2009R1121 — CS — 08.05.2010 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1121/2009

ze dne 29. října 2009,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o režimy podpory pro zemědělce stanovené v hlavě IV a V uvedeného nařízení







KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 ( 1 ), a zejména na čl. 29 odst. 4 písm. a), čl. 87 odst. 4, čl. 89 odst. 2, čl. 91 odst. 2, čl. 101 odst. 2 druhý pododstavec, čl. 103 odst. 1, čl. 142 písm. c), e), q) a s) a článek 147 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení (ES) č. 73/2009 zrušuje a nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 ( 2 ). Prováděcí pravidla k režimům podpory uvedeným v hlavě IV a IVa nařízení (ES) č. 1782/2003 byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 1973/2004 ze dne 29. října 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ohledně režimů podpor stanovených v hlavě IV a IVa tohoto nařízení a ohledně využití půdy vyjmuté pro pěstování surovin ( 3 ). Nařízení (ES) č. 1973/2004 je třeba upravit tak, aby odpovídalo změnám zavedeným nařízením (ES) č. 73/2009, zejména pak změnám stanoveným v hlavě IV a v hlavě V kapitolách 2 a 4 uvedeného nařízení. V zájmu jasnosti a zjednodušení by se nařízení (ES) č. 1973/2004 mělo zrušit a nahradit novým nařízením. (2) S cílem zajistit účinnou správu režimů stanovených v hlavě IV nařízení (ES) č. 73/2009 by se měly platby poskytované v rámci některého z uvedených režimů omezit na minimální rozlohu plochy („platba na plochu“). Při stanovení minimální rozlohy plochy je třeba vzít do úvahy konkrétní rozlohy hospodářství v některých členských státech nebo zvláštní podmínky u některé produkce. (3) Je třeba zabránit tomu, aby byla půda osévána pouze proto, aby mohla být využita platba na plochu. Je třeba stanovit určité podmínky související s osevem a pěstováním plodin, zejména bílkovinných plodin, rýže a ovoce a zeleniny. Je třeba dodržovat místní normy, a přihlížet tak k různorodosti zemědělské praxe ve Společenství. (4) Na každý obdělávaný pozemek by v daném roce měla být povolena pouze jedna žádost o platbu na plochu, s výjimkou případů, kdy se podpora vztahuje na produkci osiva. Platby na plochu mohou být poskytovány na plodiny, na něž se vztahuje režim podpory v rámci strukturální politiky Společenství či politiky v oblasti životního prostředí. (5) Pokud plocha, množství nebo počet zvířat, pro které je požadována podpora, přesáhnou maximální limity, umožňují režimy podpory, aby se plocha nebo množství či počet zvířat, pro které je požadována podpora, v daném roce poměrně snížily. Je proto vhodné zavést způsoby výměny informací mezi Komisí a členskými státy a příslušné termíny, aby byla Komise informována o plochách, množstvích či počtech, na které byla podpora vyplacena. (6) Platební podmínky, jakož i výpočet zvláštní platby pro rýži nezávisí pouze na základní ploše či plochách stanovených pro jednotlivé producentské členské státy v článku 75 nařízení (ES) č. 73/2009, ale také na případném rozdělení těchto základních ploch do základních dílčích ploch a na objektivních kritériích zvolených jednotlivými členskými státy pro účely tohoto dalšího rozdělení, na podmínkách, za jakých jsou obdělávané pozemky obdělávány, a na minimální velikosti ploch. V důsledku toho je nutno stanovit prováděcí pravidla pro stanovení, správu a způsoby obdělávání základních ploch a základních dílčích ploch. (7) Zjištění případného překročení základní plochy uvedeného v článku 76 nařízení (ES) č. 73/2009 má za následek snížení zvláštní platby pro rýži. Při stanovování metod výpočtu tohoto snížení by měla být stanovena kritéria, jež je třeba brát v úvahu, jakož i příslušné koeficienty. (8) Ke sledování zvláštních plateb pro rýži potřebuje Komise určité informace související s obděláváním základních ploch a základních dílčích ploch. Z tohoto důvodu je třeba stanovit, jaké podrobné informace by měly členské státy sdělovat Komisi, jakož i lhůty pro poskytování těchto informací. (9) Články 77 a 78 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví podporu zemědělcům produkujícím brambory určené pro výrobu bramborového škrobu, pokud uzavřeli pěstitelskou smlouvu, a to do výše kvóty stanovené nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) ( 4 ). Je proto třeba stanovit podmínky pro poskytování této podpory a případně uvést křížové odkazy na stávající ustanovení, která se týkají režimu kvót, uvedená v nařízení (ES) č. 1234/2007. (10) Měly by být stanoveny normy pro semena sladkého vlčího bobu a zkoušky, kterými se určí, zda je vzorek vlčího bobu sladký. (11) V některých oblastech se z agronomických důvodů bílkovinné plodiny tradičně vysévají ve směsi s obilovinami. Výslednou kulturu tvoří převážně bílkovinné plodiny. Za účelem poskytnutí prémie na bílkovinné plodiny je tudíž nutno takto oseté plochy považovat za plochy s bílkovinnými plodinami. (12) Pro zajištění účinnosti a řádné správy režimu podpor pro skořápkové ovoce by poskytnutá podpora na plochu neměla být využívána k financování okrajových výsadeb nebo osamocených stromů. Proto je třeba vymezit minimální velikost pozemku a minimální hustotu výsadby specializovaného sadu. (13) Článek 87 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví možnost poskytnutí přímé podpory pro produkci jednoho nebo více druhů osiva. Uvedená podpora může být poskytnuta pouze pro produkci základního osiva nebo certifikovaných osiv a tyto produkty by měly být jasně definovány odkazem na směrnice týkající se certifikace a uvádění osiv na trh: směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh ( 5 ), směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh ( 6 ) a směrnici Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh ( 7 ). (14) Pro umožnění kontrol by mělo být základní osivo a certifikované osivo produkováno na základě pěstitelských smluv nebo prohlášení o pěstování, které se připojí k jednotné žádosti, a semenářské podniky a množitelé by měli být úředně schváleni či registrováni. (15) Podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 73/2009 je možno vyplácet podporu produkce pro základní a certifikované osivo odrůd Cannabis sativa L. s obsahem tetrahydrokanabinolu maximálně 0,2 %. Pro zajištění jednotného uplatňování pravidel pro poskytování podpory v celém Společenství by měly být za způsobilé odrůdy Cannabis sativa L. považovány ty odrůdy, které jsou způsobilé pro přímé platby podle článku 39 nařízení (ES) č. 73/2009. (16) Hlava IV kapitola 1 oddíl 6 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví zvláštní podporu pro bavlnu. Je třeba stanovit prováděcí pravidla pro uplatňování tohoto režimu. Tato pravidla by se měla týkat schvalování půdy vhodné pro produkci bavlny a schvalování odrůd. Dále je třeba stanovit kritérium pro definici „výsevu“. Objektivní kritérium k určení toho, zda byl výsev proveden správně, musí tvořit minimální hustota osazení této půdy, kterou členské státy stanoví v závislosti na půdních a klimatických podmínkách a regionálních zvláštnostech. (17) Členské státy by měly schválit meziodvětvové organizace pro pěstování bavlny na základě objektivních kritérií týkajících se velikosti meziodvětvových organizací a jejich vnitřní organizace. Velikost meziodvětvové organizace by měla být stanovena s přihlédnutím k tomu, že je nutné, aby členská vyzrňovací stanice mohla přejímat dostatečná množství nevyzrněné bavlny. (18) Aby se zamezilo komplikacím na úrovni řízení režimu podpory, smí být tentýž producent členem pouze jedné meziodvětvové organizace. Ze stejného důvodu by měl producent, který je členem meziodvětvové organizace a zaváže se dodat svou vypěstovanou bavlnu, dodávat jenom vyzrňovací stanici, která je členem téže organizace. (19) Režim podpory pro bavlnu vyžaduje, aby členské státy sdělily svým producentům určité informace o pěstování bavlny, jako jsou schválené odrůdy, objektivní kritéria pro schválení půdy a minimální hustota osazení rostlin. V zájmu včasného informování zemědělců by jim členský stát měl oznámit tyto informace do určitého data. (20) Hlava IV kapitola 1 oddíly 8 a 9 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví, že podpory na ovoce a zeleninu jsou poskytovány za podmínky, že je uzavřena smlouva o zpracování. Za tímto účelem je třeba vyžadovat, aby smlouvu týkající se dotyčných zemědělských surovin uzavřel schválený první zpracovatel na straně jedné a na straně druhé producent nebo uznaná organizace producentů zastupující producenta nebo v případě přechodných plateb na ovoce a zeleninu a přechodné platby na bobuloviny schválený subjekt provádějící výkup suroviny, který zastupuje producenta. (21) K zajištění toho, aby surovina, u které se využívají přechodné platby na ovoce a zeleninu a přechodná platba na bobuloviny, byla nakonec zpracována, je vhodné zřídit systém schválení prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny. Tito schválení provozovatelé by museli dodržovat minimální požadavky a byli by postihováni v případě neplnění závazků v souladu s prováděcími pravidly, která by stanovily příslušné orgány na vnitrostátní úrovni. (22) V zájmu správného hospodaření v rámci finančního rámce pro přechodné platby na ovoce a zeleninu by členské státy měly začátkem roku stanovit orientační částku podpory na jeden hektar a před obdobím pro platby i konečnou částku na hektar. (23) Je nutno stanovit kritéria způsobilosti pro prémie v odvětví skopového a kozího masa uvedené v hlavě IV kapitole 1 oddíle 10 nařízení (ES) č. 73/2009, a zejména požadované podmínky. (24) Ustanovení čl. 101 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 se týká poskytování prémií zemědělcům zabývajícím se produkcí kozího masa v určitých oblastech Společenství. Dotyčné oblasti by proto měly být určeny v souladu s kritérii stanovenými v uvedeném ustanovení. (25) Podle čl. 102 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 může být zemědělcům, jejichž zemědělský podnik má nejméně 50 % své plochy užívané k zemědělským účelům ve znevýhodněných oblastech, poskytnuta doplňková prémie. Ustanovení čl. 101 odst. 2 odkazuje na zvláštní zeměpisné oblasti, v nichž zemědělci zabývající se produkcí kozího masa splňují nezbytné podmínky pro získání prémií na kozy. Je třeba stanovit, že zemědělci splňující uvedená kritéria předloží prohlášení, aby prokázali, že nejméně polovina půdy, kterou užívají k zemědělské produkci, se nachází ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech, které opravňují k poskytnutí prémie na kozy. (26) Pro účely kontroly, zda jsou prémie na bahnice poskytovány ve správné výši, by měly členské státy vypracovat seznam zemědělců uvádějících na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka. (27) Pokud jde o zavádění systému individuálního omezení uvedeného v článcích 104, 105 a 106 nařízení (ES) č. 73/2009, mohou být i nadále uplatňována stávající správní pravidla týkající se zejména využití bezplatně poskytnutých práv, využití běžných práv včetně minimálního využití, dočasného postoupení či převodu práv, sdělování změn individuálních stropů a převodu práv prostřednictvím vnitrostátní rezervy. Mezi tato pravidla patří zvláštní ustanovení týkající se výjimečných a řádně odůvodněných případů, jako jsou např. v oblasti využití práv případy drobných zemědělců a zemědělců, kteří se účastní extenzifikačních programů a programů předčasného odchodu do důchodu, a v oblasti převodu práv případy dědictví práv na prémii a případy zemědělců, kteří využívají jako pastviny pouze půdu ve veřejném nebo kolektivním vlastnictví. (28) Úkolem Komise je nová opatření sledovat, a proto jí členské státy musí poskytovat veškeré podstatné informace o používání pravidel týkajících se prémií. (29) Případně je nutno Komisi předávat podrobné informace o vnitrostátních pravidlech o dodatečných platbách a o jejich provádění. (30) Hlava IV kapitola 1 oddíl 11 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví platby na hovězí a telecí maso. Je nutno stanovit kritéria způsobilosti, a zejména podmínky vyžadované pro uvedené platby. (31) Je třeba vypracovat a na vnitrostátní úrovni vydávat správní doklad uvedený v čl. 110 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009. Pro zohlednění konkrétních správních a kontrolních podmínek v členských státech je třeba povolit použití různých forem správních dokladů. (32) V čl. 110 odst. 3 písm. a) a v čl. 116 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 se stanoví retenční období jako podmínka pro poskytnutí zvláštní a porážkové prémie. Je proto nezbytné definovat toto období a určit jeho délku. (33) Ustanovení pro poskytování zvláštní prémie v době porážky by mělo být v souladu s ustanoveními týkajícími se poskytování porážkové prémie. Je nutno určit typy dokladů, které musí doprovázet zvíře až do porážky, odeslání či vývozu. Aby byly zohledněny zvláštní způsoby poskytování prémie v době porážky, měly by se stanovit podmínky týkající se věku volů a způsob obchodní úpravy jatečně upravených těl dospělého skotu. (34) Je třeba definovat pojem „kráva bez tržní produkce mléka“, který je uveden v článku 111 nařízení (ES) č. 73/2009. V tomto ohledu by měla zůstat zachována stejná plemena jako v nařízení Komise (ES) č. 2342/1999 ze dne 28. října 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem, pokud jde o režim prémií ( 8 ). Navíc mohou nadále platit stávající základní požadavky, zejména pokud jde o průměrnou dojivost a doplňkové vnitrostátní prémie. (35) Stávající správní pravidla mohou nadále platit, zejména ta, která se týkají individuálních stropů, sdělování individuálních stropů a vnitrostátní rezervy, bezplatně poskytnutých práv, využití práv, převodu a dočasného postoupení práv a převodu práv prostřednictvím vnitrostátní rezervy. (36) Komise by měla na základě dostupných informací určit, které členské státy splňují podmínky pro použití zvláštního režimu stanoveného článkem 115 nařízení (ES) č. 73/2009. Je třeba specifikovat zvláštní podmínky pro poskytování prémií. (37) Měla by být stanovena zvláštní ustanovení pro uplatňování pravidel o lhůtách, datech a termínech týkajících se retenčního období. (38) Z důvodů zjednodušení by žádost o porážkovou prémii měla být podána formou žádosti o podporu „na hospodářská zvířata“, kterou stanoví integrovaný systém, pokud tato žádost obsahuje všechny údaje nezbytné pro odůvodněnou výplatu prémie a pokud je zvíře poraženo ve stejném členském státě nebo v jiném členském státě nebo je vyvezeno. (39) Ke zjednodušení správy porážkové prémie by mělo být možné použít počítačovou databázi uvedenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 ( 9 ) pod podmínkou, že dotyčný členský stát dojde k závěru, že databáze zaručí přesnost uložených údajů za účelem vyplácení prémií. (40) Porážková prémie na telata je podmíněna maximálním hmotnostním omezením. Měla by proto být stanovena standardní obchodní úprava jatečně upravených těl, na kterou se toto maximální hmotnostní omezení vztahuje. (41) Je třeba stanovit vyplácení záloh za účelem toho, aby zemědělci obdrželi platby co možná nejrychleji. Nicméně s ohledem na uplatnění vnitrostátních nebo regionálních stropů by záloha neměla překročit konečnou částku. Proto by mělo být členským státům umožněno snížit procentuální podíl záloh pro režimy prémií, které podléhají uvedeným stropům. (42) Je nezbytné stanovit datum, ke kterému se zohledňují jednotlivé údaje nezbytné pro uplatnění režimů zvláštních prémií a prémií na krávy bez tržní produkce mléka. Za účelem zajištění účinné a důsledné správy by mělo zpravidla toto datum být datem podání žádostí. Pokud však jde o zvláštní porážkovou prémii, je nutné vypracovat zvláštní pravidla, aby se předešlo převodům z jednoho roku do druhého s cílem získat vyšší prémii. Pokud jde o porážkovou prémii, datum porážky nebo vývozu je lepším ukazatelem skutečného provedení operací. (43) V souladu s čl. 124 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení (ES) č. 73/2009 a aby se předešlo nutnosti zpracovávat četné žádosti, na jejichž základě by následovaly velmi nízké platby na jedno hospodářství, požádaly Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Rumunsko a Slovensko o povolení stanovit minimální způsobilou výměru hospodářství na více než 0,3 ha. (44) Nové členské státy ve smyslu čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 73/2009 uplatňující režim jednotné platby na plochu odhadly výměru využívaných zemědělských ploch, které jsou ke dni 30. června 2003 udržovány v dobrém zemědělském stavu, a navrhly její úpravu v souladu s minimální způsobilou výměrou na jedno hospodářství. (45) Článek 132 nařízení (ES) č. 73/2009 dává novým členským státům možnost doplňovat přímé platby vyplácené zemědělci, pokud je k tomu Komise zmocní. Je třeba stanovit obecné postupy pro provádění této možnosti. (46) S ohledem na zvláštní ustanovení týkající se podpory pro energetické plodiny uvedené v kapitole 5 a režimu vynětí z produkce uvedeného v hlavě IV kapitole 10 nařízení (ES) č. 1782/2003, zejména u víceletých plodin, a na nutnost zbavit zemědělce a zpracovatele po zrušení této podpory zbytečné administrativní zátěže je třeba stanovit některá přechodná pravidla pro její hladké zrušení a uvolnění jistot složených subjekty provádějícími výkup a zpracovateli. (47) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







