strop uvedený v odstavci 5, vnitrostátní schvalující osoba i nadále přeposílá Komisi všechny ověřené výkazy výdajů a informace o částkách, které byly získány zpět.

▼M1

7. Částky stanovené v programu předloženém přijímající zemí, v ověřených výkazech výdajů, v žádostech o platbu a ve výdajích uvedených ve zprávách o provádění se uvádějí v eurech. Přijímající země přepočítají částky výdajů vzniklé v národní měně na eura za použití měsíčního směnného kurzu, který stanovila Komise pro měsíc, ve kterém byl výdaj zaúčtován v národním fondu nebo v dotčené provozní struktuře.

▼B

8. Platby prováděné Komisí do národního fondu se uskutečňují na eurový účet v souladu ustanoveními článků 41, 42, 43, 44 a 45 a rámcových a odvětvových dohod nebo dohod o financování. Pro každý program NPP nebo případně pro každou složku NPP se otevře jeden eurový účet, který bude používán výlučně na transakce, které se k tomuto programu nebo k této složce vztahují.

9. Přijímající země zajistí, aby konečný příjemce obdržel celkovou částku veřejného příspěvku včas a v plné výši. Na tyto částky se nevztahují žádné zvláštní ani jiné poplatky se stejným účinkem, které by snížily jejich výši pro konečného příjemce.

10. Z příspěvku Společenství je možné financovat pouze výdaje, které vznikly konečnému příjemci a které také uhradil. Výdaje uhrazené konečným příjemcem musí být doloženy přijatými fakturami nebo účetními doklady rovnocenné průkazní hodnoty nebo jinými příslušnými doklady, ve kterých nejsou výdaje podle programu závislé na pomoci. Výdaje musí ověřit vnitrostátní schvalující osoba.

Článek 41

Přijatelnost žádostí o platby

Ke schválení žádostí o platby Komisí je nutné splnit minimální požadavky stanovené v čl. 42 odst. 1, čl. 43 odst. 1 a čl. 45 odst. 1.

Článek 42

Předběžné financování

1. V případě žádosti o platby v rámci předběžného financování jsou minimální požadavky, na které se odvolává článek 41, tyto:

a) vnitrostátní schvalující osoba oznámila Komisi otevření příslušného eurového účtu;

b) schválení provedená příslušným schvalujícím úředníkem a vnitrostátní schvalující osobou jsou platná a svěření řídících pravomocí Komisí zůstávají v platnosti;

c) příslušné dohody o financování vstoupily v platnost.

2. Platby předběžného financování představují dané procento příspěvku Společenství na dotčený program, jak je upřesněno v části II tohoto nařízení. V případě víceletých programů může být předběžné financování rozloženo do několika rozpočtových roků.

3. Celková částka vyplacená v rámci předběžného financování musí být vrácena Komisi, jestliže jí není do patnácti měsíců od vyplacení první části předběžného financování zaslána žádost o platbu v rámci dotčeného programu. Příspěvek Společenství na dotčený program není tímto vrácením nijak dotčen.

4. Celková částka předběžného financování je zúčtována nejpozději s ukončením programu. V průběhu programu použije vnitrostátní schvalující osoba platby předběžného financování pouze k výplatám příspěvku Společenství na výdaje v souladu s tímto nařízením.

Článek 43

Průběžné platby

1. V případě žádosti o průběžnou platbu jsou minimální požadavky, na které se odvolává článek 41, tyto:

a) vnitrostátní schvalující osoba zaslala Komisi žádost o platbu a výkaz výdajů vztahující se k dotčené platbě; vnitrostátní schvalující osoba ověřila výkaz výdajů;

b) byly dodrženy limity podpory Společenství v rámci každé prioritní osy stanovené v rozhodnutí Komise o financování;

c) provozní struktura zaslala Komisi odvětvovou roční zprávu o provádění podle čl. 61 odst. 1, včetně té nejaktuálnější;

d) orgán provádějící audit zaslal Komisi podle čl. 29 odst. 2 písm. b) první a druhé odrážky nejaktuálnější výroční zprávu o auditorské činnosti a stanovisko o shodě používaných řídících a kontrolních systémů s požadavky tohoto nařízení a/nebo požadavky jakýchkoli dohod uzavřených mezi Komisí a přijímající zemí;

e) akreditace provedené příslušným schvalujícím úředníkem a vnitrostátní schvalující osobou jsou platná a svěření řídících pravomocí Komisí zůstávají v platnosti.

1. Není-li splněna jedna nebo více podmínek uvedených v tomto odstavci, přijímající země přijme nezbytná opatření k nápravě této situace, pokud to Komise požaduje, a to ve lhůtě, kterou Komise stanoví.

2. Jestliže se ukáže, že nebyly dodrženy platné předpisy nebo že prostředky Komise nebyly řádně použity, může Komise snížit průběžné platby vyplácené přijímající zemi nebo je dočasně pozastavit v souladu s ustanoveními článku 46. Přijímající země o tom bude vyrozuměna.

3. Pozastavení nebo snížení průběžných plateb je v souladu se zásadou proporcionality a nejsou jimi dotčena rozhodnutí o shodě, rozhodnutí o schválení účetní závěrky a finanční úpravy.

Článek 44

Výpočet plateb

Platby se vypočítávají na základě příspěvku Společenství na financování dotčených operací až do výše získané použitím podílu spolufinancování stanoveným pro každou prioritní osu v rozhodnutí o financování způsobilých výdajů, které jsou omezeny maximálním příspěvkem Společenství přiděleným pro každou prioritní osu.

Článek 45

Výplacení konečného zůstatku

1. Pro vyplacení konečného zůstatku se použije termín stanovený v článku 166 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a minimální požadavky uvedené v článku 41 jsou tyto:

a) vnitrostátní schvalující osoba zaslala Komisi žádost o závěrečnou platbu a závěrečný výkaz výdajů; vnitrostátní schvalující osoba ověřila závěrečný výkaz výdajů;

b) provozní struktura zaslala Komisi odvětvovou závěrečnou zprávu týkající se dotčeného programu podle čl. 61 odst. 1;

c) orgán provádějící audit zaslal Komisi podle čl. 29 odst. 2 písm. b) třetí odrážky stanovisko ke všem závěrečným výkazům výdajů doložený závěrečnou zprávou o činnosti;

d) akreditace provedené příslušným schvalujícím úředníkem a příslušnou vnitrostátní schvalující osobou jsou platná a svěření řídících pravomocí Komisí zůstávají v platnosti.

