02012J/TXT — CS — 24.04.2012 — 000.002

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu





Opraveno:









▼B

SMLOUVA

MEZI

BELGICKÝM KRÁLOVSTVÍM, BULHARSKOU REPUBLIKOU, ČESKOU REPUBLIKOU, DÁNSKÝM KRÁLOVSTVÍM, SPOLKOVOU REPUBLIKOU NĚMECKO, ESTONSKOU REPUBLIKOU, IRSKEM, ŘECKOU REPUBLIKOU, ŠPANĚLSKÝM KRÁLOVSTVÍM, FRANCOUZSKOU REPUBLIKOU, ITALSKOU REPUBLIKOU, KYPERSKOU REPUBLIKOU, LOTYŠSKOU REPUBLIKOU, LITEVSKOU REPUBLIKOU, LUCEMBURSKÝM VELKOVÉVODSTVÍM, MAĎARSKOU REPUBLIKOU, REPUBLIKOU MALTA, NIZOZEMSKÝM KRÁLOVSTVÍM, RAKOUSKOU REPUBLIKOU, POLSKOU REPUBLIKOU, PORTUGALSKOU REPUBLIKOU, RUMUNSKEM, REPUBLIKOU SLOVINSKO, SLOVENSKOU REPUBLIKOU, FINSKOU REPUBLIKOU, ŠVÉDSKÝM KRÁLOVSTVÍM, SPOJENÝM KRÁLOVSTVÍM VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA

(ČLENSKÝMI STÁTY EVROPSKÉ UNIE)