HLAVA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k těmto režimům podpor uvedeným v hlavě IV kapitole 1 nařízení (ES) č. 73/2009:

a) zvláštní platba pro rýži stanovená v oddíle 1 uvedené kapitoly;

b) podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu stanovená v oddíle 2 uvedené kapitoly;

c) prémie na bílkovinné plodiny stanovená v oddíle 3 uvedené kapitoly;

d) platba na plochu pro skořápkové ovoce stanovená v oddíle 4 uvedené kapitoly;

e) podpora pro osivo stanovená v oddíle 5 uvedené kapitoly;

f) zvláštní podpora pro bavlnu stanovená v oddíle 6 uvedené kapitoly;

g) přechodné platby na ovoce a zeleninu a přechodná platba na bobuloviny stanovené v oddíle 8 a 9 uvedené kapitoly;

h) prémie v odvětví skopového a kozího masa stanovené v oddíle 10 uvedené kapitoly;

i) platby na hovězí a telecí maso stanovené v oddíle 11 uvedené kapitoly.

2. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k těmto režimům podpor stanoveným v hlavě V nařízení (ES) č. 73/2009:

a) režim jednotné platby na plochu stanovený v kapitole 2 uvedené hlavy;

b) doplňkové vnitrostátní přímé platby stanovené v kapitole 4 uvedené hlavy.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 73/2009, v článku 2 nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 ( 10 ) a v článku 2 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ( 11 ).

Zejména pokud jde o režim jednotné platby na plochu, použije se obdobně definice rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích uvedená v čl. 2 písm. n) nařízení (ES) č. 1120/2009.

Článek 3

Kumulace plateb na plochu

V daném roce může být na každý obdělávaný pozemek podána maximálně jedna žádost o platbu na plochu podle přílohy I nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 4

Sdělování údajů o žádostech zemědělců a platbách

1. Členské státy sdělují Komisi elektronicky za použití formuláře, který jim Komisi poskytne, tyto údaje:

a) nejpozději do 1. září příslušného roku: i) celkovou plochu, pro kterou bylo požádáno o podporu, v případě: — zvláštní podpory pro rýži podle článku 73 nařízení (ES) č. 73/2009, — prémie na bílkovinné plodiny podle článku 79 nařízení (ES) č. 73/2009, — platby na plochu pro skořápkové ovoce podle článku 82 nařízení (ES) č. 73/2009, rozdělené podle kategorií stromů/keřů nesoucích skořápkové ovoce, — zvláštní podpory pro bavlnu podle článku 88 nařízení (ES) č. 73/2009, — režimu jednotné platby na plochu podle článku 122 nařízení (ES) č. 73/2009; ii) celkový počet žádostí v případě prémií v odvětví skopového a kozího masa podle článku 99 nařízení (ES) č. 73/2009, rozdělený podle druhu samice a typu prémie;

b) nejpozději do 15. září příslušného roku celkovou zjištěnou plochu v případě prémie na bílkovinné plodiny podle článku 79 nařízení (ES) č. 73/2009;

c) nejpozději do 31. ledna následujícího roku: i) celkovou zjištěnou plochu použitou k výpočtu koeficientu snížení v případě: — zvláštní platby pro rýži podle článku 73 nařízení (ES) č. 73/2009, rozdělenou podle základní plochy a základní dílčí plochy, — platby na plochu pro skořápkové ovoce podle článku 82 nařízení (ES) č. 73/2009, rozdělené podle kategorií stromů/keřů nesoucích skořápkové ovoce, — zvláštní podpory pro bavlnu podle článku 88 nařízení (ES) č. 73/2009, — režimu jednotné platby na plochu podle článku 122 nařízení (ES) č. 73/2009; ii) celkový počet skotu samčího pohlaví, u nějž bylo zažádáno o zvláštní prémii podle článku 110 nařízení (ES) č. 73/2009, rozdělený podle věkových skupin a druhu zvířete (býk nebo vůl); iii) celkový počet krav, u nichž bylo zažádáno o prémii na krávy bez tržní produkce mléka podle článku 111 nařízení (ES) č. 73/2009, rozdělený podle režimů uvedených v čl. 111 odst. 2 písm. a) a b);

d) nejpozději do 1. března následujícího roku celkový počet zvířat, u nichž bylo zažádáno o porážkovou prémii podle článku 116 nařízení (ES) č. 73/2009, s uvedením, zda bylo zvíře poraženo nebo vyvezeno, rozdělený podle druhu zvířete (tele, dospělý kus);

e) nejpozději do 31. července následujícího roku celkový počet, u nějž byla skutečně podpora vyplacena v případě podpory pro osivo podle článku 87 nařízení (ES) č. 73/2009, rozdělený podle odrůd osiv uvedených v příloze XIII nařízení (ES) č. 73/2009.

2. Ve sděleních uvedených v odstavci 1 se plochy vyjadřují v hektarech na dvě desetinná místa; množství se vyjadřují v tunách na tři desetinná místa.

3. Pokud se informace požadované podle odstavce 1 změní, zejména v důsledku kontrol, oprav nebo zpřesnění předchozích údajů, je Komise o této aktualizaci informována do jednoho měsíce od výskytu změny.







HLAVA II

ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE HLAVY IV NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009







KAPITOLA 1

Obecná ustanovení

Článek 5

Zvláštní požadavky týkající se minimálních ploch, osevu a pěstování

1. Zvláštní platba pro rýži, prémie na bílkovinné plodiny, podpora pro osivo a platby na ovoce a zeleninu uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), c), e) a g) se poskytují pro každý druh plodiny pouze na plochy, které byly předmětem žádosti vztahující se alespoň na 0,3 ha. Navíc musí mít každý obdělávaný pozemek větší rozlohu, než je minimální rozloha stanovená členským státem v daném rozmezí, uvedeném v čl. 13 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009.

V případě Malty se přímé platby uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), c), e) a g) poskytují pro každý druh plodiny pouze na plochy, které byly předmětem žádosti vztahující se alespoň na 0,1 ha, pokud je rozloha jednotlivých obdělávaných pozemků větší než minimální rozloha stanovená členským státem v rozmezí uvedeném v čl. 13 odst. 9 nařízení (ES) č. 1122/2009.

▼M1

V případě Řecka a Kypru se přechodné platby na ovoce a zeleninu uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. g) poskytují pro každý druh plodiny pouze na plochy, které byly předmětem žádosti vztahující se alespoň na 0,1 hektaru, pokud je rozloha jednotlivých obdělávaných pozemků větší než minimální rozloha stanovená členským státem v rozmezí uvedeném v čl. 13 odst. 9 nařízení (ES) č. 1122/2009.

▼B

V případě Bulharska, Lotyšska, Maďarska a Polska se přechodná platba na bobuloviny uvedená v čl. 1 odst. 1 písm. g) poskytuje pro každý druh plodiny pouze na plochy, které byly předmětem žádosti vztahující se alespoň na 0,1 ha, pokud je rozloha jednotlivých obdělávaných pozemků větší než minimální rozloha stanovená členským státem v rozmezí uvedeném v čl. 13 odst. 9 nařízení (ES) č. 1122/2009.

2. Minimální rozloha pozemku, na kterou lze poskytnout platbu na plochu podle čl. 1 odst. 1 písm. d), činí 0,10 ha. Členské státy však mohou stanovit větší minimální rozlohu pozemku na základě objektivních kritérií a se zohledněním zvláštních vlastností dotyčných ploch.

3. Zvláštní platba pro rýži, prémie na bílkovinné plodiny a platby na ovoce a zeleninu uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), c), a g) se poskytují pouze pro zcela oseté nebo osázené plochy, na kterých byly dodrženy všechny podmínky běžného obdělávání v souladu s místními normami.

Článek 6

Koeficienty snížení

Koeficient snížení ploch v případě uvedeném v článku 76, v čl. 81 odst. 2 a v článku 84 nařízení (ES) č. 73/2009 se stanoví před poskytnutím plateb zemědělcům a nejpozději do 31. ledna následujícího roku na základě údajů oznámených v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) tohoto nařízení.







KAPITOLA 2

Zvláštní platba pro rýži

Článek 7

Data výsevu

Podmínkou pro poskytnutí podpory pro rýži je, aby byla ohlášená plocha oseta nejpozději:

a) dne 30. června předcházejícího dotyčné sklizni v případě Francie, Itálie, Portugalska a Španělska;

b) dne 31. května pro ostatní producentské členské státy uvedené v čl. 74 odst. 2 nařízení (EC) č. 73/2009.

Článek 8

Koeficient snížení

Koeficient snížení pro zvláštní platbu pro rýži uvedený v článku 76 nařízení (ES) č. 73/2009 se vypočítá v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 9

Oznámení

Členské státy mohou každoročně přezkoumat rozdělení své základní plochy či ploch uvedených v článku 75 nařízení (ES) č. 73/2009 na základní dílčí plochy a objektivní kritéria, z nichž toto rozdělení vychází. Tuto informaci oznámí Komisi nejpozději do 15. května předcházejícího dotyčné sklizni.