2. Část rozpočtových závazků vztahujících se na víceleté programy, které jsou dne 31. prosince 2017 stále nedokončené a pro které nebyly dokumenty uvedené v odstavci 1 Komisi předány do 31. prosince 2018, se automaticky ruší.

Článek 46

Pozastavení plateb

1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část, pokud:

a) je v řídícím a kontrolním systému závažný nedostatek, který má vliv na spolehlivost procesu ověřování plateb a pro jehož odstranění nebyla přijata nápravná opatření, nebo

b) výdaje v ověřeném výkazu výdajů se váží k závažné nesrovnalosti, která nebyla napravena, nebo

c) je zapotřebí objasnit údaje uvedené v prohlášení o výdajích.

2. Než Komise rozhodne o pozastavení platby podle odstavce 1, dostane přijímají země příležitost předložit své připomínky ve lhůtě dvou měsíců.

3. Komise ukončí pozastavení platby, jakmile přijímající země přijme opatření nezbytná k nápravě nedostatku, nesrovnalosti nebo nejasnosti uvedené v odstavci 1.

3. Nepřijme-li přijímající země taková opatření, může Komise rozhodnout o zrušení celého příspěvku Společenství na program nebo jeho části podle článku 51.

Článek 47

Ukončení programu

1. Poté, kdy Komise obdrží žádost o závěrečnou platbu, se program považuje za uzavřený, jakmile:

— Komise vyplatí konečný zůstatek,

— Komise vystaví inkasní příkaz,

▼M1

— Komise zruší konečný zůstatek rozpočtového závazku.

▼B

2. Právo Komise provést později finanční úpravu zůstává ukončením programu nedotčeno.

3. Ukončení programu nemá vliv na závazky přijímající země uchovávat příslušné doklady podle článku 48.

Článek 48

Uchovávání dokladů

Přijímající země uchovává všechny doklady vztahující se k danému programu po dobu nejméně tří let po skončení programu. Toto období se přeruší buď v případě soudního řízení nebo na řádně opodstatněnou žádost Komise.

Článek 49

Finanční opravy

1. S cílem zajistit využívání finančních prostředků v souladu s platnými předpisy použije Komise postupy schvalování účetní závěrky nebo mechanismy finančních oprav podle čl. 53b odst. 4 a 53c odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a podrobností uvedených v rámcových nebo případně odvětvových dohodách.

2. Finanční opravy mohou být provedeny na základě:

a) zjištění určité nesrovnalosti, včetně podvodu, nebo

b) zjištění nedostatku v řídících a kontrolních systémech přijímající země.

3. Jestliže Komise zjistí, že výdaje financované v rámci tohoto programu vznikly porušením platných předpisů, rozhodne, které částky budou z financování Společenství vyloučeny.

4. Výpočet a stanovení všech takových oprav i příslušné vrácení prostředků provede Komise za použití kritérií a postupů uvedených v článcích 51, 52 a 53. Kromě tohoto nařízení se použijí ustanovení o finančních opravách stanovených v odvětvových dohodách nebo dohodách o financování.

Článek 50

Finanční úpravy

▼M1

1. Vnitrostátní schvalující osoba, která má v prvé řadě odpovědnost za zjištění nesrovnalostí, provede finanční úpravy, zjistí-li nesrovnalosti nebo nedbalost v operacích nebo programech, a to zrušením veškerého příspěvku Společenství nebo jeho části pro dotčené operace nebo programy. Členský stát zváží povahu, závažnost nesrovnalostí a finanční ztrátu příspěvku Společenství.

2. V případě nesrovnalosti vymůže vnitrostátní schvalující osoba příspěvek Společenství vyplacený konečnému příjemci podle vnitrostátních postupů pro vymáhání.

▼B

Článek 51

Kritéria finančních oprav

1. Komise může v situacích popsaných v čl. 49 odst. 2 provést finanční opravy zrušením celého příspěvku Společenství na ten který program nebo jeho části.

2. Při zjištění jednotlivých případů nesrovnalostí Komise přihlédne k jejich systémové povaze a určí, zda se použije paušální nebo extrapolovaná oprava.

3. Při rozhodování o výši opravy Komise zohlední povahu a závažnost nesrovnalosti a/nebo rozsah a finanční následky zjištěných nedostatků v řídícím a kontrolním systému dotčeného programu.

Článek 52

Postup finanční opravy

1. Dříve než Komise rozhodne o provedení finanční opravy, uvědomí vnitrostátní schvalující osobu o svých předběžných závěrech a ve lhůtě dvou měsíců si vyžádá její připomínky.

1. Navrhne-li Komise finanční opravu provedenou na základě paušální nebo extrapolované sazby, má přijímající země příležitost přezkoumat dotčenou dokumentaci a stanovit skutečný rozsah nesrovnalosti. Po dohodě s Komisí může přijímající země omezit rozsah takového přezkumu na příslušnou část nebo vzorek dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba vymezená pro tento přezkum překročit další dva měsíce od uplynutí dvouměsíční lhůty uvedené v prvním pododstavci.

2. Komise zváží veškeré důkazy předložené přijímající zemí ve lhůtě uvedené v odstavci 1.

3. Komise se vynasnaží přijmout rozhodnutí o finanční opravě ve lhůtě šesti měsíců od zahájení postupu podle odstavce 1.

Článek 53

Vrácení prostředků

1. Veškeré platby, které mají být vráceny do souhrnného rozpočtu Evropské unie, musí být provedeny do dne splatnosti uvedeného v inkasním příkazu podle článku 72 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Tímto datem splatnosti je poslední den druhého měsíce po vydání příkazu.