A

CHORVATSKOU REPUBLIKOU

O PŘISTOUPENÍ CHORVATSKÉ REPUBLIKY K EVROPSKÉ UNII







JEHO VELIČENSTVO KRÁL BELGIČANŮ, PREZIDENT BULHARSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT ČESKÉ REPUBLIKY, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA DÁNSKA, PREZIDENT SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO, PREZIDENT ESTONSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT IRSKA, PREZIDENT ŘECKÉ REPUBLIKY, JEHO VELIČENSTVO KRÁL ŠPANĚLSKA, PREZIDENT FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY, CHORVATSKÁ REPUBLIKA, PREZIDENT ITALSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT KYPERSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT LOTYŠSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENTKA LITEVSKÉ REPUBLIKY, JEHO KRÁLOVSKÁ VÝSOST VELKOVÉVODA LUCEMBURSKA, PREZIDENT MAĎARSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT MALTY, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA NIZOZEMSKA, SPOLKOVÝ PREZIDENT RAKOUSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT POLSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT PORTUGALSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENT RUMUNSKA, PREZIDENT REPUBLIKY SLOVINSKO, PREZIDENT SLOVENSKÉ REPUBLIKY, PREZIDENTKA FINSKÉ REPUBLIKY, VLÁDA ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ, JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, JEDNOTNI ve své vůli pokračovat v dosahování cílů Evropské unie, ROZHODNUTI pokračovat ve vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy na již položených základech, VZHLEDEM K TOMU, že článek 49 Smlouvy o Evropské unii nabízí evropským státům možnost stát se členy Unie, VZHLEDEM K TOMU, že Chorvatská republika požádala o členství v Unii, VZHLEDEM K TOMU, že Rada se po obdržení stanoviska Komise a souhlasu Evropského parlamentu vyslovila pro přijetí Chorvatské republiky, SE DOHODLI na podmínkách přijetí a úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a za tímto účelem byli jmenováni tito zplnomocnění zástupci: SE DOHODLI na podmínkách přijetí a úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a za tímto účelem byli jmenováni tito zplnomocnění zástupci: ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE BELGIČANŮ Elio DI RUPO předseda vlády ZA PREZIDENTA BULHARSKÉ REPUBLIKY Bojko BORISOV předseda vlády ZA PREZIDENTA ČESKÉ REPUBLIKY Petr NEČAS předseda vlády ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU DÁNSKA Helle THORNING-SCHMIDTOVÁ předsedkyně vlády ZA PREZIDENTA SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO Dr. Angela MERKELOVÁ spolková kancléřka ZA PREZIDENTA ESTONSKÉ REPUBLIKY Andrus ANSIP předseda vlády ZA PREZIDENTA IRSKA Enda KENNY předseda vlády (Taoiseach) ZA PREZIDENTA ŘECKÉ REPUBLIKY Lucas PAPADEMOS předseda vlády ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE ŠPANĚLSKA José Luis RODRIGUEZ ZAPATERO předseda vlády ZA PREZIDENTA FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY Jean LEONETTI ministr pověřený evropskými záležitostmi ZA CHORVATSKOU REPUBLIKU Ivo JOSIPOVIČ prezident Jadranka KOSOROVÁ předsedkyně vlády ZA PREZIDENTA ITALSKÉ REPUBLIKY Sen. Prof. Mario MONTI předseda Rady ministrů ZA PREZIDENTA KYPERSKÉ REPUBLIKY Demetris CHRISTOFIAS prezident ZA PREZIDENTA LOTYŠSKÉ REPUBLIKY Valdis DOMBROVSKIS předseda vlády ZA PREZIDENTKU LITEVSKÉ REPUBLIKY Dalia GRYBAUSKAITĖ prezidentka ZA JEHO KRÁLOVSKOU VÝSOST VELKOVÉVODU LUCEMBURSKA Jean-Claude JUNCKER předseda vlády, státní ministr ZA PREZIDENTA MAĎARSKÉ REPUBLIKY Viktor ORBÁN předseda vlády ZA PREZIDENTA MALTY Lawrence GONZI předseda vlády ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU NIZOZEMSKA Mark RUTTE předseda vlády, ministr pro obecné záležitosti ZA SPOLKOVÉHO PREZIDENTA RAKOUSKÉ REPUBLIKY Werner FAYMANN spolkový kancléř ZA PREZIDENTA POLSKÉ REPUBLIKY Donald TUSK předseda vlády ZA PREZIDENTA PORTUGALSKÉ REPUBLIKY Pedro PASSOS COELHO předseda vlády ZA PREZIDENTA RUMUNSKA Traian BĂSESCU prezident ZA PREZIDENTA REPUBLIKY SLOVINSKO Borut PAHOR předseda vlády ZA PREZIDENTA SLOVENSKÉ REPUBLIKY Iveta RADIČOVÁ předsedkyně vlády ZA PREZIDENTKU FINSKÉ REPUBLIKY Jyrki KATAINEN předseda vlády ZA VLÁDU ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ Fredrik REINFELDT předseda vlády ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA The Rt. Hon. David CAMERON předseda vlády KTEŘÍ SE po výměně svých plných mocí, jež byly shledány v dobré a náležité formě, KTEŘÍ SE po výměně svých plných mocí, jež byly shledány v dobré a náležité formě, DOHODLI NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:







Článek 1

1. Chorvatská republika se stává členem Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii.

2. Chorvatská republika se stává stranou Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, jak byly změněny nebo doplněny.

3. Podmínky přijetí a úpravy smluv uvedených v odstavci 2, jež si toto přijetí vyžaduje, jsou stanoveny v aktu připojeném k této smlouvě. Ustanovení uvedeného aktu tvoří nedílnou součást této smlouvy.

Článek 2

Ustanovení týkající se práv a povinností členských států, jakož i pravomoci a příslušnosti orgánů Unie, stanovená smlouvami, jichž se Chorvatská republika stává smluvní stranou na základě čl. 1 odst. 2, se vztahují i na tuto smlouvu.

Článek 3

1. Tato smlouva bude ratifikována Vysokými smluvními stranami v souladu s jejich ústavními předpisy. Ratifikační listiny budou uloženy u vlády Italské republiky do 30. června 2013.

2. Má se za to, že ratifikací této smlouvy Chorvatská republika rovněž ratifikuje nebo schvaluje veškeré změny smluv uvedených v čl. 1 odst. 2, jež jsou v okamžiku ratifikace této smlouvy Chorvatskou republikou otevřeny k ratifikaci nebo schválení členskými státy podle článku 48 Smlouvy o Evropské unii, jakož i veškeré akty orgánů přijaté v daném okamžiku nebo před ním, jež vstoupí v platnost až po schválení členskými státy v souladu s jejich ústavními předpisy.