KAPITOLA 3

Podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu

Článek 10

Způsobilost

Podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu uvedená v článku 77 nařízení (ES) č. 73/2009 se poskytuje pouze na brambory, na něž se vztahuje pěstitelská smlouva v souladu s článkem 3 nařízení Komise (ES) č. 571/2009 ( 12 ), na základě čisté hmotnosti brambor určené jednou z metod popsaných v příloze I nařízení Komise (ES) č. 2235/2003 ( 13 ) a obsahu škrobu v dodaných bramborách v souladu s hodnotami stanovenými v příloze II uvedeného nařízení.

Podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu se neposkytne, pokud je obsah škrobu nižší než 13 %, s výjimkou případu, kdy se použije ustanovení čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 571/2009.

Článek 11

Minimální cena

Podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu je podmíněna prokázáním skutečnosti, že byla v souladu s hodnotami stanovenými v příloze II nařízení (ES) č. 2235/2003 při dodání do továrny zaplacena cena, která není nižší než cena uvedená v čl. 95a odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007.

Použije se čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 571/2009.

Článek 12

Vyplacení podpory

1. Aniž je dotčen článek 29 nařízení (ES) č. 73/2009, vyplácí členský stát, na jehož území se nachází zemědělský podnik dodávající brambory pro výrobu bramborového škrobu, podporu pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu, jakmile bylo do podniku vyrábějícího škrob dodáno veškeré množství za hospodářský rok, během čtyř měsíců ode dne, v němž byl podán důkaz podle článku 11 tohoto nařízení a byly splněny podmínky uvedené v článku 10 tohoto nařízení.

2. Členské státy mohou ode dne 1. prosince daného hospodářského roku na základě části množství brambor určených pro výrobu škrobu, které zemědělec dodá v uvedeném hospodářském roce do podniku vyrábějícího škrob, poskytnout zálohy. Jednotlivé zálohy se poskytnou na množství dodaných brambor určených pro výrobu škrobu, pro které byl poskytnut důkaz podle článku 11 a byly splněny podmínky uvedené v článku 10.







KAPITOLA 4

Prémie na bílkovinné plodiny

Článek 13

Semena sladkého vlčího bobu

Pro účely prémie na bílkovinné plodiny podle hlavy IV kapitoly 1 oddílu 3 nařízení (ES) č. 73/2009 se „semeny sladkého vlčího bobu“ rozumí odrůdy vlčího bobu, které produkují semena s podílem nejvýše 5 % hořkých semen. Obsah hořkých semen se vypočítá v souladu se zkouškou uvedenou v příloze II tohoto nařízení.

Článek 14

Směs obilovin a bílkovinných plodin

V regionech, kde se bílkovinné plodiny tradičně vysévají ve směsi s obilovinami, se prémie na bílkovinné plodiny vyplácí žadateli pouze tehdy, pokud prokáže ke spokojenosti příslušných orgánů dotyčného členského státu, že bílkovinné plodiny ve směsi převládají.







KAPITOLA 5

Platba na plochu pro skořápkové ovoce

Článek 15

Podmínky vyplacení podpory Společenství

1. Platbu na plochu podle článku 82 nařízení (ES) č. 73/2009 lze poskytnout pouze na zemědělské pozemky osázené stromy/keři nesoucími skořápkové ovoce, které k datu stanovenému v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 splňují podmínky uvedené v odstavci 2 a 3 tohoto článku.

Pokud je pozemek osázený různými odrůdami stromů/keřů nesoucích skořápkové ovoce a podpora se liší podle odrůd, je podmínkou způsobilosti respektování minimálního počtu stromů na hektar podle odstavce 2 tohoto článku alespoň u jedné odrůdy skořápkového ovoce.

2. Počet stromů/keřů nesoucích skořápkové ovoce na hektar musí být minimálně:

i) 125 pro lískové ořechy;

ii) 50 pro mandle;

iii) 50 pro vlašské ořechy;

iv) 50 pro pistácie;

v) 30 pro svatojánský chléb.

Členské státy však mohou stanovit vyšší hustotu výsadby na základě objektivních kritérií a s ohledem na zvláštní povahu dotyčné produkce.

3. V případech uvedených v odst. 1 druhém pododstavci odpovídá výše podpory, která má být poskytnuta, výši podpory pro ty odrůdy, u nichž jsou podmínky pro poskytnutí podpory splněny a u nichž je částka nejvyšší.

Článek 16

Podmínky pro poskytnutí vnitrostátní podpory

Článek 15 tohoto nařízení se použije na vnitrostátní podpory uvedené v článku 86 a 120 nařízení (ES) č. 73/2009.

Aniž je dotčen článek 86 nařízení (ES) č. 73/2009, může členský stát stanovit další kritéria způsobilosti pro poskytnutí podpory, pokud jsou taková kritéria ve shodě s environmentálními cíli, cíli rozvoje venkova, sociálními a hospodářskými cíli režimu podpor a pokud z nich nevyplývají nerovnosti mezi producenty. Členské státy přijmou náležitá opatření ke kontrole toho, že zemědělci dodržují uvedená kritéria pro poskytnutí podpory.

Článek 17

Oznámení

1. Členské státy oznámí Komisi v každém případě před datem pro podání žádosti stanoveným členskými státy v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 1122/2009 a nejpozději:

a) do 31. března vyšší hustotu a kritéria uvedená v čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení a další kritéria uvedená v článku 16 tohoto nařízení;

b) do 15. května, pokud členský stát rozlišuje podporu v souladu s čl. 82 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009, výši platby na plochu pro jednotlivé produkty a/nebo pozměněné vnitrostátní zaručené plochy.

2. Veškeré změny údajů oznamovaných Komisi podle odstavce 1 se použijí od následujícího roku a dotyčný členský stát je oznámí Komisi spolu s objektivními kritérii odůvodňujícími tyto změny.







KAPITOLA 6

Podpora pro osivo

Článek 18

Certifikace osiva

Podpora pro osivo uvedená v článku 87 nařízení (ES) č. 73/2009 se poskytuje pro produkci základního osiva a úředně certifikovaného osiva podle směrnic 66/401/EHS, 66/402/EHS a 2002/57/ES v souladu s normami a podmínkami stanovenými v uvedených směrnicích a s články 19 až 23 tohoto nařízení.

Článek 19

Produkce osiva

1. Osivo se produkuje:

a) v rámci pěstitelské smlouvy uzavřené mezi semenářským podnikem nebo šlechtitelem a množitelem osiva;

b) nebo přímo semenářským podnikem nebo šlechtitelem; tato produkce je uznána na základě prohlášení o množení.

2. Semenářské podniky zařízení a množitelé uvedení v odstavci 1 jsou schváleni nebo registrováni členskými státy. Schválení nebo registrace členským státem má platnost v celém Společenství.

3. Semenářský podnik zařízení nebo množitel množící nebo nechávající množit osivo v jiném členském státě než ve státě, v němž je schválen nebo registrován podle odstavce 2, poskytne příslušným orgánům tohoto jiného členského státu na žádost veškeré údaje nezbytné pro kontrolu nároku na podporu.

Článek 20

Územní způsobilost

Každý členský stát poskytne podporu pouze pro osivo sklizené na jeho území během kalendářního roku, v němž začíná hospodářský rok, pro který byla tato podpora stanovena.

Podpora se poskytuje každému množiteli osiva za podmínek zajišťujících rovné zacházení s příjemci bez ohledu na jejich místo usazení ve Společenství.

Článek 21

Uvádění osiva na trh

Podpora se poskytne pouze pod podmínkou, že příjemce skutečně uvedl osivo na trh za účelem výsevu v termínu nejpozději do 15. června roku následujícího po sklizni. Výrazem „uvést na trh“ se rozumí držení osiva k dispozici nebo na skladě, jeho vystavování za účelem prodeje, nabízení k prodeji, prodej nebo dodávka jiné osobě.

Článek 22

Zálohové platby

Členské státy mohou množitelům osiva poskytovat zálohy od 1. prosince roku, pro nějž je podpora poskytnuta. Tato platba je úměrná množství osiva již uvedeného na trh za účelem výsevu ve smyslu článku 21, pokud jsou splněny všechny podmínky této kapitoly.

Článek 23

Odrůdy konopí

Odrůdy konopí (Cannabis sativa L.), pro které lze v souladu s čl. 87 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 poskytnout podporu, jsou uvedeny v článku 10 nařízení Komise (ES) č. 1120/2009.







KAPITOLA 7

Zvláštní podpora pro bavlnu

Článek 24

Schválení zemědělské půdy pro produkci bavlny

Členské státy stanoví objektivní kritéria, na jejichž základě se schvaluje půda pro zvláštní podporu pro bavlnu podle článku 88 nařízení (ES) č. 73/2009.

Tato kritéria se opírají o jeden nebo více těchto prvků:

a) zemědělské hospodářství oblastí, v nichž bavlna představuje hlavní plodinu;

b) půdní a klimatické podmínky dotyčných ploch;

c) hospodaření s vodou na zavlažování;

d) režimy střídání plodin a pěstitelské techniky, jež mohou přispět k ochraně životního prostředí.

Článek 25

Schválení odrůd k výsevu

Členské státy provedou schválení odrůd evidovaných ve „Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin“, které jsou přizpůsobeny potřebám trhu.

Článek 26

Podmínky způsobilosti

Výsevu na plochách podle čl. 89 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 je dosaženo tehdy, pokud je dosaženo minimální hustoty osazení rostlin, kterou má stanovit členský stát v závislosti na půdních a klimatických podmínkách a případně na regionálních zvláštnostech.

Článek 27

Agronomické postupy

Členské státy mohou stanovit specifická pravidla pro agronomické postupy, které jsou nezbytné pro péči o kultury za normálních podmínek růstu a pro jejich sklizeň.

Článek 28

Schválení meziodvětvových organizací

1. Každý rok do 31. prosince členské státy schvalují na příští rok jakoukoli meziodvětvovou organizaci pro produkci bavlny, která požádá o výsev bavlny a která:

a) zahrnuje celkovou plochu alespoň 4 000 hektarů stanovenou členským státem a splňuje kritéria pro schválení podle článku 24, jakož i alespoň jednu vyzrňovací stanici;

b) přijala interní provozní pravidla, zejména pro podmínky členství a členské příspěvky, v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy a s předpisy Společenství.

2. Pokud se zjistí, že schválená meziodvětvová organizace nedodržuje kritéria pro schválení uvedená v odstavci 1, členský stát odejme schválení, pokud nedojde v souvislosti s nedodržením dotčených kritérií k nápravě v přiměřeném čase. Pokud se plánuje odejmutí schválení, členský stát oznámí uvedený záměr meziodvětvové organizaci spolu s důvody, které ho k tomu vedly. Členský stát umožní meziodvětvové organizaci předložit ve stanovené lhůtě námitky. V případě odejmutí schválení stanoví členské státy použití vhodných sankcí.

Zemědělci, kteří jsou členy schválené meziodvětvové organizace, jejíž schválení je odejmuto v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, ztrácí nárok na zvýšení podpory podle čl. 92 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 29

Povinnosti producentů

1. Tentýž producent nemůže být členem více meziodvětvových organizací.

2. Producent, který je členem meziodvětvové organizace, je povinen dodávat vyprodukovanou bavlnu vyzrňovací stanici, která je členem téže organizace.

3. Členství producentů ve schválené meziodvětvové organizaci musí být založeno na dobrovolném přistoupení.

Článek 30

Sdělení producentům

1. Členské státy oznámí zemědělcům pěstujícím bavlnu do 31. ledna dotyčného roku:

a) schválené odrůdy; odrůdy schválené podle článku 25 po uvedeném datu však musí být pěstitelům sděleny do 15. března téhož roku;

b) kritéria pro schválení půdy;

c) minimální hustotu osazení bavlníků podle článku 26;

d) vyžadované agronomické postupy.

2. V případě odnětí schválení některé odrůdy o tom členské státy informují pěstitele nejpozději do 31. ledna pro účely výsevu v následujícím roce.







KAPITOLA 8

Přechodné platby na ovoce a zeleninu a přechodná platba na bobuloviny

Článek 31

Definice

Pro účely této kapitoly se rozumí:

a) „žadatelem“ zemědělec obhospodařující plochy uvedené v článcích 96 a 98 nařízení (ES) č. 73/2009 s perspektivou získání podpory stanovené v uvedených článcích;

b) „podporou“ přechodná platba na ovoce a zeleninu podle článku 96 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo přechodná platba na bobuloviny podle článku 98 uvedeného nařízení;

c) „prvním zpracovatelem“ uživatel zemědělské suroviny uvedené v článcích 96 a 98 nařízení (ES) č. 73/2009, který provádí první zpracování této suroviny s cílem získat jeden nebo více produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. j) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007;

d) „subjektem provádějícím výkup suroviny“ osoba, která uzavře smlouvu s žadatelem ve smyslu písmene a), která na svůj účet nakoupí alespoň jeden z produktů uvedených v čl. 54 odst. 2 čtvrtém pododstavci nebo v čl. 98 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009;

e) „uznanou organizací producentů“ právní subjekt nebo jasně vymezená část právního subjektu, který splňuje požadavky článku 122, čl. 125a odst. 1 a čl. 125b odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 a který uznává dotyčný členský stát v souladu s článkem 125b uvedeného nařízení, a uznaná seskupení producentů v souladu s článkem 125e a 103a uvedeného nařízení.