2. Jakýmkoli prodlením v uskutečnění zpětné úhrady vzniká úrok z prodlení, který začíná dnem splatnosti a končí dnem uskutečnění platby. Tato úroková sazba je o jedno a půl procentního bodu vyšší než sazba uplatňovaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních operacích refinancování v první pracovní den měsíce, do kterého den splatnosti spadá.

Článek 54

Nové použití příspěvku Společenství

1. Prostředky z příspěvku Společenství zrušené podle článku 49 jsou vráceny do rozpočtu Společenství včetně úroků.

2. Zrušený příspěvek nebo vrácený příspěvek podle článku 50 nemůže být znovu použit na operaci nebo operace, které byly předmětem vrácení nebo úpravy ani v případě, kdy bylo vrácení nebo úprava provedeny z důvodů systémové nesrovnalosti u stávajících operací v rámci celé prioritní osy nebo jejich části, ve které k této systémové nesrovnalosti došlo.







Oddíl 3

Pravidla pro centralizované a společné řízení

Článek 55

Platby

1. Platby příspěvku ze Společenství převáděné Komisí se uskuteční v rámci limitu prostředků, které jsou k dispozici.

2. Podle článku 81 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se platby uskuteční na základě důkazu, že odpovídající operace je v souladu s ustanoveními nařízení NPP, tohoto nařízení, smlouvy nebo grantu.

3. Položky potřebné k financování výdajů uvedených v ročních programech jsou uvolněny uskutečněním jedné nebo více následujících operací: vyplacením celkové splatné částky; předběžným financováním; jednou nebo několika průběžnými platbami a vyplacením zůstatku splatných částek.

4. Komise vyplácí prostředky v rámci možností v eurech na eurový účet.

Článek 56

Ukončení programu

1. Program je ukončen po skončení všech smluv a grantů udělených v rámci tohoto programu.

2. Po obdržení žádosti o závěrečnou platbu se smlouva nebo grant považují za uzavřené, jakmile nastane jedna z okolností uvedených v čl. 47 odst. 1.

3. Právo Komise provést finanční opravu později zůstává ukončením smlouvy nebo grantu nedotčeno.







KAPITOLA V

Hodnocení a sledování

Článek 57

Hodnocení

1. Cílem hodnocení je zlepšit kvalitu, efektivnost, konzistenci finanční podpory z fondů Společenství a strategii a provádění programů.

▼M1

2. Víceleté orientační plánovací dokumenty popsané v článku 5 podléhají předběžnému hodnocení (hodnocení ex ante), které provádí Komise.

▼B

3. Komise může rovněž provést strategická hodnocení.

▼M1

4. Programy podléhají v závislosti na okolnostech předběžným hodnocením, průběžným hodnocením a případným následným hodnocením (hodnocením ex post) podle zvláštních ustanovení uvedených pro každou složku NPP v části II tohoto nařízení a podle článku 21 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.

▼M1 —————

▼M1

7. K výsledkům hodnocení se přihlédne v plánovacím a prováděcím cyklu.

▼B

8. Komise vypracuje metody hodnocení, včetně norem kvality a za použití cílů a měřitelných ukazatelů.

Článek 58

Sledování v případě decentralizovaného řízení

▼M1

1. V případě decentralizovaného řízení zřídí přijímající země po dohodě s národním koordinátorem NPP a Komisí monitorovací výbor NPP, a to ve lhůtě šesti měsíců od vstupu první dohody o financování v platnost. Zajistí se tak soulad a koordinace provádění složek NPP.

▼B

2. Monitorovací výbor NPP se přesvědčí o obecné efektivnosti, kvalitě a soudržnosti provádění všech programů a operací, pokud jde o splnění cílů stanovených v dohodách o financování a ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech. Za tímto účelem se opírá o podklady získané od odvětvových monitorovacích výborů podle čl. 59 odst. 3.

3. Monitorovací výbor NPP může za účelem zajištění soudržnosti a koordinace programů a operací prováděných v rámci různých složek předkládat Komisi, národnímu koordinátorovi NPP a vnitrostátní schvalující osobě návrhy na jakoukoli činnost a nápravná opatření napříč složkami k dosažení globálních cílů poskytované pomoci a na podporu její celkové efektivnosti. Může rovněž předkládat příslušným odvětvovým monitorovacím výborům návrhy na rozhodnutí o nápravných opatřeních s cílem zajistit splnění cílů programu a posílit efektivnost poskytované pomoci v rámci dotčených programů nebo složek NPP.

4. Monitorovací výbor NPP přijme svůj vlastní jednací řád v souladu s mandátem monitorovacího výboru, který mu byl udělen Komisí, a v rámci institucionálního, právního a finančního rámce dotčené přijímají země.

5. Není-li v mandátu monitorovacího výboru určeného Komisí stanoveno jinak, použijí se ustanovení tohoto odstavce.

5. Členy monitorovacího výboru NPP jsou zástupci Komise, národní koordinátor NPP, vnitrostátní schvalující osoba, zástupci provozních struktur a strategický koordinátor.

5. Zasedání monitorovacího výboru NPP řídí společně zástupce Komise a národní koordinátor NPP.

5. Výbor se schází nejméně jednou ročně. Zasedání je možné svolat i v mezidobí, zejména na tematickém základě.

Článek 59

Odvětvové monitorovací výbory v případě decentralizovaného řízení

▼M1

1. Monitorovacímu výboru NPP napomáhají odvětvové monitorovací výbory zřízené v rámci každé složky NPP ve lhůtě šesti měsíců od vstupu první dohody o financování v platnost podle zvláštních ustanovení uvedených v části II. Odvětvové monitorovací výbory jsou přidružené k programům nebo složkám. Jejich členy mohou být případně i zástupci občanské společnosti.

▼B

2. Každý odvětvový monitorovací výbor se přesvědčí o efektivnosti a kvalitě provádění dotčených programů a operací v souladu se zvláštními ustanoveními uvedenými pro každou složku v části II a v příslušných odvětvových dohodách a/nebo dohodách o financování. Výbor může předkládat Komisi a národnímu koordinátorovi NPP s kopií pro vnitrostátní schvalující osobu návrhy na rozhodnutí o jakýchkoli nápravných opatřeních s cílem zajistit splnění cílů programu a posílit efektivnost poskytované pomoci.