3. Tato smlouva vstupuje v platnost dnem 1. července 2013 za podmínky, že všechny ratifikační listiny budou uloženy před tímto dnem.

4. Bez ohledu na odstavec 3 mohou před přistoupením orgány Unie přijmout opatření uvedená v čl. 3 odst. 7, čl. 6 odst. 2 druhém pododstavci, odst. 3 druhém pododstavci, odst. 6 druhém a třetím pododstavci, odst. 7 druhém pododstavci a odst. 8 třetím pododstavci, článku 17, čl. 29 odst. 1, čl. 30 odst. 5, čl. 31 odst. 5, čl. 35 odst. 3 a 4, článcích 38, 39, 41, 42, 43, 44, 49, 50 a 51 a přílohách IV, V a VI aktu uvedeného v čl. 1 odst. 3.

Tato opatření vstoupí v platnost pouze s výhradou a dnem vstupu této smlouvy v platnost.

5. Bez ohledu na odstavec 3 se článek 36 aktu uvedeného v čl. 1 odst. 3 použije od okamžiku podpisu této smlouvy.

Článek 4

Tato smlouva, sepsaná v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění v těchto jazycích mají stejnou platnost, bude uložena v archivu vlády Italské republiky, která předá její ověřený opis všem vládám ostatních signatářských států.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.

Съставено в Брюксел на девети декември две хиляди и единадесета година.

Hecho en Bruselas, el nueve de diciembre de dos mil once.

V Bruselu dne devátého prosince dva tisíce jedenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den niende december to tusind og elleve.

Geschehen zu Brüssel am neunten Dezember zweitausendelf.

Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta detsembrikuu üheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες έντεκα.

Done at Brussels on the ninth day of December in the year two thousand and eleven.

Fait à Bruxelles, le neuf décembre deux mille onze.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an naoú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle agus a haon déag.

Sastavljeno u Bruxellesu dana devetog prosinca godine dvije tisuće jedanaeste.

Fatto a Bruxelles, addì nove dicembre duemilaundici.

Briselē, divtūkstoš vienpadsmitā gada devītajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų gruodžio devintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év december havának kilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-disa jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u ħdax.

Gedaan te Brussel, de negende december tweeduizend elf.

Sporządzono w Brukseli dnia dziewiątego grudnia roku dwa tysiące jedenastego.

Feito em Bruxelas, em nove de Dezembro de dois mil e onze.

Întocmit la Bruxelles la nouă decembrie două mii unsprezece.

V Bruseli dňa deviateho decembra dvetisícjedenásť.

V Bruslju, dne devetega decembra leta dva tisoč enajst.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattayksitoista.

Som skedde i Bryssel den nionde december tjugohundraelva.

Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen

Pour Sa Majesté le Roi des Belges

Für Seine Majestät den König der Belgier

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaams Gewest, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za prezidenta České republiky

For Hendes Majestæt Danmarks Dronning

Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi Presidendi nimel

Thar ceann Uachtarán na hÉireann

For the President of Ireland

Για τον Пρόεδρο της Еλληνικής Δημοκρατίας

Por Su Majestad el Rey de España

Pour le Président de la République française

Za Republiku Hrvatsku

Per il Presidente della Repubblica italiana

Για τον Пρόεδρο της Кνπριαкής Δημοκρατίας

Latvijas Republikas Valsts prezidenta vārdā –

Lietuvos Respublikos Prezidentės vardu

Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg

A Magyar Köztársaság Elnöke részéről

Għall-President ta' Malta

Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden

Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich

Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej

Pelo Presidente da República Portuguesa

Pentru Președintele României

Za predsednika Republike Slovenije

Za prezidenta Slovenskej republiky

Suomen Tasavallan Presidentin puolesta

För Republiken Finlands President

För Konungariket Sveriges regering

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

AKT

o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii







ČÁST PRVNÍ

ZÁSADY

Článek 1

Pro účely tohoto aktu se:

— „původními smlouvami“ rozumějí: — a) Smlouva o Evropské unii („Smlouva o EU“) a Smlouva o fungování Evropské unie („Smlouva o fungování EU“) ve znění pozdějších smluv nebo jiných aktů, které vstoupily v platnost před přistoupením Chorvatské republiky; b) Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii („Smlouva o Euratomu“) ve znění pozdějších smluv nebo jiných aktů, které vstoupily v platnost před přistoupením Chorvatské republiky,

— „stávajícími členskými státy“ rozumějí Belgické království, Bulharská republika, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Irsko, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarská republika, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska,

— „Unií“ rozumí Evropská unie založená na Smlouvě o EU a na Smlouvě o fungování EU, nebo podle okolností Evropské společenství pro atomovou energii,

— „orgány“ rozumějí orgány zřízené Smlouvou o EU.

Článek 2

Ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány před přistoupením stávají závaznými pro Chorvatsko a uplatňují se v Chorvatsku za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu.

Dohodnou-li se po ratifikaci smlouvy o přistoupení Chorvatskem zástupci vlád členských států v souladu s čl. 48 odst. 4 Smlouvy o EU na změnách původních smluv a tyto změny nevstoupí v platnost do dne přistoupení, ratifikuje je Chorvatsko v souladu se svými ústavními předpisy.

Článek 3

1. Chorvatsko přistupuje k rozhodnutím a dohodám hlav států a předsedů vlád členských států, zasedajících v Evropské radě.

2. Chorvatsko přistupuje k rozhodnutím a dohodám přijatým zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě.

3. Chorvatsko se nachází ve stejném postavení jako stávající členské státy, pokud jde o prohlášení, usnesení nebo jiné postoje Evropské rady nebo Rady, jakož i o prohlášení, usnesení nebo jiné postoje, jež se týkají Unie a jež byly přijaty vzájemnou dohodou členských států. Proto bude Chorvatsko dodržovat z nich vyplývající zásady a obecné směry a přijme opatření, jež se ukáží jako nezbytná k zajištění jejich provedení.

4. Chorvatsko přistupuje k úmluvám a protokolům uvedeným v příloze I. Tyto úmluvy a protokoly vstupují pro Chorvatsko v platnost dnem určeným Radou v rozhodnutích uvedených v odstavci 5.

5. Rada na doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně rozhodne o provedení veškerých úprav úmluv a protokolů uvedených v odstavci 4, které jsou nezbytné z důvodu přistoupení, a zveřejní upravená znění v Úředním věstníku Evropské unie.

6. Ve vztahu k úmluvám a protokolům uvedeným v odstavci 4 se Chorvatsko zavazuje zavést správní a další mechanismy podobné těm, které ke dni přistoupení přijaly stávající členské státy nebo Rada, a usnadnit praktickou spolupráci mezi orgány a organizacemi členských států.

7. Rada může na návrh Komise jednomyslným rozhodnutím doplnit přílohu I o příslušné úmluvy, dohody a protokoly, které budou podepsány přede dnem přistoupení.

Článek 4

1. Ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie (dále jen „schengenský protokol“), připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a akty na ně navazující nebo s ním jinak související uvedené v příloze II, jakož i všechny další takové akty přijaté přede dnem přistoupení jsou ode dne přistoupení závazné a použitelné v Chorvatsku.

2. Ustanovení schengenského acquis, jak je začleněno do rámce Evropské unie, a akty na ně navazující nebo s ním jinak související, které nejsou uvedeny v odstavci 1, jsou závazné pro Chorvatsko ode dne přistoupení, avšak jsou v Chorvatsku použitelné pouze na základě rozhodnutí Rady přijatého za tímto účelem poté, co bylo podle příslušných schengenských postupů pro vyhodnocování ověřeno, že podmínky nezbytné pro uplatnění všech předmětných částí acquis byly v Chorvatsku splněny, včetně účinného uplatňování všech schengenských pravidel v souladu s dohodnutými společnými standardy a se základními zásadami. Rada přijme uvedené rozhodnutí v souladu s příslušnými schengenskými postupy a zohlední přitom zprávu Komise potvrzující, že Chorvatsko nadále plní závazky přijaté v rámci přístupových jednání týkající se schengenského acquis.