Článek 32

Smlouva

1. Aniž je dotčeno uplatnění možnosti stanovené v čl. 97 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 ze strany členských států, uzavírá se smlouva o zpracování podle čl. 97 odst. 3 a čl. 98 odst. 2 uvedeného nařízení mezi schváleným prvním zpracovatelem ve smyslu článku 33 na straně jedné a žadatelem nebo uznanou organizací producentů zastupující žadatele nebo schváleným subjektem provádějícím výkup suroviny ve smyslu článku 33 zastupujícím žadatele na straně druhé.

Jestliže uznaná organizace producentů působí také jako schválený první zpracovatel, může mít smlouva formu závazku k dodávce.

2. Ve smlouvě nebo v závazku k dodávce musí být uvedeny alespoň:

a) jména a adresy smluvních stran smlouvy nebo stran závazku k dodávce;

b) dotyčné druhy a plocha osázená jednotlivými druhy;

c) případně závazek žadatele dodat prvnímu zpracovateli celkové sklizené množství nebo minimální množství určené členskými státy.

V případech, kdy se smlouva uzavře mezi schváleným prvním zpracovatelem a uznanou organizací producentů nebo schváleným subjektem provádějícím výkup suroviny zastupujícím žadatele, se ve smlouvě uvedou také jména a adresy dotyčných žadatelů podle písmene a), jakož i u každého dotyčného žadatele druhy a osázené plochy podle písmene b).

Článek 33

Schválení prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny

1. Pro účely této kapitoly vytvoří členské státy systém schvalování prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny situovaných na jejich území. Stanoví zejména podmínky schvalování, kterými se zabezpečí, aby alespoň:

a) schválení první zpracovatelé a subjekty provádějící výkup suroviny měli administrativní kapacity ke správě smluv podle článku 32;

b) schválení první zpracovatelé měli přiměřené produkční kapacity.

2. Členské státy zavedou postup na kontrolu schválení.

3. Schválení udělená podle nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ( 14 ), (ES) č. 2202/96 ( 15 ) a (ES) č. 1234/2007 zůstávají platná pro účely této kapitoly.

4. Pokud se zjistí, že schválený první zpracovatel nebo subjekt provádějící výkup suroviny nedodržuje povinnosti stanovené v této kapitole nebo ve vnitrostátních předpisech přijatých na základě této kapitoly, nebo pokud schválený první zpracovatel nebo subjekt provádějící výkup suroviny neakceptuje kontroly prováděné příslušnými orgány podle nařízení (ES) č. 1122/2009 nebo při těchto kontrolách dostatečně nespolupracuje, uloží členské státy přiměřené sankce. Sazba sankcí se vypočítá s ohledem na závažnost porušení předpisů.

5. Členské státy zpřístupní veřejnosti seznam schválených prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny alespoň dva měsíce přede dnem stanoveným v souladu s čl. 11 odst. 2 nebo čl. 13 odst. 6 nařízení (ES) č. 1122/2009.

Článek 34

Výše podpory na přechodné platby na ovoce a zeleninu

1. Při uplatňování čl. 97 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 a před 15. březnem roku, pro který je žádáno o podporu, stanoví a zveřejní členské státy orientační částku podpory na hektar.

2. Při uplatňování čl. 97 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví členské státy na základě zjištěné plochy konečnou částku podpory na hektar.







KAPITOLA 9

Prémie v odvětví skopového a kozího masa







Oddíl 1

Žádosti a platby

Článek 35

Žádosti a retenční období

1. Kromě požadavků v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému stanoveného v hlavě II kapitole 4 nařízení (ES) č. 73/2009 („integrovaný systém“) označí zemědělci ve své žádosti o prémie na bahnice a kozy a doplňkové prémie, zda budou ovčí mléko nebo mléčné výrobky z ovčího mléka dodávat na trh během roku, pro který o prémii žádají.

2. Žádosti o prémii na bahnice a kozy a o doplňkové prémie se předkládají příslušnému orgánu během specifické lhůty stanovené dotyčným členským státem, která začne běžet nejdříve 1. listopadu před začátkem roku, pro který jsou žádosti předkládány, a skončí nejpozději 30. dubna následujícího po začátku roku, pro který jsou žádosti předkládány.

3. Doba uvedená v čl. 103 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009, během které se zemědělec zavazuje chovat ve svém zemědělském podniku určitý počet bahnic a/nebo koz, na které žádá o prémii („retenční období“), činí 100 dnů od prvního dne následujícího po posledním dnu lhůty pro předložení žádostí uvedené v odstavci 2.

Článek 36

Plochy, na které lze poskytnout prémii na kozy

Kritéria uvedená v čl. 101 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou splněna v oblastech uvedených v příloze III tohoto nařízení.

Členské státy však musí pravidelně ověřovat, zda jsou tato kritéria nadále plněna ve všech oblastech uvedených v příloze III, které se nacházejí na jejich území. Po tomto zhodnocení informují členské státy Komisi o všech nezbytných změnách přílohy III před 31. červencem roku předcházejícího roku, pro který se změna uplatní. V oznámení se uvádí zejména oblasti nebo části oblastí uvedené v příloze III, které nadále nesplňují kritéria podle čl. 101 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009, a případně rovněž oblasti, které tato kritéria splňují, avšak nejsou dosud v příloze III tohoto nařízení uvedeny. U těchto nových potenciálních oblastí předají členské státy Komisi podrobné odůvodnění svého návrhu.

Článek 37

Žádost o doplňkovou prémii a prémii na kozy

1. Aby mohla být zemědělci, jehož zemědělský podnik má nejméně 50 %, avšak méně než 100 % plochy užívané k zemědělským účelům v oblastech uvedených v čl. 102 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo v oblastech uvedených v příloze III tohoto nařízení, poskytnuta doplňková prémie nebo prémie na kozy, předloží v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku prohlášení, v němž bude uvedena poloha jeho pozemků.

2. Zemědělec, který musí každý rok ohlašovat celkovou využitou zemědělskou plochu svého zemědělského podniku, uvede při podávání žádosti o podporu podle čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 v tomto ohlášení pozemky využité pro zemědělskou činnost, které se nacházejí v oblastech uvedených v čl. 102 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo případně v oblastech uvedených v příloze III tohoto nařízení.

Zemědělec, který nemusí předkládat ohlášení uvedené v prvním pododstavci, předkládá každý rok zvláštní prohlášení; případně při tom využije systém identifikace zemědělských pozemků stanovený v rámci integrovaného systému.

V tomto zvláštním prohlášení uvede polohu všech pozemků, které vlastní, má v pronájmu nebo užívá na základě jiného ujednání, uvede jejich rozlohu a podrobné údaje o pozemcích užívaných k zemědělské činnosti, které se nacházejí v oblastech uvedených v čl. 102 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo případně v oblastech uvedených v příloze III tohoto nařízení. Členské státy mohou stanovit, že zvláštní prohlášení musí být součástí žádosti o prémii na bahnice a/nebo kozy. Členské státy mohou rovněž požadovat, aby bylo zvláštní prohlášení předloženo prostřednictvím formuláře „žádosti o jednotnou platbu“.

3. Příslušný vnitrostátní orgán může požadovat předložení vlastnického listu, smlouvy o pronájmu nebo písemné dohody mezi zemědělci a případně osvědčení místního nebo regionálního orgánu, který dal pozemek využívaný k zemědělské činnosti příslušnému zemědělci k dispozici. V osvědčení se uvede rozloha pozemků poskytnutých producentovi a pozemky nacházející se v oblastech uvedených v čl. 102 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo případně v oblastech uvedených v příloze III tohoto nařízení.

Článek 38

Zemědělci provádějící sezónní přesun zvířat na jiné pastviny

1. V žádostech o prémie předložených zemědělci, jejichž zemědělské podniky jsou hlášeny v jedné ze zeměpisných oblastí uvedených v čl. 102 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009 a kteří chtějí získat doplňkovou prémii, musí být uvedeno:

a) místo nebo místa, kde bude v daném roce proveden sezónní přesun zvířat na jiné pastviny;

b) období minimálně 90 dnů uvedené v čl. 102 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 a stanovené pro daný rok.

2. K žádostem zemědělců o prémie uvedeným v odstavci 1 se přikládají dokumenty dokládající, že sezónní přesun zvířat na jiné pastviny byl během předchozích dvou let skutečně proveden, s výjimkou vyšší moci nebo vlivu náležitě odůvodněných přírodních podmínek ovlivňujících život stáda, a zejména osvědčení místního nebo regionálního orgánu v místě sezónního přesunu zvířat potvrzující, že přesun trval skutečně alespoň 90 po sobě následujících dnů.

Při provádění administrativních kontrol žádostí se členské státy přesvědčí, že se místo sezónního přesunu uvedené v žádosti o prémii skutečně nachází v oblasti uvedené v čl. 102 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 39

Vyplácení prémií

1. Prémie se zemědělcům vyplácejí na základě počtu bahnic a/nebo koz chovaných v jejich zemědělských podnicích během retenčního období uvedeného v čl. 35 odst. 3.

2. Prémie se vyplácejí na zvířata, která v poslední den retenčního období splňují podmínky stanovené v definicích uvedených v článku 100 nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 40

Seznam zemědělců dodávajících na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka

Pro každý rok vypracují členské státy na základě informací od zemědělců podle čl. 35 odst. 1 nejpozději do třicátého dne retenčního období seznam zemědělců dodávajících na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka.

Při vytváření seznamu zohlední členské státy výsledky kontrol a všechny ostatní zdroje informací dostupné příslušnému orgánu, zejména informace získané od zpracovatelů nebo distributorů, které se týkají dodávání ovčího mléka nebo výrobků z ovčího mléka zemědělci na trh.

Článek 41

Oznámení

Členské státy oznámí Komisi každoročně nejpozději do 31. října případné změny v seznamu zeměpisných oblastí, ve kterých se provádí sezónní přesun zvířat na jiné pastviny podle čl. 102 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 a článku 38 tohoto nařízení.







Oddíl 2

Omezení, rezervy a převody

Článek 42

Bezplatně poskytnutá práva

Kromě výjimečných a odůvodněných případů, kdy zemědělec získá bezplatně práva na prémii z vnitrostátní rezervy, není oprávněn svá práva převést nebo je dočasně postoupit po dobu tří let od data, kdy práva získal.

Článek 43

Využití práv

1. Zemědělec disponující právy je může využít tím, že je uplatní sám a/nebo je postoupí jinému zemědělci.

2. Pokud zemědělec neuplatní každý rok minimální procentuální podíl svých práv podle odstavce 4, nevyužitá část se převede do vnitrostátní rezervy, s výjimkou těchto případů:

a) v případě zemědělce disponujícího maximálně 20 právy na prémii, za podmínky, že tento zemědělec nevyužije během každého ze dvou po sobě jdoucích roků minimální procentuální podíl svých práv, převede se do vnitrostátní rezervy pouze část nevyužitá během posledního kalendářního roku;

b) v případě zemědělce účastnícího se extenzifikačního programu uznaného Komisí;

c) v případě zemědělce účastnícího se programu předčasného odchodu do důchodu uznaného Komisí, ve kterém převod a/nebo dočasné postoupení práv není povinné;

d) za výjimečných a řádně odůvodněných okolností.

3. Dočasné postoupení práv se vždy vztahuje pouze na celé roky a je třeba, aby se přitom jednalo alespoň o minimální počet zvířat stanovený v čl. 44 odst. 1. Na konci každého období dočasného postoupení práv, které nesmí přesáhnout tři po sobě jdoucí roky, s výjimkou převodu práv, získá pro sebe zemědělec zpět svá práva na minimálně dva po sobě jdoucí roky. Pokud zemědělec během každého z těchto dvou roků neuplatní alespoň minimální procentuální podíl svých práv podle odstavce 4, kromě výjimečných a řádně odůvodněných případů členský stát tu část práv, kterou zemědělec neuplatnil, odejme a každý rok navrátí do vnitrostátní rezervy.

U zemědělců, kteří se účastní programů předčasného odchodu do důchodu uznaných Komisí, však mohou členské státy na základě těchto programů celkovou dobu trvání dočasného postoupení práv prodloužit.

Zemědělci, kteří se zavázali k účasti v extenzifikačním programu v souladu s opatřením uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení Rady (EHS) č. 2078/92 ( 16 ) nebo v extenzifikačním programu podle článků 22 a 23 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ( 17 ) nebo podle článku 39 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ( 18 ), nejsou k dočasnému postoupení a/nebo převodu svých práv během doby této účasti oprávněni. Toto ustanovení se však neuplatňuje v případech, kdy program povoluje převod a/nebo dočasné postoupení práv zemědělcům, jejichž účast na jiných opatřeních, než na která se odkazuje v tomto pododstavci, vyžaduje získání práv.

4. Minimální procentuální podíl využití práv na prémii činí 70 %.

Členské státy však tento procentuální podíl mohou zvýšit až na 100 %. O tom, jaký procentuální podíl zamýšlejí použít, Komisi předem informují.