3. Odvětvové monitorovací výbory jsou podřízeny monitorovacímu výboru NPP. Informují ho zejména o:

a) pokroku v provádění programů podle prioritních os a případně podle opatření nebo operací; tato zpráva zahrnuje dosažené výsledky, ukazatele finanční realizace a jiné faktory a je sestavena s cílem zlepšit provádění programů;

b) všech aspektech fungování řídících a kontrolních systémů zmíněných orgánem provádějícím audit, vnitrostátní schvalující osobou nebo příslušným schvalujícím úředníkem.

▼M1

Článek 60

Sledování v případě centralizovaného a společného řízení

V případě centralizovaného a společného řízení může Komise přijmout opatření, která považuje pro sledování dotčených programů za potřebná. V případě společného řízení je možné tato opatření provést společně s dotčenými mezinárodními organizacemi. Do monitorovací činnosti může být zapojen vnitrostátní koordinátor NPP.

▼B

Článek 61

Výroční zpráva a závěrečná zpráva o provádění

1. Provozní struktury vypracovávají podle postupů uvedených v části II pro každou složku NPP odvětvovou výroční zprávu a odvětvovou závěrečnou zprávu o provádění programů, za které jsou odpovědné.

1. Odvětvové výroční zprávy o provádění se vztahují k rozpočtovému roku. Odvětvové závěrečné zprávy o provádění zahrnují celé období provádění a mohou obsahovat poslední odvětvovou výroční zprávu.

2. Po posouzení v odvětvových monitorovacích výborech se zprávy uvedené v odstavci 1 zasílají národnímu koordinátorovi NPP, vnitrostátní schvalující osobě a Komisi.

3. Na základě zpráv uvedených v odstavci 1 zašle národní koordinátor NPP Komisi a vnitrostátní osobě výroční zprávu a závěrečnou zprávu o provádění pomoci podle nařízení NPP poté, co je posoudí monitorovací výbor NPP.

4. Výroční zpráva o provádění uvedená v odstavci 3, která má být zaslána do 31. srpna každého roku a poprvé v roce 2008, shrnuje různé odvětvové výroční zprávy vypracované podle různých složek a obsahuje informace o:

a) pokroku učiněném v provádění pomoci Společenství ve vztahu k prioritám stanoveným ve víceletém orientačním plánovacím dokumentu a v různých programech;

b) finančním provádění pomoci Společenství.

5. Závěrečná zpráva o provádění uvedená v odstavci 3 zahrnuje celé období provádění a může obsahovat poslední výroční zprávu zmíněnou v odstavci 4.







KAPITOLA VI

Zveřejnění a informovanost

Článek 62

Poskytování informací a zveřejnění

1. V případě centralizovaného a společného řízení poskytuje informace o programech a operacích Komise za případné pomoci národního koordinátora NPP. V případě decentralizovaného řízení a ve všech případech programů nebo částí programů v rámci složky přeshraniční spolupráce, které nejsou prováděny sdíleným řízením, odpovídají za poskytování informací o programech a operacích a jejich zveřejnění přijímající země a národní koordinátor NPP. V případě sdíleného řízení je poskytování informací o programech a operacích a jejich zveřejnění odpovědností členských států, přijímajících zemí a řídícího orgánu, jak je uvedeno v článku 103. Informace jsou určené občanům a příjemcům s cílem zdůraznit roli Společenství a zajistit transparentnost.

▼M1

2. V případě decentralizovaného řízení jsou provozní struktury odpovědné za organizaci zveřejnění seznamu konečných příjemců, názvů operací a výše příspěvku Společenství přiděleného na financování operací. Zajistí, aby byl konečný příjemce informován o tom, že přijetím finančního příspěvku zároveň souhlasí se svým zařazením do zveřejněného seznamu konečných příjemců. Veškeré osobní údaje obsažené v tomto seznamu se zpracovávají podle požadavků nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ( 10 ).

▼B

3. Podle článku 90 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 Komise zveřejní příslušné informace o zakázkách. Komise zveřejní výsledky nabídkového řízení v Úředním věstníku Evropské unie, na internetových stránkách EuropeAid a ve všech ostatních vhodných médiích v souladu s platnými smluvními postupy pro vnější akce Společenství.

Článek 63

Informovanost

1. Komise a příslušné národní, regionální a místní orgány přijímajících zemí dohodnou logický soubor dostupných činností a v přijímajících zemích zveřejní informace o pomoci poskytované podle nařízení NPP.

1. Postup provádění těchto činností je upřesněn v odvětvových dohodách nebo dohodách o financování.

2. Provádění činností uvedených v odstavci 1 spadá do působnosti konečných příjemců a je financováno z částek přidělených pro příslušné programy nebo operace.







ČÁST II

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ







HLAVA I

SLOŽKA PRO POMOC PŘI TRANSFORMACI A BUDOVÁNÍ INSTITUCÍ







KAPITOLA I

Předmět pomoc a způsobilost

Článek 64

Oblasti pomoci

1. Pomoc v rámci této složky je možné poskytnout přijímajícím zemím zejména na tyto oblasti:

a) posílení demokratických institucí a právního státu;

b) podpora a ochrana základních práv a svobod obsažených v evropské Listině základních práv;

c) podpora veřejné správy;

d) reforma v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, jako např. reforma právního systému, policie, státního zastupitelství, soudnictví, trestního systému, cel a systému hraničních kontrol s hlavním důrazem na zlepšení boje proti korupci, organizovanému zločinu, terorismu, nelegální migraci, a zavedení informačních systémů v těchto oblastech;

e) modernizace regulativního rámce, včetně podpory investic do vybavení klíčových institucí, jejichž infrastruktura nebo schopnost sledování a posílení legislativy vyžadují zlepšení;

f) zavedení a posílení systémů finanční kontroly;