Toto rozhodnutí přijme Rada po konzultaci s Evropským parlamentem na základě jednomyslnosti svých členů zastupujících vlády členských států, vůči nimž již ustanovení uvedená v tomto odstavci nabyla účinku, a zástupce vlády Chorvatské republiky. Členové Rady zastupující vlády Irska a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se na tomto rozhodnutí budou podílet, pokud se týká ustanovení schengenského acquis a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, na nichž se tyto členské státy podílejí.

Článek 5

Chorvatsko se účastní hospodářské a měnové unie ode dne přistoupení jako členský stát, na který se vztahuje výjimka, ve smyslu článku 139 Smlouvy o fungování EU.

Článek 6

1. Dohody uzavřené nebo prozatímně prováděné Unií s jednou nebo více třetími zeměmi, s některou mezinárodní organizací nebo se státním příslušníkem třetí země jsou pro Chorvatsko závazné za podmínek stanovených v původních smlouvách a v tomto aktu.

2. Chorvatsko se zavazuje přistoupit za podmínek stanovených v tomto aktu k dohodám uzavřeným nebo podepsaným stávajícími členskými státy a Unií s jednou nebo více třetími zeměmi nebo s některou mezinárodní organizací.

Není-li v příslušných dohodách zmíněných v prvním pododstavci stanoveno jinak, přistoupí Chorvatsko k uvedeným dohodám sjednáním a uzavřením protokolu k těmto dohodám mezi Radou, jež jedná jednomyslně jménem členských států, a dotyčnou třetí zemí či třetími zeměmi nebo dotyčnou mezinárodní organizací. Komise nebo v případě, že se dohoda výlučně nebo převážně týká společné zahraniční a bezpečnostní politiky, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) sjedná tyto protokoly jménem členských států na základě směrnic pro jednání schválených jednomyslně Radou po konzultaci s výborem složeným ze zástupců členských států. Komise nebo podle okolností vysoký představitel předloží Radě návrh protokolů k uzavření.

Tímto postupem není dotčen výkon vlastních pravomocí Unie ani rozdělení pravomocí mezi Unií a členskými státy při uzavírání takových dohod v budoucnu nebo přijímání jiných změn, které se netýkají přistoupení.

3. Ode dne přistoupení až do vstupu nezbytných protokolů uvedených v odst. 2 druhém pododstavci v platnost bude Chorvatsko uplatňovat ustanovení dohod uvedených v odst. 2 prvním pododstavci uzavřených nebo prozatímně prováděných přede dnem přistoupení, s výjimkou dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé o volném pohybu osob ( 1 ).

Do vstupu protokolů uvedených v odst. 2 druhém pododstavci v platnost přijmou Unie a členské státy, které případně jednají v rámci svých příslušných pravomocí společně, veškerá vhodná opatření.

4. Chorvatsko přistupuje k Dohodě o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 ( 2 ), jakož i k oběma dohodám, kterými se uvedená dohoda mění, totiž dohodě podepsané v Lucemburku dne 25. června 2005 ( 3 ) a dohodě otevřené k podpisu v Ouagadougou dne 22. června 2010 ( 4 ).

5. Chorvatsko se zavazuje přistoupit za podmínek stanovených v tomto aktu k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru ( 5 ) podle článku 128 uvedené dohody.

6. Ode dne přistoupení uplatňuje Chorvatsko dvoustranné dohody a ujednání o textilu, které byly uzavřeny mezi Unií a třetími zeměmi.

Množstevní omezení uplatňovaná Unií na dovoz textilních a oděvních výrobků se s ohledem na přistoupení Chorvatska k Unii upraví. Za tímto účelem mohou být změny dvoustranných dohod a ujednání o textilu uvedených v prvním pododstavci sjednány Unií s dotyčnými třetími zeměmi přede dnem přistoupení.

Jestliže změny dvoustranných dohod a ujednání o textilu nevstoupí v platnost přede dnem přistoupení, provede Unie nezbytné úpravy pravidel pro dovoz textilních a oděvních výrobků ze třetích zemí s ohledem na přistoupení Chorvatska.