Článek 44

Převod práv a dočasné postoupení

1. Členské státy mohou na základě svých struktur produkce stanovit minimální počet práv na prémii, která mohou být předmětem částečného převodu bez převodu zemědělského podniku. Toto minimum nesmí přesáhnout 10 práv na prémie.

2. Převody práv na prémie a dočasné postoupení těchto práv nabývají účinnosti až poté, co zemědělec převádějící a/nebo postupující tato práva a zemědělec přijímající tato práva informuje příslušné orgány členského státu.

Oznámení se provádí do určitého termínu stanoveného členským státem, který nesmí být pozdější než datum, kdy v daném členském státě končí období podávání žádosti o prémie, kromě případů, kdy k převodu dochází v rámci dědictví. V takovýchto případech musí zemědělec, který práva nabývá, předložit příslušné právní doklady, aby prokázal, že je oprávněným dědicem zesnulého zemědělce.

3. V případě převodu práv bez převodu zemědělského podniku musí být v každém případě převedeno do vnitrostátní rezervy bez vyrovnání alespoň jedno právo.

Článek 45

Změna individuálního stropu

V případě převodu nebo dočasného postoupení práv na prémie stanoví členské státy nový individuální strop a nejpozději 60 dní od posledního dne období, během kterého příslušný producent předložil žádost, sdělí dotyčným zemědělcům počet práv na prémie, na který mají právo.

První pododstavec se nepoužije v případě, že se převod uskutečňuje v rámci dědického řízení podle čl. 44 odst. 2 druhého pododstavce.

Článek 46

Zemědělci hospodařící na půdě, kterou nevlastní

K zemědělcům hospodařícím pouze na půdě ve veřejném nebo kolektivním vlastnictví, kteří se rozhodnou ukončit využívání této půdy jako pastviny a převést všechna svá práva na jiného zemědělce, se přistupuje stejným způsobem jako k zemědělcům prodávajícím nebo převádějícím své zemědělské podniky. Ve všech ostatních případech se k nim přistupuje jako k zemědělcům, kteří pouze převádějí svá práva na prémii.

Článek 47

Převod prostřednictvím vnitrostátní rezervy

Pokud členské státy stanoví, že převod práv se uskutečňuje prostřednictvím vnitrostátní rezervy, uplatní vnitrostátní právní předpisy, které odpovídají předpisům uvedeným v tomto oddíle. Navíc v těchto případech:

a) mohou členské státy umožnit, aby se dočasné postoupení práv uskutečnilo prostřednictvím vnitrostátní rezervy;

b) v případě, že se převod práv na prémii či dočasné postoupení uskuteční podle písmene a), nabude převod do rezervy účinnosti až poté, co příslušné orgány členského státu tuto skutečnost oznámí zemědělci převádějícímu a/nebo postupujícímu práva, a převod z rezervy jinému zemědělci nabude účinnosti až poté, co příslušné orgány zemědělci tuto skutečnost oznámí.

Předpisy uvedené v prvním pododstavci musí rovněž zajistit, aby členský stát vyrovnal část práv, na něž se nevztahuje čl. 105 odst. 2 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 73/2009, uhrazením částky ve výši, které by bylo dosaženo při přímém převodu mezi zemědělci, přičemž se bere v úvahu zejména vývoj produkce v dotyčném členském státě. Tato částka se rovná částce účtované zemědělci, který přejímá rovnocenná práva z vnitrostátní rezervy.

Článek 48

Výpočet individuálních omezení

Při počátečním výpočtu individuálních omezení pro práva na prémie a jejich následných úpravách se používají pouze celá čísla.

Pokud konečným výsledkem aritmetických výpočtů není celé číslo, použije se nejbližší celé číslo. Pokud je však výsledek výpočtů přesně mezi dvěma celými čísly, zaokrouhlí se na celé číslo směrem nahoru.

Článek 49

Oznámení

1. Členské státy oznámí Komisi každoročně do 31. prosince veškeré změny části převedených práv na prémii, která budou převedena do vnitrostátní rezervy v souladu s čl. 105 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009, a případně opatření přijatá podle čl. 105 odst. 3 uvedeného nařízení.

2. Do 30. dubna každého roku oznámí členské státy Komisi:

a) počet práv na prémii vrácených v předcházejícím roce bez vyrovnávací platby do vnitrostátní rezervy v důsledku převodu práv bez převodu zemědělského podniku;

b) počet práv na prémii nevyužitých v předcházejícím roce podle čl. 106 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 převedených do vnitrostátní rezervy;

c) počet práv přidělených v předcházejícím roce podle čl. 106 odst. 3 nařízení (ES) č. 73/2009;

d) počet práv na prémii přidělených zemědělcům ve znevýhodněných oblastech v předcházejícím roce z vnitrostátní rezervy.







KAPITOLA 10

Platby na hovězí a telecí maso







Oddíl 1

Zvláštní prémie

Článek 50

Žádosti

1. Pokud jde o zvláštní prémii uvedenou v této kapitole, obsahují žádosti o přímé platby podle článku 19 nařízení (ES) č. 73/2009 kromě požadavků obsažených v integrovaném systému:

a) rozdělení počtu zvířat podle věkových tříd;

b) odkaz na zvířecí pasy nebo správní doklady doprovázející zvířata, na která se vztahuje žádost.

2. Žádosti lze podávat pouze na zvířata, která na začátku retenčního období uvedeného v článku 53:

a) v případě býků dosáhla alespoň sedmi měsíců věku;

b) v případě volů: i) dosáhla alespoň sedmi měsíců a maximálně 19 měsíců věku v případě první věkové třídy, ii) dosáhla alespoň 20 měsíců věku v případě druhé věkové třídy.

Článek 51

Poskytnutí prémie

Zvířata, která nemají nárok na zvláštní prémii v důsledku uplatnění poměrného snížení podle čl. 110 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009, již nemohou být předmětem žádosti pro stejnou věkovou třídu a jsou považována za předmět vyplacení prémie.

Článek 52

Zvířecí pasy a správní doklady

1. Příslušné orgány členského státu zajistí, aby zvířecí pasy uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo rovnocenné správní doklady uvedené v čl. 110 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009 zaručovaly, že na jedno zvíře a jednu věkovou třídu je poskytována pouze jedna prémie.

Za tímto účelem si členské státy poskytují vzájemnou potřebnou pomoc.

2. Členské státy mohou stanovit, aby měl vnitrostátní správní doklad uvedený v odstavci 1 formu:

a) doprovodného dokumentu pro každé jednotlivé zvíře;

b) úplného seznamu vedeného zemědělcem, který obsahuje veškeré údaje požadované pro správní doklad, pod podmínkou, že dotyčná zvířata zůstanou od data podání první žádosti až do jejich uvedení na trh za účelem porážky u téhož zemědělce;

c) úplného seznamu vedeného ústředními orgány, který obsahuje veškeré údaje požadované pro správní doklad, pod podmínkou, že členský stát nebo region členského státu využívající tuto možnost provádí kontroly na místě všech zvířat, na která se vztahuje žádost, kontroly pohybu těchto zvířat a každé zkontrolované zvíře označí rozlišovacím znakem, což je zemědělec povinen povolit;

d) úplného seznamu vedeného ústředními orgány, který obsahuje veškeré údaje požadované pro správní doklad, pod podmínkou, že členský stát přijme nezbytná opatření, aby zabránil dvojímu poskytnutí prémie pro stejnou věkovou třídu, a okamžitě na požádání poskytne informace o statusu jednotlivých zvířat, pokud jde o prémii.

3. Členské státy, které se rozhodnou využít jedné nebo více možností uvedených v odstavci 2, to včas oznámí Komisi a předloží jí příslušné prováděcí předpisy.

Článek 53

Retenční období

Retenční období uvedené v čl. 110 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 činí dva měsíce a začíná běžet dnem následujícím po dni podání žádosti.

Členské státy však mohou určit, že zemědělec je oprávněn stanovit jiný termín zahájení, který ale nesmí být pozdější než dva měsíce ode dne podání žádosti.

Článek 54

Regionální strop

1. Pokud v důsledku uplatnění poměrného snížení podle čl. 110 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 nevyjde u počtu zvířat, na která se vztahuje poskytnutí prémie, celé číslo, poskytuje se pro desetinnou část odpovídající podíl jednotkové částky prémie. Pro tyto účely se bere v úvahu pouze první desetinné místo.

2. Pokud se členské státy rozhodnou vytvořit v rámci svých území jiné regiony nebo změnit stávající regiony ve smyslu čl. 109 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009, oznámí to Komisi před 1. lednem dotyčného roku spolu s definicí regionu a stanoveného stropu. Veškeré pozdější změny se Komisi oznámí před 1. lednem dotyčného roku.

Článek 55

Omezení počtu zvířat na jeden zemědělský podnik

1. Pokud se členské státy rozhodnou změnit strop 90 kusů skotu na jeden zemědělský podnik a na věkovou třídu podle čl. 110 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009, nebo se od něj odchýlit, oznámí toto rozhodnutí Komisi před 1. lednem dotyčného kalendářního roku.

Pokud navíc členské státy stanoví minimální počet zvířat na jeden zemědělský podnik, pod který se poměrné snížení nebude uplatňovat, oznámí to Komisi před 1. lednem dotyčného kalendářního roku.

2. Veškeré pozdější změny v uplatňování odstavce 1 se Komisi oznámí před 1. lednem dotyčného kalendářního roku.

Článek 56

Poskytnutí prémie v době porážky

1. Členské státy mohou poskytnout zvláštní prémii v době porážky:

a) u býků pro jedinou věkovou třídu;

b) u volů pro první nebo druhou věkovou třídu nebo pro obě dvě věkové třídy dohromady.

2. Členské státy, které se rozhodnou poskytnout zvláštní prémii v době porážky podle odstavce 1, stanoví, že prémie musí být rovněž poskytnuta v případě, že jsou zvířata, na která lze poskytnout prémii, odeslána do jiného členského státu nebo vyvezena do třetí země.

3. Pokud se členské státy rozhodnou poskytnout zvláštní prémii v době porážky podle odstavce 1 tohoto článku, použijí se na poskytnutí prémie obdobně tento oddíl a článek 77 a čl. 78 odst. 1 a 2.

4. Kromě informací uvedených v čl. 78 odst. 1 se v žádostech o podporu uvádí, zda se jedná o býka či vola, a přikládá se k nim doklad obsahující údaje požadované pro účely článku 52. Uvedeným dokladem může být podle volby členského státu:

a) zvířecí pas nebo kopie pasu, pokud používaný typ obsahuje několik výtisků;

b) kopie zvířecího pasu, pokud používaný typ pasu obsahuje pouze jediný výtisk, který musí být navrácen příslušnému orgánu podle článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000; v takovém případě přijme členský stát opatření, kterými zajistí, aby se informace obsažené v kopii shodovaly s originálním dokumentem;

c) vnitrostátní správní doklad, pokud není pas k dispozici, za podmínek stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000.

Členské státy mohou použití vnitrostátního správního dokladu pozastavit. V takovém případě přijmou nezbytná opatření, aby zabránily dvojímu poskytnutí prémie pro zvířata stejné věkové třídy, která byla předmětem obchodu v rámci Společenství.

Pokud jsou v počítačových databázích uvedených v čl. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1760/2000 obsaženy v souladu s požadavky členského státu potřebné informace, které zajistí, aby byla na každé zvíře a každou věkovou třídu poskytnuta pouze jedna prémie, žádost o podporu nemusí být doprovázena dokladem uvedeným v prvním pododstavci tohoto odstavce.

Pokud členské státy využijí možnosti uvedené v čl. 78 odst. 2 prvním pododstavci, přijmou odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce potřebná opatření, která zajistí, aby mohl zemědělec určit zvířata, pro která požaduje zvláštní prémii.

5. V případě býků se v dokladu o porážce uvádí hmotnost jatečně upraveného těla.

6. V případě odeslání zvířete je vystaven doklad o odeslání ve formě prohlášení odesílatele, které uvádí zejména členský stát určení.

V takovém případě žádosti o podporu obsahují:

a) jméno a adresu odesílatele (nebo příslušný kód);

b) identifikační číslo zvířete;

c) prohlášení, že zvíře není mladší devíti měsíců.

Žádosti o podporu se podávají před tím, než zvíře opustí území příslušného členského státu, a doklad o odeslání se předkládá do tří měsíců od okamžiku, kdy zvíře opustilo území dotyčného členského státu.

Článek 57

Informace o režimu poskytování podpor

1. V případě použití článku 56 a odchylně od článku 53 je prémie vyplacena zemědělci, který choval zvíře během minimálního retenčního období dvou měsíců, jež končí dříve než jeden měsíc před datem porážky nebo odeslání či dříve než dva měsíce před datem vývozu.