g) posílení tržní ekonomiky, zejména pomocí samoorganizace ekonomických aktérů a přímé podpory hospodářské činnosti, včetně pomoci soukromému sektoru a restrukturalizaci průmyslu, a diverzifikace hospodářství, modernizace klíčových odvětví a zlepšení zvláštních oblastí;

h) rozvoj občanské společnosti a dialog mezi vládou a nevládními organizacemi na podporu demokracie, právního státu, lidských práv, dodržování práv menšin a jejich ochrana a dialog v rámci občanské společnosti;

i) nastolení sociálního dialogu jako prvku řádné správy věcí veřejných za účelem podpory slušných a spravedlivých pracovních podmínek;

j) podpora integrace menšin, opatření pro usmíření a budování důvěry na všech úrovních společnosti

k) politika v oblasti životního prostředí vycházející z vysoké úrovně jeho ochrany, prosazování zásady, že znečištění platí jeho původce, racionálního využívání přírodních zdrojů, energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů a postupného přijímání politiky Společenství ve všech oblastech včetně změny klimatu;

l) zlepšení přístupu k finančním nástrojům pro malé a střední podniky a veřejnou správu;

m) budování institucí v oblasti jaderné bezpečnosti, nakládání s radioaktivním odpadem a radiační ochrany v souladu s acquis communautaire a osvědčenými postupy Evropské unie;

n) podpora účasti v programech Společenství, zejména těch zaměřených na zvýšení povědomí o evropském občanství, a příprava účasti v agenturách Společenství.

2. Kromě oblastí uvedených v odstavci 1 je možné v rámci této složky poskytnout pomoc přijímajícím zemím uvedeným v příloze II nařízení NPP ještě v těchto oblastech:

a) sociální, hospodářský a územní rozvoj, včetně mj. investic do regionálního rozvoje, rozvoje lidských zdrojů a rozvoje venkova podle čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení NPP;

b) odstranění překážek bránících sociálnímu začlenění a podpora otevřenějších trhů práce, především pomocí opatření směřujících ke zlepšení životní úrovně, k boji proti nezaměstnanosti a mobilizaci lidských zdrojů;

c) podpora v odvětví výroby a služeb a zlepšení podnikatelských infrastruktur;

d) úprava, reforma nebo případné zavedení vzdělávacích systémů a systémů odborného vzdělávání;

e) zlepšení přístupu do dopravních, informačních, energetických a jiných sítí a jejich propojení;

f) reforma systémů zdravotní péče;

g) zlepšení informačních a komunikačních systémů.

▼M1

V jednotlivých případech se Komise může rozhodnout v rámci této složky přidělit pomoc ve výše uvedených oblastech přijímajícím zemím, které jsou vyjmenovány na seznamu v příloze I nařízení NPP a kterým ještě nebyly svěřeny řídící pravomoci, jak je popsáno v článku 14.

▼B

Článek 65

Formy pomoci

1. Pomoc v rámci této složky je možné provádět těmito formami:

a) opatřeními v oblasti správní spolupráce za účelem odborné přípravy a výměny informací se zapojením odborníků z veřejného sektoru vyslaných z členských států nebo mezinárodních organizací, zejména ve formě twinningu, projektu twinning light a TAIEX;

b) technickou pomocí;

c) investicemi do regulační infrastruktury, včetně nezávislých externích mnohostranných institucí, zejména s cílem podpořit harmonizaci s normami a standardy Evropské unie. Ty budou zaměřeny na klíčové regulační orgány a jejich základem budou jasné strategie pro reformy veřejné správy a sladění s acquis;

d) grantovými systémy;

e) nástroji pro přípravu projektů;

f) prováděním finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi;

g) rozpočtovou podporou v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 1 nařízení NPP.

2. U přijímajících zemí uvedených v seznamu v příloze II nařízení NPP je možné pomoc v rámci této složky poskytnout rovněž formou opatření a akcí podobné povahy jako u složek pro regionální rozvoj, rozvoj lidských zdrojů a rozvoj venkova, a to včetně investičních operací.

3. Pomoc může být rovněž použita ke krytí nákladů příspěvku Společenství na mezinárodní mise, iniciativy nebo organizacím působícím v zájmu přijímající země, včetně správních nákladů.

Článek 66

Způsobilost výdajů

1. Výdaje v rámci této složky jsou způsobilé, pokud vznikly po podepsání veřejné zakázky, smlouvy nebo grantu s výjimkou případů výslovně uvedených v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

2. Kromě pravidel uvedených v čl. 34 odst. 3 nejsou způsobilé tyto náklady:

a) veškeré náklady na leasing;

b) odpisové náklady.

3. Odchylně od čl. 34 odst. 3 se v jednotlivých případech rozhodne, zda jsou způsobilé tyto náklady:

a) provozní náklady, včetně nákladů na pronájem, které se vztahují výlučně na období spolufinancování operace;

b) daň z přidané hodnoty, pokud jsou splněny tyto podmínky: i) daň z přidané hodnoty není žádným způsobem vratná, ii) je stanoveno, že daň z přidané hodnoty hradí konečný příjemce a iii) je jasně stanovena v návrhu projektu;

▼M1

c) náklady spojené s bankovní zárukou nebo jinou srovnatelnou jistotou, kterou má předložit konečný příjemce grantu.

▼B

Článek 67

Míra podpory a výše příspěvku Společenství

1. Pro účely této složky vycházejí způsobilé náklady uvedené v čl. 38 odst. 1 z veřejných výdajů v případě decentralizovaného řízení a z celkových výdajů v případě centralizovaného a společného řízení.

2. V případě decentralizovaného řízení se kromě obecných pravidel uvedených v článcích 37 a 38 na pomoc v rámci této složky použije tento odstavec.

V případě grantů může končený příjemce požádat o příspěvek na způsobilé náklady operace. V případě investiční operace příspěvek Společenství nepřesáhne ►M1 85 % ◄ veřejných výdajů, přičemž zbylých ►M1 15 % ◄ nákladů je hrazeno z veřejných prostředků přijímající země. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech však příspěvek Společenství může překročit ►M1 85 % ◄ veřejných výdajů.