7. Množstevní omezení uplatňovaná Unií na dovoz oceli a ocelářských výrobků se upraví na základě dovozu oceli a ocelářských výrobků pocházejících z dotyčných dodavatelských zemí do Chorvatska během posledních let.

Za tímto účelem budou přede dnem přistoupení sjednány nezbytné změny dvoustranných dohod a ujednání o oceli uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi.

Jestliže změny dvoustranných dohod a ujednání o oceli nevstoupí v platnost přede dnem přistoupení, použije se první pododstavec.

8. Ode dne přistoupení jsou dohody o rybolovu uzavřené mezi Chorvatskem a třetími zeměmi před uvedeným dnem spravovány Unií.

Práva a povinnosti vyplývající pro Chorvatsko z těchto dohod nejsou v období, během něhož budou ustanovení těchto dohod přechodně zachována, nijak dotčeny.

Jakmile to bude možné, v každém případě před pozbytím platnosti dohod uvedených v prvním pododstavci, přijme Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou v jednotlivých případech vhodná rozhodnutí umožňující pokračování rybolovných činností vyplývajících z těchto dohod, včetně možnosti prodloužení platnosti některých dohod o dobu nepřesahující jeden rok.

9. Chorvatsko odstoupí od dohod o volném obchodu se třetími zeměmi, včetně Středoevropské dohody o volném obchodu ve znění pozdějších úprav.

Pokud jsou dohody mezi Chorvatskem na jedné straně a jednou nebo více třetími zeměmi na straně druhé neslučitelné se závazky vyplývajícími z tohoto aktu, učiní Chorvatsko veškeré vhodné kroky k odstranění zjištěné neslučitelnosti. Jestliže Chorvatsko narazí na obtíže při úpravě dohody uzavřené s jednou nebo více třetími zeměmi, odstoupí od této dohody.

Chorvatsko přijme veškerá nezbytná opatření k zajištění dodržování závazků stanovených v tomto odstavci ode dne přistoupení.

10. Chorvatsko přistupuje za podmínek stanovených v tomto aktu k vnitřním dohodám uzavřeným stávajícími členskými státy k provedení dohod uvedených v odstavcích 2 a 4.

11. Chorvatsko případně přijme vhodná opatření, aby ve vztahu k mezinárodním organizacím a mezinárodním dohodám, jejichž smluvními stranami jsou také Unie nebo jiné členské státy, přizpůsobilo svůj postoj právům a povinnostem vyplývajícím ze svého přistoupení k Unii.

Chorvatsko zejména odstoupí od mezinárodních dohod o rybolovu, jejichž stranou je rovněž Unie, a vystoupí z organizací v oblasti rybolovu, jejichž členem je rovněž Unie, pokud se jeho členství netýká jiných záležitostí než rybolovu.

Chorvatsko přijme veškerá nezbytná opatření k zajištění dodržování závazků stanovených v tomto odstavci ode dne přistoupení.

Článek 7

1. Ustanovení tohoto aktu, není-li v něm stanoveno jinak, mohou být pozastavena, změněna nebo zrušena pouze postupy stanovenými v původních smlouvách, které revizi těchto smluv umožňují.

2. Akty přijaté orgány, na něž se vztahují přechodná ustanovení tohoto aktu, si zachovávají svou právní sílu; zejména se na ně nadále vztahují postupy týkající se změn těchto aktů.

3. Ustanovení tohoto aktu, jejichž účelem nebo účinkem je zrušit nebo změnit akty přijaté orgány, nemají-li tato ustanovení jen přechodnou povahu, mají stejnou právní sílu jako ustanovení takto zrušená nebo změněná a podléhají stejným pravidlům.

Článek 8

Pro uplatňování původních smluv a aktů přijatých orgány platí přechodně odchylná ustanovení tohoto aktu.







ČÁST DRUHÁ

ÚPRAVY SMLUV







HLAVA I

USTANOVENÍ O ORGÁNECH

Článek 9

Protokol o statutu Soudního dvora Evropské unie, připojený ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o Euratomu, se mění takto:

1) V článku 9 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Částečná obměna, k níž dochází každé tři roky, se týká čtrnácti soudců.“

2) Článek 48 se nahrazuje tímto:

„Článek 48

Tribunál se skládá ze dvaceti osmi soudců.“

Článek 10

Protokol o statutu Evropské investiční banky, připojený ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se mění takto:

1) V čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci se:

a) návětí nahrazuje tímto:

„1. Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 233 247 390 000 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách:“;

b) mezi údaje pro Rumunsko a Slovensko vkládá tento údaj:

„Chorvatsko 854 400 000 “.