V případě volů podléhá vyplacení prémie těmto pravidlům:

a) prémie u první věkové třídy se vyplatí pouze v případě, že zemědělec choval zvíře nejméně dva měsíce od okamžiku, kdy zvíře dosáhlo alespoň sedmi měsíců věku, do okamžiku, kdy dosáhlo 22 měsíců věku;

b) prémie u druhé věkové třídy může být vyplacena pouze v případě, že zemědělec choval zvíře, které dosáhlo alespoň 20 měsíců věku, alespoň po dobu dvou měsíců;

c) prémie u těchto dvou věkových tříd mohou být vyplaceny společně pouze v případě, že zemědělec choval zvíře alespoň čtyři po sobě následující měsíce a současně byly dodrženy požadavky ohledně věku stanovené v písmenech a) a b);

d) prémie u druhé věkové třídy může být vyplacena pouze v případě, že bylo zvíře odesláno z jiného členského státu poté, co dosáhlo 19 měsíců věku.

2. Hmotnost jatečně upraveného těla se zjišťuje na základě jatečně upraveného těla ve smyslu článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1183/2006 ( 19 ).

Pokud se vzhled jatečně upraveného těla liší od uvedené definice, použijí se opravné faktory stanovené v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1249/2008 ( 20 ).

Pokud je porážka provedena na jatkách, která nepodléhají klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla dospělého skotu, mohou členské státy povolit stanovení hmotnosti na základě živé hmotnosti poráženého zvířete. V takových případech je hmotnost jatečně upraveného těla považována za rovnou 185 kg nebo za vyšší, pokud se živá hmotnost poráženého zvířete rovnala 340 kg nebo byla vyšší.

Článek 58

Oznámení

Členské státy oznámí Komisi před začátkem příslušného kalendářního roku své rozhodnutí nebo případné změny rozhodnutí, které se týká uplatnění článku 56 a příslušných postupů.







Oddíl 2

Prémie na krávy bez tržní produkce mléka

Článek 59

Masná plemena krav

Pro účely čl. 109 písm. d) a čl. 115 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 se krávy, které patří k plemenům skotu uvedeným v příloze IV tohoto nařízení, nepovažují za krávy masných plemen.

Článek 60

Maximální individuální kvóta

1. Pokud se členské státy rozhodnou změnit maximální individuální kvótu 120 000 kilogramů, kterou stanoví čl. 111 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009, nebo se od ní odchýlit, oznámí to Komisi před 1. lednem dotyčného kalendářního roku.

2. Veškeré pozdější změny v uplatňování odstavce 1 se Komisi oznámí před 31. prosincem dotyčného roku.

Článek 61

Retenční období

Šestiměsíční retenční období stanovené v čl. 111 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 73/2009 začne běžet v den následující po dni podání žádosti.

Článek 62

Žádosti

1. Aniž jsou dotčeny požadavky v rámci integrovaného systému a pokud žádost o přímé platby podle článku 19 nařízení (ES) č. 73/2009 obsahuje žádost o poskytnutí prémie v souladu s čl. 111 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009, obsahuje tato žádost:

a) prohlášení uvádějící individuální kvótu pro mléko, která byla producentovi přidělena dne 31. března před začátkem dvanáctiměsíčního období uplatňování režimu dávky z přebytku, které začíná v příslušném kalendářním roce; pokud není toto množství ke dni podání žádosti známo, je třeba je sdělit příslušnému orgánu co nejdříve;

b) závazek zemědělce, že nebude během dvanáctiměsíčního období ode dne podání žádosti zvyšovat svoji individuální kvótu nad množstevní limit stanovený v čl. 111 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009.

Ustanovení písmene b) se nepoužije, pokud členský stát množstevní limit zrušil.

2. Žádosti na prémii na krávy bez tržní produkce mléka se podávají během celého období šesti měsíců v kalendářním roce, které stanoví členský stát.

Členské státy mohou stanovit různá období nebo data pro předkládání žádostí během celého uvedeného období a počet žádostí o prémie, které mohou zemědělci na jeden kalendářní rok předložit.

Článek 63

Průměrná dojivost

Průměrná dojivost se vypočítá na základě průměrné dojivosti uvedené v příloze V. Členský stát však může pro tento výpočet použít doklad uznaný členským státem, který potvrdí průměrnou dojivost stáda dojnic příslušného zemědělce.

Článek 64

Dodatečná vnitrostátní prémie

1. Dodatečná vnitrostátní prémie na krávy bez tržní produkce mléka, jak stanoví čl. 111 odst. 5 nařízení (ES) č. 73/2009, může být poskytnuta pouze zemědělci, který ve stejném kalendářním roce obdrží prémii na krávy bez tržní produkce mléka.

Dodatečná vnitrostátní prémie na krávy bez tržní produkce mléka se poskytuje pouze na ten počet zvířat, která mají nárok na prémii na krávy bez tržní produkce mléka, případně po uplatnění poměrného snížení podle čl. 115 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 73/2009.

2. Členské státy mohou stanovit pro poskytování dodatečné vnitrostátní prémie na krávy bez tržní produkce mléka další podmínky. O těchto podmínkách informují Komisi v dostatečném předstihu předtím, než podmínky vstoupí v platnost.

3. Komise rozhodne nejpozději do 31. srpna každého kalendářního roku, které členské státy splňují podmínky podle čl. 111 odst. 5 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 65

Individuální strop

Členské státy určí individuální strop na zemědělce v souladu s čl. 112 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 66

Oznámení

1. Do 31. prosince každého roku oznámí členské státy Komisi:

a) veškeré změny snížení uvedeného v čl. 113 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 73/2009;

b) případné změny opatření přijatých na základě čl. 113 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení.

2. Pro každý kalendářní rok sdělují členské státy Komisi nejpozději do 31. července elektronicky za použití formuláře, který jim Komisi poskytne, tyto údaje:

a) počet práv na prémii vrácených v předcházejícím kalendářním roce bez vyrovnávací platby do vnitrostátní rezervy v důsledku převodu práv bez převodu zemědělského podniku;

b) počet práv na prémii nevyužitých v předcházejícím kalendářním roce podle čl. 69 odst. 2 a převedených do vnitrostátní rezervy;

c) počet práv přidělených v předcházejícím kalendářním roce podle čl. 114 odst. 3 nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 67

Bezplatně poskytnutá práva

Pokud zemědělec získá bezplatně práva na prémie z vnitrostátní rezervy, nesmí je převádět a/nebo dočasně postoupit během tří následujících kalendářních let, kromě řádně odůvodněných výjimečných případů.

Článek 68

Využití práv

1. Zemědělec disponující právy je může využít tím, že je uplatní sám a/nebo je postoupí jinému producentovi.

2. Pokud zemědělec nevyužije během každého kalendářního roku alespoň minimální procentuální podíl svých práv v souladu s odstavcem 4, převede se nevyužitá část do vnitrostátní rezervy, s výjimkou:

a) případu zemědělce disponujícího nanejvýš sedmi právy na prémii, za podmínky, že tento zemědělec nevyužije minimálního procentuálního podílu svých práv podle odstavce 4 během každých dvou po sobě jdoucích kalendářních let, převede se část nevyužitá během posledního kalendářního roku do vnitrostátní rezervy;

b) případu zemědělce, jenž je účastníkem extenzifikačního programu uznaného Komisí;

c) případu zemědělce, jenž je účastníkem programu předčasného odchodu do důchodu uznaného Komisí, kdy není převod a/nebo dočasné postoupení práv povinné;

d) dalších výjimečných a řádně odůvodněných případů.

3. Dočasné postoupení práv lze uskutečnit pouze na dobu celého kalendářního roku a musí se vztahovat alespoň na minimální počet zvířat stanovený v čl. 69 odst. 1. Na konci každého období dočasného postoupení práv, které nesmí přesáhnout tři po sobě jdoucí roky, s výjimkou převodu práv, získá pro sebe zemědělec zpět svá práva na minimálně dva po sobě jdoucí roky. Pokud zemědělec během každého z těchto dvou roků neuplatní aspoň minimální procentuální podíl svých práv podle odstavce 4, potom kromě výjimečných a řádně odůvodněných případů členský stát tu část práv, kterou zemědělec nevyužil, odejme a každý rok navrátí do vnitrostátní rezervy.

U zemědělců, kteří se účastní programů předčasného odchodu do důchodu uznaných Komisí, však mohou členské státy na základě těchto programů celkovou dobu trvání dočasného postoupení práv prodloužit.

Zemědělci, kteří se zavázali k účasti v extenzifikačním programu v souladu s opatřením uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 2078/92 nebo v extenzifikačním programu podle článků 22 a 23 nařízení (ES) č. 1257/1999 nebo podle článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005, nejsou k dočasnému postoupení a/nebo převodu svých práv během doby této účasti oprávněni. Tento pododstavec se však nepoužije v případech, kdy program povoluje převod a/nebo dočasné postoupení práv zemědělcům, jejichž účast na jiných opatřeních, než na která se odkazuje v tomto pododstavci, vyžaduje získání práv.

4. Minimální procentuální podíl využití práv na prémii činí 70 %. Členské státy však mohou tento podíl zvýšit až na 100 %.

Členské státy oznámí Komisi předem, jaký procentuální podíl hodlají použít, a dále veškeré změny tohoto podílu.

Článek 69

Převod práv a dočasné postoupení

1. Členské státy mohou na základě svých struktur produkce stanovit minimální počet práv na prémii, která mohou být předmětem částečného převodu bez převodu zemědělského podniku. Toto minimum může činit nejvýše pět práv na prémii.

2. Převody práv na prémie a dočasné postoupení těchto práv nabývají účinnosti až poté, co zemědělec převádějící a/nebo postupující tato práva a zemědělec přijímající tato práva informují společně příslušné orgány členského státu.

Toto oznámení musí být provedeno ve lhůtě stanovené členským státem a nejpozději ke dni, kdy zemědělec nabývající práva předkládá svou žádost o prémii, s výjimkou případů, kdy se převod práv uskutečňuje v rámci dědického řízení. V takovýchto případech musí zemědělec, který práva nabývá, předložit příslušné právní doklady, aby prokázal, že je oprávněným dědicem zesnulého zemědělce.

Článek 70

Změna individuálního stropu

V případě převodu nebo dočasného postoupení práv na prémie stanoví členské státy nový individuální strop a nejpozději 60 dní od posledního dne období, během kterého příslušný zemědělec předložil žádost, sdělí dotyčným zemědělcům počet práv na prémie, na který mají právo.

První pododstavec se netýká případů, kde dojde k převodu v důsledku dědictví.

Článek 71

Zemědělci hospodařící na půdě, kterou nevlastní

K zemědělcům hospodařícím pouze na půdě ve veřejném nebo kolektivním vlastnictví, kteří se rozhodnou ukončit využívání této půdy a převést všechna svá práva na jiného zemědělce, se přistupuje stejným způsobem jako k zemědělcům prodávajícím nebo převádějícím své zemědělské podniky. Ve všech ostatních případech se k nim přistupuje jako k zemědělcům, kteří pouze převádějí svá práva na prémii.

Článek 72

Převod prostřednictvím vnitrostátní rezervy

Pokud členský stát určí, že se má převod práv bez převodu zemědělského podniku uskutečnit prostřednictvím vnitrostátní rezervy v souladu s čl. 113 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009, použije vnitrostátní právní předpisy, které odpovídají předpisům uvedeným v článcích 69 až 71. Navíc v tomto případě:

— členské státy mohou stanovit, že se dočasné postoupení práv uskuteční prostřednictvím vnitrostátní rezervy,

— při převodu nebo dočasném postoupení práv na prémii v případech, kdy se použije první odrážka, vstoupí převody do rezervy v platnost až poté, co je příslušné orgány členského státu oznámí zemědělci převádějícímu a/nebo postupujícímu tato práva, a převody z rezervy na jiného zemědělce vstoupí v platnost teprve poté, co je tyto orgány oznámí dotyčnému zemědělci.

Dále musí tyto předpisy zajišťovat, aby členský stát zaplatil za část práv, která netvoří část uvedenou v čl. 113 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 73/2009, odpovídající množství, které by vyplynulo z přímého převodu mezi zemědělci, s přihlédnutím především k vývoji produkce v dotyčném členském státě. Tato částka se rovná částce účtované zemědělci, který přejímá rovnocenná práva z vnitrostátní rezervy.

Článek 73

Částečná práva

1. Pokud z výpočtů, které mají být provedeny podle článků 65 až 72, nevyjdou celá čísla, bere se v úvahu pouze první desetinné místo.

2. Pokud z použití ustanovení tohoto oddílu vyplynou pro zemědělce nebo pro vnitrostátní rezervu částečná práva na prémie, tato částečná práva se sečtou.

3. Pokud je zemědělec držitelem částečného práva, toto částečné právo mu zaručuje nárok pouze na podíl jednotkové části prémie a případně dodatečné vnitrostátní prémie podle článku 64.

Článek 74

Zvláštní režim pro jalovice

1. Členské státy, které chtějí využít možnosti uvedené v čl. 115 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009, to oznámí Komisi a současně předloží Komisi příslušné údaje, na základě kterých bude možno určit, zda jsou splněny podmínky stanovené v čl. 115 odst. 1 uvedeného nařízení.

Dotčené členské státy také případně sdělí zvláštní stropy, které stanovily.

Komise rozhodne, které členské státy splňují podmínky stanovené v čl. 115 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009.

Rozhodnutí platná v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost platí i nadále.