Činnost v rámci budování institucí vyžaduje určitý stupeň spolufinancování ze strany konečného příjemce a/nebo z veřejných prostředků přijímající země. V řádně odůvodněných případech může být činnost v rámci budování institucí hrazena až stoprocentně z prostředků Společenství.

Pomoc poskytovanou formou opatření správní spolupráce uvedenou v čl. 65 odst. 1 písm. a) je možné financovat z prostředků Společenství ve výši 100 %.

3. V případě centralizovaného nebo společného řízení rozhodne o výši příspěvku Společenství Komise. Příspěvek může činit až 100 % způsobilých výdajů.







KAPITOLA II

Tvorba programů

Článek 68

Rámec tvorby programů

▼M1

Pomoc v rámci této složky má v zásadě formu:

▼B

— národních programů,

— regionálních a horizontálních programů a nástrojů.

Článek 69

Národní programy

▼M1

1. Národní programy přijímá Komise na základě návrhů zaslaných přijímající zemí, která přihlédne k zásadám a prioritám stanoveným ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech uvedených v článku 5. Návrhy obsahují zejména prioritní osy, jež mají být v dotčené přijímající zemi financovány a jež mohou zahrnovat oblasti pomoci uvedené v článku 64.

2. Návrhy přijímajících zemí se vybírají transparentními postupy, které zahrnují i konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami v době, kdy návrhy vznikají.

3. Po projednání návrhů mezi Komisí a přijímající zemí předkládá přijímající země každým rokem Komisi projektovou fiši. Projektová fiše jasně stanoví prioritní osy, plánované operace a zvolenou metodu jejich provádění. Podle projektové fiše připraví Komise finanční návrhy.

▼B

4. Návrhy na financování se přijímají formou rozhodnutí o financování podle článku 8.

5. Komise a přijímající země uzavřou dohodu o financování, jak je uvedeno v článku 8.

Článek 70

Účast v programech Společenství v rámci národních programů

1. Pomoc je možné poskytnout také na podporu účasti přijímajících zemí v programech Společenství. Účast je stanovena v národních programech.

2. Celková výše prostředků poskytnutá v rámci podpory Společenství na účast v jeho programech nesmí překročit limit stanovený v národním programu.

3. Účast přijímajících zemí v programech Společenství musí splňovat zvláštní podmínky stanovené pro každý takový program v memorandu o porozumění, které Komise a přijímající země uzavřou v souladu s dohodami stanovujícími obecné zásady účasti přijímající země v programech Společenství. To obsahuje ustanovení o celkové výši příspěvku přijímající země a částce poskytnuté v rámci pomoci podle nařízení NPP.

Článek 71

Účast v agenturách Společenství v rámci národních programů

1. Pomoc je možné poskytnout také na podporu účasti přijímajících zemí v agenturách Společenství. Účast je stanovena v národních programech.

2. Přijímající země může být vyzvána k účasti ad hoc na činnosti různých agentur Společenství. Náklady jejich účasti je možné financovat v rámci pomoci poskytované podle nařízení NPP podobným způsobem jako při účasti v programech Společenství.

Článek 72

Regionální a horizontální programy

1. Komise vypracovává regionální a horizontální programy v úzké spojitosti a koordinaci s národními programy na základě příslušných víceletých orientačních plánovacích dokumentů a po konzultaci s příslušnými subjekty.

2. Regionální a horizontální programy jsou navrhovány za účelem podpory regionální spolupráce, prohloubení výměny zkušeností v přijímajících zemích, která zahrnuje více zemí, a iniciativ podněcujících přijímající země ke spolupráci v oblastech společného zájmu.

▼M1

3. Regionální programy zahrnují přijímající země západního Balkánu. Programy se zaměřují především na usmíření, obnovu a politickou spolupráci v oblasti.

▼B

4. Horizontální programy se vztahují v oblastech společného zájmu na některé nebo všechny přijímající země, ve kterých je prostřednictvím těchto programů možné provádět pomoc efektivněji a hospodárněji než prostřednictvím národních programů.

5. V rámci regionálních a horizontálních programů lze pomoc poskytovat např. jako nástroj pro přípravu projektů, na podporu občanské společnosti, cel, malých a středních podniků, jako finanční nástroj pro obce a jejich infrastrukturu, na podporu statistiky, jaderné bezpečnosti, informací a komunikace.







KAPITOLA III

Provádění







Oddíl 1

Rámec pro provádění a zásady

Článek 73

Obecné zásady

1. Pomoc v rámci této složky je poskytována v rámci centralizovaného, decentralizovaného nebo společného řízení v souladu s článkem 53 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

2. V případě národních programů je cílem decentralizované řízení.

▼M1

3. Regionální a horizontální programy jsou prováděny Komisí na centralizovaném základě nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi, jak je definováno v článku 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.

▼B

Článek 74

Struktury a orgány v případě centralizovaného a společného řízení

Podle článku 32 je v případě centralizovaného nebo společného řízení národní koordinátor NPP jedinou kontaktní osobou Komise.

Článek 75

Struktury a orgány v případě decentralizovaného řízení

1. Má-li národní koordinátor NPP v případě decentralizovaného řízení v souladu čl. 22 odst. 2 písm. b) na národní úrovni odpovědnost za tvorbu programů v rámci této složky plní tyto úkoly:

▼M1

a) organizuje přípravu návrhů podle článku 69;

▼B

b) vypracovává a překládá Komisi projektové fiše uvedené v článku 69;

c) monitoruje technické provádění národních programů.

Podle článku 28 zahrnuje provozní struktura jednu nebo více prováděcích agentur, které jsou zřízeny v rámci státní správy přijímající země nebo které jsou touto státní správou přímo řízeny.

◄

Vnitrostátní schvalující osoba navrhne po konzultaci s národním koordinátorem NPP osoby odpovědné za schvalování programů, které řídí prováděcí agentury.

V případě osob odpovědných za schvalování programů se jedná o úředníky státní správy přijímající země. Jsou odpovědní za činnost, kterou vykonávají prováděcí agentury podle článku 28.