2) V čl. 9 odst. 2 se první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:

„2. Správní rada je složena z 29 řádných členů a 19 zastupujících členů.

Řádné členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů, přičemž každý členský stát nominuje jednoho řádného člena a jeden řádný člen je nominován Komisí.

Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto:

— dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo,

— dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou,

— dva zastupující členy nominované Italskou republikou,

— dva zastupující členy nominované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska,

— jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky,

— jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království,

— dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky, Irska a Rumunska,

— dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Estonské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království,

— čtyři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Bulharské republiky, České republiky, Chorvatské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky,

— jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí.“

Článek 11

V čl. 134 odst. 2 Smlouvy o Euratomu se první pododstavec, který se týká složení Výboru pro vědu a techniku, nahrazuje tímto:

„2. Výbor se skládá ze 42 členů, které jmenuje Rada po konzultaci s Komisí.“







HLAVA II

JINÉ ÚPRAVY

Článek 12

V čl. 64 odst. 1 Smlouvy o fungování EU se doplňuje nová věta, která zní:

„S ohledem na omezení existující ve vnitrostátním právním řádu Chorvatska je odpovídajícím dnem 31. prosinec 2002.“

Článek 13

V článku 52 Smlouvy o EU se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Smlouvy se vztahují na Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Irsko, Řeckou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Chorvatskou republiku, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarskou republiku, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska.“

Článek 14

1. V článku 55 Smlouvy o EU se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Tato smlouva, sepsaná v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložena v archivu vlády Italské republiky, která předá její ověřený opis všem vládám ostatních signatářských států.“

2. V článku 225 Smlouvy o Euratomu se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„V souladu se smlouvami o přistoupení mají rovněž anglické, bulharské, české, dánské, estonské, finské, chorvatské, irské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské znění této smlouvy stejnou platnost.“







ČÁST TŘETÍ

TRVALÁ USTANOVENÍ

Článek 15

Akty uvedené v seznamu v příloze III se upravují podle zmíněné přílohy.

Článek 16

Opatření uvedená v seznamu v příloze IV se uplatňují za podmínek stanovených ve zmíněné příloze.

Článek 17

Rada může na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně provést úpravy ustanovení tohoto aktu týkajících se společné zemědělské politiky, které se ukáží jako nezbytné v důsledku změny pravidel Unie.







ČÁST ČTVRTÁ

DOČASNÁ USTANOVENÍ







HLAVA I

PŘECHODNÁ OPATŘENÍ

Článek 18

Opatření uvedená v seznamu v příloze V se vztahují na Chorvatsko za podmínek stanovených ve zmíněné příloze.







HLAVA II

USTANOVENÍ O ORGÁNECH

Článek 19

1. Odchylně od článku 2 Protokolu o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o Euratomu, a odchylně od maximálního počtu míst stanoveného v čl. 14 odst. 2 prvním pododstavci Smlouvy o EU se počet členů Evropského parlamentu zvyšuje s ohledem na přistoupení Chorvatska o dvanáct členů z Chorvatska pro období ode dne přistoupení do konce volebního období Evropského parlamentu 2009–2014.

2. Odchylně od čl. 14 odst. 3 Smlouvy o EU uspořádá za tímto účelem Chorvatsko přede dnem přistoupení všeobecné a přímé volby do Evropského parlamentu, v nichž jeho obyvatelé zvolí počet členů stanovený v odstavci 1 tohoto článku v souladu s acquis Unie. Dojde-li však k přistoupení v den, kdy bude do příštích voleb do Evropského parlamentu zbývat méně než šest měsíců, mohou být členové Evropského parlamentu zastupující občany Chorvatska jmenováni parlamentem Chorvatska z vlastních řad, pokud byli zvoleni ve všeobecných a přímých volbách.