2. Členské státy splňující podmínky uvedené v čl. 115 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 oznámí Komisi před 1. lednem příslušného roku veškeré změny zvláštních vnitrostátních stropů, které stanovily.

3. Členské státy uplatňující zvláštní režim stanoví kritéria, jež mají zajistit, aby prémie byla vyplacena zemědělcům, jejichž stádo jalovic je určeno k obnově stád krav. Mezi tato kritéria může patřit zejména věkové omezení a/nebo požadavky na plemeno. Členské státy informují Komisi o přijatých kritériích do 31. prosince roku předcházejícího příslušný rok. Veškeré pozdější změny se Komisi oznamují do 31. prosince roku předcházejícího příslušný rok.

4. Pokud uplatňování poměrného snížení podle čl. 115 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 73/2009 nevede k celému číslu zvířat, na která se vztahuje poskytnutí prémie, poskytuje se pro desetinnou část odpovídající podíl jednotkové částky prémie, případně dodatečné vnitrostátní prémie podle článku 64. Pro tento účel se bere v úvahu pouze první desetinné číslo.

5. V členských státech uplatňujících zvláštní režim musí být v plném rozsahu dodržen požadavek uvedený v čl. 111 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 týkající se minimálního počtu zvířat, které musí zemědělec chovat, a to buď krav bez tržní produkce mléka, pokud zemědělec podal žádost na krávy bez tržní produkce mléka, nebo jalovic, pokud zemědělec podal žádost na jalovice.

6. Články 65 až 73 se na tento zvláštní režim nepoužijí.

Článek 75

Zaokrouhlování počtů zvířat

Pokud je výsledkem výpočtu maximálního počtu jalovic vyjádřeného jako procentní podíl, jak je uvedeno v čl. 111 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 73/2009, jiná hodnota než celé číslo, zaokrouhluje se toto číslo dolů na nejbližší celé číslo, pokud je menší než 0,5, a směrem nahoru, pokud je rovno 0,5 či vyšší.







Oddíl 3

Společná ustanovení pro zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka

Článek 76

Žádosti o zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka

Členské státy mohou z administrativních důvodů stanovit, že žádosti o přímé platby podle článku 19 nařízení (ES) č. 73/2009 lze v případě zvláštních prémií a prémií na krávy bez tržní produkce mléka podávat pouze pro minimální počet zvířat za podmínky, že tento počet není vyšší než tři.







Oddíl 4

Porážková prémie

Článek 77

Prohlášení o účasti

Členské státy mohou stanovit, aby každý zemědělec pro účely poskytnutí porážkové prémie podle článku 116 nařízení (ES) č. 73/2009 za daný kalendářní rok předložil prohlášení o účasti, a to před podáním první žádosti na uvedený kalendářní rok nebo při jejím podávání.

Pokud však zemědělec nezmění své prohlášení o účasti, mohou členské státy prodloužit platnost naposledy podaného prohlášení o účasti.

Článek 78

Žádosti

1. Žádosti o podporu obsahují informace potřebné pro vyplacení porážkové prémie, zejména datum narození zvířete v případě zvířat narozených po 1. lednu 1998.

Žádosti o podporu se podávají ve lhůtě, kterou má stanovit členský stát a která nesmí být delší než šest měsíců od porážky zvířete, nebo je-li zvíře vyvezeno, od data, kdy opustilo celní území Společenství. Uvedené období končí nejpozději na konci února následujícího roku kromě výjimečných případů, o kterých v případě odeslání či vývozu zvířete rozhodne příslušný členský stát. V rámci uvedené lhůty mohou členské státy stanovit období a termíny pro podání žádostí o podporu a počet žádostí, které mohou jednotliví zemědělci za jeden kalendářní rok podat.

Členské státy mohou povolit, aby žádost podávala jiná osoba než zemědělec. V takovýchto případech se v žádosti uvede jméno a adresa zemědělce, který může získat nárok na porážkovou prémii.

Kromě požadavků zavedených v rámci integrovaného systému obsahuje každá žádost:

a) v případě poskytnutí prémie v době porážky – osvědčení jatek nebo jakýkoli jiný doklad vyhotovený nebo potvrzený jatkami, který obsahuje přinejmenším stejné údaje, a to: i) název a adresu jatek (nebo příslušný kód), ii) datum porážky a identifikační a porážkové číslo zvířete, iii) v případě telat – hmotnost jatečně upraveného těla, pokud se nepoužije čl. 79 odst. 4;

b) v případě, kdy je zvíře vyvezeno do třetí země: i) jméno a adresu vývozce (nebo příslušný kód), ii) identifikační číslo zvířete, iii) vývozní prohlášení uvádějící věk zvířete u zvířat narozených po 1. lednu 1998 a v případě telat živou hmotnost, která nesmí překročit 300 kilogramů, pokud se nepoužije čl. 79 odst. 4, iv) důkaz, že zvíře opustilo celní území Společenství, který se předkládá i pro vývozní náhradu.

Členské státy mohou stanovit, že informace uvedené ve čtvrtém pododstavci písm. a) a b) předává orgán nebo orgány schválené členským státem, které mohou používat informační technologii.

Členské státy provádějí pravidelné neohlášené kontroly správnosti vydaných osvědčení nebo dokladů a případně informací uvedených ve čtvrtém pododstavci.

2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy stanovit, že informace o porážce zvířat zadané do počítačových databází uvedených v čl. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1760/2000 a odeslané příslušnému orgánu jatkami se považují za žádosti o porážkovou prémii podané zemědělcem, za podmínky, že uvedené databáze uspokojivě zaručí přesnost uložených údajů pro účely režimu porážkových prémii a případně pro vyplácení zvláštních porážkových prémií.

Členské státy však mohou stanovit, že žádosti musí být předloženy. V takovém případě mohou určit druh informací, které budou žádost provázet.

Členské státy, které si zvolí používání tohoto odstavce, informují Komisi o veškerých pozdějších změnách před jejich provedením.

Členské státy zajistí, že informace poskytnuté platební agentuře obsahují veškeré informace potřebné pro vyplacení porážkové prémie, zejména:

a) druhy a množství zvířat uvedených v čl. 116 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 poražených během příslušného roku;

b) údaje o dodržení podmínek věku a hmotnosti jatečně upravených těl zvířat podle uvedeného článku a o retenčním období podle článku 80 tohoto nařízení;

c) případně údaje potřebné pro vyplacení zvláštní prémie v době porážky.

3. Pro zvířata, která byla předmětem obchodu v rámci Společenství po retenčním období uvedeném v článku 80, vydají jatka doklad stanovený v odst. 1 čtvrtém pododstavci písm. a) tohoto článku, a to i v případě, že se členský stát, kde byla porážka provedena, rozhodne použít výjimku stanovenou v odstavci 2 tohoto článku.

Pokud však jsou systémy přenosu dat dvou členských států slučitelné, mohou se tyto členské státy dohodnout, že budou používat odstavec 2.

Členské státy si poskytnou vzájemnou pomoc při zajišťování účinných kontrol při ověřování pravosti předložených dokumentů a/nebo správnosti vyměněných údajů. Za tímto účelem členský stát, ve kterém se provádí platba, pravidelně předkládá členskému státu, kde se uskutečňuje porážka, přehled osvědčení (nebo informací) jatek členského státu, kde byla provedena porážka, rozdělený podle jednotlivých jatek.

Článek 79

Hmotnost a obchodní úprava jatečně upravených těl

1. Pro účely čl. 116 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009 se jatečně upravená těla telat obchodně upravují po stažení kůže, vykolení a vykrvení, bez hlavy a nohou, ale s játry, ledvinami a ledvinovým lojem.

2. Hmotnost, která má být zohledněna, je hmotností jatečně upraveného těla po vychlazení nebo hmotnost jatečně upraveného těla za tepla, stanovená co nejdříve po porážce a snížená o 2 %.

3. Pokud je jatečně upravené tělo obchodně upraveno bez jater, ledvin a/nebo ledvinového loje, zvyšuje se jeho hmotnost o:

a) 3,5 kg pro játra;

b) 0,5 kg pro ledviny;

c) 3,5 kg pro ledvinový lůj.

4. Členské státy mohou stanovit, že pokud jsou telata v době porážky nebo vývozu mladší šesti měsíců, považují se požadavky na hmotnost uvedené v čl. 116 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009 za splněné.

Pokud není možno stanovit hmotnost jatečně upraveného těla na jatkách, je požadavek na hmotnost uvedený v čl. 116 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009 považován za splněný, nepřesahuje-li živá hmotnost 300 kilogramů.

Článek 80

Retenční období

1. Porážková prémie se vyplácí zemědělci, který choval zvíře po minimální retenční období dvou měsíců, jež skončilo méně než jeden měsíc před porážkou nebo méně než dva měsíce před vývozem.

2. V případě telat poražených před dosažením věku tří měsíců činí retenční období jeden měsíc.

Článek 81

Vnitrostátní stropy

1. Vnitrostátní stropy uvedené v čl. 116 odst. 1 a 3 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VI tohoto nařízení.

2. Pokud v důsledku uplatnění poměrného snížení podle čl. 116 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 nevyjde u počtu zvířat, na která se vztahuje poskytnutí prémie, celé číslo, poskytuje se pro desetinnou část odpovídající podíl jednotkové částky porážkové prémie. Pro tento účel se bere v úvahu pouze první desetinné číslo.







Oddíl 5

Všeobecná ustanovení

Článek 82

Vyplácení záloh

1. V souladu s čl. 29 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 vyplatí na základě výsledků administrativních kontrol a kontrol na místě příslušný orgán zemědělci zálohu ve výši 60 % zvláštní prémie, prémie na krávy bez tržní produkce mléka a porážkové prémie na počet zvířat, u nichž bylo zjištěno, že na ně lze poskytnout prémii.

V případě zvláštní prémie, zvláštního režimu pro jalovice podle článku 74 a porážkové prémie může členský stát zálohu snížit, ale nesmí být nižší než 40 %.

Záloha se může vyplácet až od 16. října kalendářního roku, pro který se o prémii žádá.

2. Konečná vyplacená částka prémie odpovídá rozdílu mezi zálohou a výší prémie, na kterou má zemědělec nárok.

Článek 83

Rok přidělení

1. Datum podání žádosti představuje rozhodnou skutečnost pro stanovení roku, pro který jsou započtena zvířata, na která se vztahuje zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka, a počtu velkých dobytčích jednotek (VDJ) použitých k výpočtu intenzity chovu.

Pokud je však v souladu s článkem 56 poskytnuta zvláštní prémie, rovná se výše prémie částce platné k 31. prosinci roku, ve kterém se uskutečnila porážka nebo vývoz v těchto případech:

a) jestliže bylo zvíře poraženo nebo vyvezeno nejpozději 31. prosince;

b) jestliže byla žádost o prémii na toto zvíře podána po uvedeném datu.

2. Pokud jde o porážkovou prémii, je pro účely uplatnění sazby podpory a výpočtu poměrného snížení v souladu s článkem 81 rokem přidělení prémie rok porážky nebo vývozu.

Článek 84

Sankce za neoprávněné používání nebo držení určitých látek nebo výrobků

V případě opakovaného neoprávněného používání nebo držení látek nebo výrobků zakázaných příslušnými právními předpisy Společenství ve veterinární oblasti stanoví členské státy v závislosti na závažnosti porušení délku vyloučení z režimů podpory podle čl. 119 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 85

Stanovení individuální kvóty pro mléko

Až do konce sedmi po sobě následujících období uvedených v článku 66 nařízení (ES) č. 1234/2007 se členský stát může odchylně od dat uvedených v čl. 62 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení rozhodnout, že v případě zemědělců, kteří v souladu s čl. 65 písm. i) a k) nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo v souladu s vnitrostátními právními předpisy pro provádění článků 73, 74 a 75 uvedeného nařízení uvolní nebo zcela či částečně přeberou individuální kvótu pro mléko s účinkem od 31. března nebo 1. dubna, je rozhodným dnem pro stanovení maximální individuální kvóty pro mléko, na kterou může být poskytnuta prémie na krávy bez tržní produkce mléka, a maximálního počtu krav bez tržní produkce mléka 1. duben.

Článek 86

Stanovení retenčních období

Posledním dnem retenčního období podle článku 53, čl. 57 odst. 1, článku 61 a 80 je pracovní den, den pracovního klidu nebo den pracovního volna předcházející dnu, který nese stejné číslo jako počáteční den tohoto období.

Článek 87

Identifikace a evidence zvířat

Požadavek na identifikaci a evidenci zvířat uvedený v článku 117 nařízení (ES) č. 73/2009 se postupem stanoveným ve směrnici Rady 2008/71/ES ( 21 ) použije na zvířata narozená před 1. lednem 1998 s výjimkou zvířat, jež jsou předmětem obchodu v rámci Společenství.







HLAVA III

ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE HLAVY V NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009







KAPITOLA 1

Režim jednotné platby na plochu

Článek 88

Minimální rozloha plochy zemědělského podniku, pro niž je možno žádat o platbu

Minimální rozloha plochy zemědělského podniku, pro niž je možno žádat o platbu, vyšší než 0,3 ha je v souladu s čl. 124 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení (ES) č. 73/2009 stanovena v příloze VII tohoto nařízení.