3. Osoby odpovědné za schvalování programů jmenují z řad úředníků státní správy vedoucí programů. V rámci obecné odpovědnosti dotčené osoby odpovědné za schvalování programu plní vedoucí programu tyto úkoly:

a) je odpovědný za technický aspekt operací v rámci rezortních ministerstev;

b) pomáhá osobám odpovědným za schvalování programu s řádnou a včasnou přípravou a prováděním operací na technické úrovni;

c) je pověřen koordinací prioritních os stanovených v návrhu projektu předloženém přijímající zemí.

Článek 76

Schválení provozní struktury a svěření řídících pravomocí

1. Jestliže byly před datem vstupu tohoto nařízení v platnost prostředky Společenství spravovány stávajícími národními orgány v přijímajících zemích podle nařízení (EHS) č. 3906/89 nebo nařízení (ES) č. 2500/2001, spravují tyto orgány (dále jen „stávající národní orgány“) finanční prostředky v rámci složky pro pomoc při transformaci a budování institucí, dokud Komise nepřijme rozhodnutí o svěření řídících pravomocí.

2. V žádném případě nemohou stávající národní orgány spravovat prostředky v rámci složky pro pomoc při transformaci a budování institucí bez svěření řídících pravomocí podle tohoto nařízení déle než jeden rok po vstupu tohoto nařízení v platnost.

3. Komise rozhodne, zda svěří řídící pravomoci stávajícím národním orgánům, přičemž přihlédne zejména k seznamu odchylek předložených podle odstavce 4 a k rozhodnutí vnitrostátní schvalující osoby podle odstavce 5.

4. Vnitrostátní schvalující osoba provede hodnocení provozní struktury, které zahrnuje stávající národní orgány s ohledem na požadavky uvedené v článku 11. Vypracuje zejména seznam všech požadavků podle tohoto nařízení, jak je uvedeno v článku 11, které provozní struktura nesplňuje, a to na základě stanoviska externího auditora, který je funkčně nezávislý na všech zúčastněných stranách v řídícím a kontrolním systému.

4. Tento seznam odchylek zašle Komisi nejpozději čtyři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost.

5. Jestliže nesplnění požadavků uvedených v odstavci 4 považuje za slučitelnou s účinným a efektivním fungováním provozních struktur, může vnitrostátní schvalující osoba rozhodnout o akreditaci dotčených orgánů podle tohoto nařízení.

5. Nejpozději pět měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost zašle Komisi rozhodnutí a akreditaci dotčených orgánů. Rozhodnutí bude obsahovat plán s časově vymezenými cíly pro přijetí opatření k nápravě nesplnění požadavků uvedených v seznamu podle odstavce 4. Tento plán Komise odsouhlasí.

6. Nepovažuje-li nesplnění požadavků uvedených v odstavci 4 za slučitelnou s účinným a efektivním fungováním provozní struktury, postupuje vnitrostátní schvalující osoba při schválení dotčené provozní struktury podle ustanovení článku 13.

7. V případě, že se Komise rozhodne svěřit řídící pravomoci stávajícím národním orgánům podle tohoto nařízení, může rozhodnutí Komise stanovit další podmínky pro národní orgány. V případě dalších podmínek stanoví Komise lhůtu, ve které musí národní orgány tyto podmínky splnit, aby zůstalo svěření řídících pravomocí účinné. Rozhodnutí Komise obsahuje rovněž seznam kontrol ex ante uvedených v čl. 14 odst. 3.

8. Bez ohledu na rozhodnutí vnitrostátní schvalující osoby může Komise kdykoli rozhodnout o ponechání, pozastavení nebo zrušení svěření řídících pravomocí kterémukoli z dotčených orgánů.

9. Vnitrostátní schvalující osoba zajistí ve všech fázích uvedených postupů, aby přijímající země poskytla Komisi veškeré informace, které požaduje.

Článek 77

Zásady provádění v případě twinningových projektů

1. Twinningové projekty jsou prováděny formou grantu, přičemž vybrané správy členského státu souhlasí s poskytnutím požadovaného odborného posudku veřejného sektoru za úhradu vzniklých výdajů.

1. Grant může zejména stanovit dlouhodobé vyslání úředníka, který je na plný úvazek pověřen funkcí místního twinningového poradce správy v přijímající zemi.

1. Twinningový grant je vypracován v souladu příslušnými ustanoveními o grantech části jedna hlavy VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002.

2. Komise vypracuje twinningovou příručku včetně systému pevných sazeb a cen pro úhradu nákladů obsažených v odborném posudku veřejného sektoru vybraných správ členského státu, kterou bude pravidelně aktualizovat.

▼M1

Článek 78

Zásady provádění v případě účasti v programech a agenturách Společenství

V případě účasti v programech a agenturách Společenství se provádění skládá z platby části finančního příspěvku pro přijímající zemi podle nařízení NPP do rozpočtu programu a agentury. V případě decentralizovaného řízení provede platbu národní fond, v případě centralizovaného řízení ji provedou ministerstva nebo jiné veřejné orgány. V druhém případě nedojde k žádné předběžné platbě příspěvku Společenství ze strany Komise.

▼B







Oddíl 2

Finanční řízení

Článek 79

Platby v rámci decentralizovaného řízení

1. Odchylně od čl. 40 odst. 6 předloží vnitrostátní schvalující osoba při dosažení limitu 95 % se žádostí o vyplacení konečného zůstatku pouze nový ověřený výkaz výdajů a informace o vrácených částkách.

2. Předběžné financování tvoří v zásadě 50 % příspěvku Společenství na dotčený program. Může být vyplacen v ročních splátkách. Sazba 50 % může být zvýšena, jestliže vnitrostátní schvalující osoba prokáže, že zbývající částka nepokryje předběžné financování zakázek a grantů podepsaných na vnitrostátní úrovni.