Článek 89

Zemědělské plochy

Zemědělské plochy v režimu jednotné platby na plochu podle čl. 124 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou uvedeny v příloze VIII tohoto nařízení.

Článek 90

Produkce konopí

Pokud jde o způsobilost pro poskytování podpory v rámci režimu jednotné platby na plochu, použijí se obdobně ustanovení týkající se odrůd konopí podle čl. 39 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 a článku 10 nařízení (ES) č. 1120/2009.







KAPITOLA 2

Doplňkové vnitrostátní přímé platby

Článek 91

Koeficient snížení

V případě, že by v určitém odvětví překročily doplňkové vnitrostátní přímé platby maximální výši povolenou Komisí v souladu s čl. 132 odst. 7 nařízení (ES) č. 73/2009, sníží se sazba doplňkových vnitrostátních přímých plateb pro dané odvětví úměrně použitím koeficientu snížení.

Článek 92

Podmínky pro poskytnutí podpory

Pro účely čl. 132 odst. 7 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009 zohledňuje Komise zejména zvláštní finanční rámec pro (pod)odvětví podle čl. 132 odst. 5 uvedeného nařízení a podmínky pro poskytnutí odpovídající přímé platby použitelné v jiných než nových členských státech podle čl. 132 odst. 2 čtvrtého pododstavce uvedeného nařízení.

Pro účely článku 132 nařízení (ES) č. 73/2009 a této kapitoly se rozumí výrazem „odpovídající přímé platby použitelné v jiných než nových členských státech“ veškeré přímé platby uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 73/2009, které byly poskytnuty v roce uplatnění doplňkových vnitrostátních přímých plateb a podmínky pro jejichž poskytnutí jsou podobné podmínkám pro poskytnutí příslušné doplňkové vnitrostátní přímé platby.

Článek 93

Kontroly

Nové členské státy použijí vhodná kontrolní opatření, aby zajistily, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí doplňkových vnitrostátních přímých plateb stanovené ve zmocnění Komisí v souladu s čl. 132 odst. 7 nařízení (ES) č. 73/2009.

Článek 94

Výroční zpráva

Nové členské státy předloží zprávu obsahující informace o opatřeních na provádění doplňkových vnitrostátních přímých plateb před 30. červnem roku, jenž následuje po jejich provedení. Zpráva obsahuje alespoň tyto údaje:

a) veškeré změny ovlivňující doplňkové vnitrostátní přímé platby;

b) u jednotlivých doplňkových vnitrostátních přímých plateb počet příjemců podpory, celkovou výši podpory poskytnuté v rámci doplňkové vnitrostátní přímé platby, počet hektarů, počet zvířat nebo jiných jednotek, na které byla platba vyplacena;

c) zprávu o kontrolních opatřeních použitých v souladu s článkem 93.

Článek 95

Státní podpora

Doplňkové přímé vnitrostátní platby, jež nebyly vyplaceny v souladu se zmocněním Komise uvedeným v čl. 132 odst. 7 nařízení (ES) č. 73/2009, se považují za protiprávní státní podporu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ( 22 ).







HLAVA IV

ZRUŠENÍ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 96

Zrušení

1. Nařízení (ES) č. 1973/2004 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2010.

Nadále se však použije na žádosti o podporu vztahující se na rok 2009 a předcházející prémiové roky.

2. Odkazy na nařízení (ES) č. 1973/2004 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze IX.

Článek 97

Přechodná pravidla

Pokud jde o podporu pro energetické plodiny podle kapitoly 8 a dobrovolný režim vynětí z produkce podle kapitoly 16 nařízení (ES) č. 1973/2004, uskuteční se zpracování surovin sklizených v roce 2009 do data stanoveného příslušným členským státem, nejpozději však 31. července 2011, odchylně od čl. 32 odst. 2 a čl. 159 odst. 1 uvedeného nařízení.

Pokud jde o jiné než jednoleté plodiny, které mají být sklizeny po roce 2009, přestanou se používat kapitoly 8 a 16 nařízení (ES) č. 1973/2004 na tyto sklizně od roku 2010 a jistoty složené v souladu s čl. 31 odst. 3 a čl. 158 odst. 1 nařízení (ES) č. 1973/2004 se uvolní do data, které stanoví příslušný členský stát, avšak nejpozději 31. července 2010.

Článek 98

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se na žádosti o podporu týkající se prémiových období počínaje dnem 1. ledna 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

ZVLÁŠTNÍ PLATBA PRO RÝŽI

Výpočet koeficientu snížení podle článku 8

1. Při zjišťování případného překročení základní plochy uvedeného v článku 76 nařízení (ES) č. 73/2009 vezme příslušný orgán členského státu v úvahu na jedné straně základní plochy nebo základní dílčí plochy stanovené v článku 75 uvedeného nařízení a na straně druhé všechny plochy, pro které byly předloženy žádosti o podporu na uvedené základní plochy a základní dílčí plochy.

2. Při stanovení celkové plochy, na kterou byly podány žádosti na podporu, se neberou v úvahu žádosti či části žádostí, u nichž se kontrolou zjistilo, že jsou zjevně neoprávněné.

3. Jestliže se u některé základní plochy či základní dílčí plochy zjistí překročení, stanoví členský stát pro tyto plochy procento překročení vypočítané na dvě desetinná místa a dodrží při tom lhůtu stanovenou v článku 6 tohoto nařízení. Pokud se dá překročení očekávat, členský stát o tom producenty neprodleně informuje.

4. Koeficient snížení zvláštní platby pro rýži podle článku 76 nařízení (ES) č. 73/2009 se vypočítá podle tohoto vzorce: Koeficient snížení = referenční plocha základní dílčí plochy dělená celkovou plochou, pro kterou byly podány žádosti o podporu na tuto základní dílčí plochu. Snížená zvláštní platba pro rýži se vypočítá podle tohoto vzorce: Snížená zvláštní platba pro rýži = zvláštní platba pro rýži vynásobená koeficientem snížení. Tento koeficient snížení a tato snížená zvláštní platba pro rýži se vypočítají pro jednotlivé základní dílčí plochy po přerozdělení podle čl. 76 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009. Přerozdělení se provádí ve prospěch základních dílčích ploch, kde bylo omezení překročeno. Provádí se úměrně k překročení zjištěnému na základních dílčích plochách, kde bylo omezení překročeno.









PŘÍLOHA II

ZKOUŠKA HOŘKOSTI SEMEN SLADKÉHO VLČÍHO BOBU PODLE ČLÁNKU 13

Provádí se na vzorku 200 zrn odebraných z 1 kg z každé partie o hmotnosti nejvýše 20 t.

Zkouška má především poskytnout kvalitativní důkaz o přítomnosti hořkých zrn ve vzorku. Odchylka homogenity je 1 zrno na 100 zrn. Použije se metoda krájení zrn podle Von Sengbusche (1942), Ivanova a Smirnové (1932) a Eggebrechta (1949). Suchá nebo nabobtnalá zrna rozkrojte napříč. Rozpůlená zrna dejte do síta a ponořte je na deset vteřin do roztoku jódu, potom pět vteřin proplachujte vodou. Řezné plochy hořkých zrn zhnědnou, zatímco plochy s nízkým obsahem alkaloidů zůstanou žluté.

Pro přípravu roztoku jódu rozpusťte 14 g jodidu draselného v co nejmenším množství vody, přidejte 10 g jódu a rozřeďte v 1 000 cm3. Před použitím nechte roztok po dobu jednoho týdne odstát. Uchovejte v hnědých lahvích. Před použitím rozřeďte roztok na trojnásobek až pětinásobek původního objemu.









PŘÍLOHA III

PLOCHY, NA KTERÉ SE POSKYTUJE PRÉMIE NA KOZY

1. Bulharsko: celá země.

2. Kypr: celá země.

3. Portugalsko: celá země s výjimkou Azorských ostrovů.

4. Slovinsko: celá země.

5. Slovensko: všechny horské oblasti ve smyslu článku 18 nařízení (ES) č. 1257/1999.









PŘÍLOHA IV

SEZNAM PLEMEN SKOTU PODLE ČLÁNKU 59

— Angler Rotvieh (Angeln) – Rød dansk mælkerace (RMD) – German Red – Lithuanian Red,

— Ayrshire,

— Armoricaine,

— Bretonne pie noire,

— Fries-Hollands (FH), Française frisonne pie noire (FFPN), Friesian-Holstein, Holstein, Black and White Friesian, Red and White Friesian, Frisona española, Frisona Italiana, Zwartbonten van België/pie noire de Belgique, Sortbroget dansk mælkerace (SDM), Deutsche Schwarzbunte, Schwarzbunte Milchrasse (SMR), Czarno-biała, Czerwono-biała, Magyar Holstein-Friz, Dutch Black and White, Estonian Holstein, Estonian Native, Estonian Red, British Friesian, črno-bela, German Red and White, Holstein Black and White, Red Holstein,

— Groninger Blaarkop,

— Guernsey,

— Jersey,

— Malkeborthorn,

— Reggiana,

— Valdostana Nera,

— Itäsuomenkarja,

— Länsisuomenkarja,

— Pohjoissuomenkarja.









PŘÍLOHA V

PRŮMĚRNÁ DOJIVOST PODLE ČLÁNKU 63







(kilogramy) Belgie 6 920 Česká republika 5 682 Estonsko 5 608 Španělsko 6 500 Francie 5 550 Kypr 6 559 Lotyšsko 4 796 Litva 4 970 Maďarsko 6 666 Rakousko 4 650 Polsko 3 913 Portugalsko 5 100 Slovensko 5 006









PŘÍLOHA VI

VNITROSTÁTNÍ STROPY PRO PORÁŽKOVOU PRÉMII PODLE ČL. 81 ODST. 1







Dospělé kusy Telata Belgie — 335 935 Španělsko 1 982 216 25 629 Portugalsko 325 093 70 911









PŘÍLOHA VII

MINIMÁLNÍ ROZLOHA PLOCHY ZEMĚDĚLSKÉHO PODNIKU V RÁMCI REŽIMU JEDNOTNÉ PLATBY NA PLOCHU







Nové členské státy Minimální rozloha plochy zemědělského podniku podle čl. 124 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 (ha) Bulharsko 1 O platby však mohou žádat podniky s alespoň 0,5 ha trvalých kultur Kypr 0,3 Česká republika 1 Estonsko 1 Maďarsko 1 O platby však mohou žádat podniky s více než 0,3 ha sadů či vinic Lotyšsko 1 Litva 1 Polsko 1 Rumunsko 1 Slovensko 1









PŘÍLOHA VIII

ZEMĚDĚLSKÉ PLOCHY V REŽIMU JEDNOTNÉ PLATBY NA PLOCHU







Nové členské státy Zemědělské plochy v režimu jednotné platby na plochu podle čl. 124 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 (tisíce ha) Bulharsko 3 492 Kypr 140 Česká republika 3 469 Estonsko 800 Maďarsko 4 829 Lotyšsko 1 475 Litva 2 574 ▼M1 Polsko 14 137 ▼B Rumunsko 8 716 ▼M1 Slovensko 1 865 ▼B









PŘÍLOHA IX

Srovnávací tabulka







Nařízení (ES) č. 1973/2004 Toto nařízení Článek 1 Článek 1 Článek 2 Článek 5 Čl. 2 odst. 2 Čl. 5 odst. 3 Čl. 2 odst. 3 Článek 3 Čl. 2 odst. 5 Článek 13 Článek 3 Článek 4 Článek 4 Článek 6 Článek 5 — Článek 6 — Článek 7 — Článek 8 — Článek 9 — Článek 10 — Článek 11 Článek 14 Článek 12 Článek 7 Článek 13 Článek 8 Článek 14 Článek 9 Článek 15 Článek 15 Článek 16 Článek 16 Článek 17 Článek 17 Článek 18 — Článek 19 Článek 10 Článek 20 Článek 11 Článek 21 Článek 12 Článek 22 — Článek 23 — Článek 24 — Článek 25 — Článek 26 — Článek 27 — Článek 28 — Článek 29 — Článek 30 — Článek 31 — Článek 32 — Článek 33 — Článek 34 — Článek 35 — Článek 36 — Článek 36a — Článek 37 — Článek 38 — Článek 39 — Článek 40 — Článek 41 — Článek 42 — Článek 43 — Článek 44 — Článek 45 — Článek 46 Článek 18 Článek 47 Článek 19 Článek 48 Článek 20 Článek 49 Článek 21 Článek 49a Článek 22 Článek 50 Článek 23 Článek 51 — Článek 52 — Článek 53 — Článek 54 — Článek 55 — Článek 56 — Článek 57 — Článek 58 — Článek 59 — Článek 60 — Článek 61 — Článek 62 — Článek 63 — Článek 64 — Článek 65 — Článek 66 — Článek 67 — Článek 68 — Článek 69 — Článek 70 Článek 35 Článek 71 Článek 36 Článek 72 Článek 37 Článek 73 Článek 38 Článek 74 Článek 39 Článek 75 Článek 40 Článek 76 Článek 41 Článek 77 Článek 42 Článek 78 Článek 43 Článek 79 Článek 44 Článek 80 Článek 45 Článek 81 Článek 46 Článek 82 Článek 47 Článek 83 Článek 48 Člán