3. Částka předběžného financování se vypočítá jako součet odhadu částky, která má být nasmlouvána v jednotlivých letech, a skutečné výše smluvních závazků, které byly zaúčtovány v předcházejících letech. S výjimkou předběžného financování týkajícího se účasti v programech a agenturách Společenství je předběžnou platbu možné uskutečnit teprve po zahájení prvního nabídkového řízení nebo výzvy k předkládání návrhů.

4. Platby na účast v programech a agenturách Společenství mohou představovat až 100 % příspěvku Společenství vztahujícího se k této účasti.

Článek 80

Uchovávání dokladů

Odchylně od článku 48 uchovává provozní struktura písemné záznamy o celém řízení o veřejné zakázce, udělení grantu nebo zakázky v rámci této složky po dobu nejméně sedmi let po vyplacení zůstatku smlouvy.

Článek 81

Vlastnictví úroků

Odchylně od článku 36 se úrok vzniklý financováním programu Společenství vykazuje Komisi při každém předání žádosti o provedení platby.







Oddíl 3

Hodnocení a sledování

▼M1

Článek 82

Hodnocení

1. Programy v rámci složky pro pomoc při transformaci a budování institucí jsou předmětem předběžného i průběžného anebo následného hodnocení v souladu s článkem 57.

2. Před svěřením řídících pravomocí přijímající zemi provede veškerá hodnocení Komise.

Po jejich svěření bude přijímající země podle okolností zodpovědná za průběžné hodnocení, aniž by tak bylo dotčeno právo Komise provést jakákoli hodnocení ad hoc, pokud to bude považovat za nutné.

Odpovědnost za hodnocení ex ante a ex post zůstává i po svěření řídících pravomocí Komisi, aniž by tak bylo dotčeno právo přijímající země provést jakákoli podobná hodnocení, pokud to bude považovat za nutné.

3. Podle článku 22 nařízení NPP se příslušné zprávy o hodnocení předloží výboru NPP, který je podrobí diskuzi.

▼B

Článek 83

Monitorování

1. V případě decentralizovaného řízení zřídí národní koordinátor NPP podle článku 59 odvětvový monitorovací výbor pro složku pro pomoc při transformaci a budování institucí, dále jen „výbor TAIB“.

2. Výbor TAIB se schází z iniciativy přijímající země nebo Komise nejméně dvakrát do roka. Vypracuje svůj jednací řád v souladu s mandátem odvětvového monitorovacího výboru, který mu byl udělen Komisí a v rámci institucionálního, právního a finančního rámce dotčené přijímají země. Po dohodě s národním koordinátorem NPP, vnitrostátní schvalující osobou a monitorovacím výborem NPP přijme svůj jednací řád.

3. Výboru TAIB předsedá národní koordinátor NPP: Jeho členy jsou vnitrostátní schvalující osoba, osoba odpovědná za schvalování programu a případně další zástupci provozní struktury, zástupci Komise a případně také zástupci mezinárodních finančních institucí a občanské společnosti, které jmenuje přijímající země po dohodě s Komisí.

4. Podle čl. 59 odst. 2 se výbor TAIB přesvědčí o efektivnosti a kvalitě programů a operací, a to zejména:

a) posouzením zpráv o stavu provádění uvádějících podrobnosti o finančním a operačním pokroku programů;

b) posouzením plnění cílů a výsledků programů;

c) posouzením plánů veřejných zakázek a příslušných doporučení uvedených v hodnocení;

d) projednáním problematických otázek a operací;

e) navržením vhodných nápravných opatření;

f) posouzením případů podvodů a nesrovnalostí a předložením opatření, která byla přijata za účelem navrácení prostředků a zabránění opakování podobných případů;

g) posouzením ročního pracovního plánu auditorské činnosti vypracovaného orgánem provádějícím audit a závěrů a doporučení z provedených auditů.

5. Výbor TAIB sleduje všechny programy probíhající v rámci této složky. Mimo jiné v případech investičních operací, převodu majetku nebo privatizací sleduje přijímající země programy až do doby jejich ukončení a informuje výbor TAIB o všech změnách výsledků těchto programů, které významně ovlivňují jejich dopad, udržitelnost a kontrolu.

6. Výboru TAIB mohou napomáhat odvětvové monitorovací podvýbory, které zřídí přijímající země za účelem sledování programů a operací v rámci této složky podle odvětví monitorování. Podvýbory jsou podřízeny výboru TAIB. Vypracují a přijmou svůj jednací řád v souladu s mandátem, který stanoví Komise.

Článek 84

Odvětvová výroční zpráva a závěrečná zpráva o provádění

1. V případě decentralizovaného řízení zašle provozní struktura Komisi, národnímu koordinátorovi a vnitrostátní schvalující osobě do 30. června každého roku odvětvovou výroční zprávu.

2. Odvětvová závěrečná zpráva musí být Komisi, národnímu koordinátorovi a vnitrostátní schvalující osobě zaslána nejpozději 6 měsíců po ukončení programu. Odvětvová závěrečná zpráva zahrnuje celé období provádění a obsahuje poslední odvětvovou výroční zprávu.

3. Odvětvové zprávy jsou před jejich odesláním Komisi, národnímu koordinátorovi a vnitrostátní schvalující osobě posouzeny výborem TAIB.

4. Odvětvové zprávy obsahují následující informace:

a) kvantitativní a kvalitativní prvky pokroku učiněného v provádění programu, prioritní osy nebo operace ve vztahu ke zvláštním ověřitelným cílům;

b) podrobné informace o finančním provádění programu;

c) informace o opatřeních přijatých provozní strukturou nebo výborem TAIB k zajištění kvality a účinnosti provádění, zejména: i) opatření pro monitorování a hodnocení včetně opatření pro sběr údajů, ii) shrnutí všech závažných problémů zjištěných při provádění programu a veškerých přijatých opatřeních, iii) využití technické pomoci;

d) informace o činnosti směřující k poskytnutí informací o programu a jejich zveřejnění podle článku 62.







HLAVA II

SLOŽKA PRO PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCI







KAPITOLA I

Předmět pomoci a způsobilost

Článek 85

Další definice složky pro přeshraniční spolupráci

Pro účely této hlavy se kromě definicí uved