Článek 20

V článku 3 Protokolu o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o Euratomu, se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3. Aniž je dotčen čl. 235 odst. 1 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, platí do dne 31. října 2014 následující ustanovení:

Má-li se Evropská rada nebo Rada usnést kvalifikovanou většinou, je hlasům jejích členů přidělena tato váha:







Belgie 12 Bulharsko 10 Česká republika 12 Dánsko 7 Německo 29 Estonsko 4 Irsko 7 Řecko 12 Španělsko 27 Francie 29 Chorvatsko 7 Itálie 29 Kypr 4 Lotyšsko 4 Litva 7 Lucembursko 4 Maďarsko 12 Malta 3 Nizozemsko 13 Rakousko 10 Polsko 27 Portugalsko 12 Rumunsko 14 Slovinsko 4 Slovensko 7 Finsko 7 Švédsko 10 Spojené království 29

Pokud musí být podle Smluv akty přijaty na návrh Komise, je k jejich přijetí třeba nejméně 260 hlasů vyjadřujících kladné stanovisko většiny členů. V ostatních případech se k přijetí aktů vyžaduje nejméně 260 hlasů vyjadřujících kladné stanovisko alespoň dvou třetin členů.

Člen Evropské rady nebo Rady může požádat, aby při přijímání aktu Evropské rady nebo Rady kvalifikovanou většinou bylo ověřeno, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Unie. Ukáže-li se, že tato podmínka není splněna, není daný akt přijat.“

Článek 21

1. Jeden státní příslušník Chorvatska bude jmenován členem Komise na dobu ode dne přistoupení do 31. října 2014. Nového člena Komise jmenuje Rada kvalifikovanou většinou po dohodě s předsedou Komise, po konzultaci s Evropským parlamentem a v souladu s kritérii stanovenými v čl. 17 odst. 3 druhém pododstavci Smlouvy o EU.

2. Funkční období člena jmenovaného podle odstavce 1 končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.

Článek 22

1. Funkční období soudce Soudního dvora a soudce Tribunálu jmenovaných za Chorvatsko při přistoupení v souladu s čl. 19 odst. 2 třetím pododstavcem Smlouvy o EU končí v případě soudce Soudního dvora dnem 6. října 2015 a v případě soudce Tribunálu dnem 31. srpna 2013.

2. Při rozhodování o věcech projednávaných Soudním dvorem a Tribunálem ke dni přistoupení, jejichž ústní část řízení byla zahájena před tímto dnem, zasedají plénum a senáty Soudního dvora a Tribunálu ve stejném složení jako před přistoupením, přičemž se použije jednací řád ve znění platném ke dni předcházejícímu dni přistoupení.

Článek 23

1. Odchylně od čl. 301 prvního pododstavce Smlouvy o fungování EU, který stanoví maximální počet členů Hospodářského a sociálního výboru, se článek 7 Protokolu o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o Euratomu nahrazuje tímto:

„Článek 7

1. Až do vstupu rozhodnutí uvedeného v článku 301 Smlouvy o fungování Evropské unie v platnost je rozdělení členů Hospodářského a sociálního výboru toto:







Belgie 12 Bulharsko 12 Česká republika 12 Dánsko 9 Německo 24 Estonsko 7 Irsko 9 Řecko 12 Španělsko 21 Francie 24 Chorvatsko 9 Itálie 24 Kypr 6 Lotyšsko 7 Litva 9 Lucembursko 6 Maďarsko 12 Malta 5 Nizozemsko 12 Rakousko 12 Polsko 21 Portugalsko 12 Rumunsko 15 Slovinsko 7 Slovensko 9 Finsko 9 Švédsko 12 Spojené království 24 “

2. Počet členů Hospodářského a sociálního výboru se s ohledem na přistoupení Chorvatska dočasně zvýší na 353 na dobu ode dne přistoupení do konce funkčního období, během něhož Chorvatsko přistoupí k Unii, nebo do dne, kdy vstoupí v platnost rozhodnutí uvedené v čl. 301 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU, podle toho, co nastane dříve.

3. Bude-li rozhodnutí uvedené v čl. 301 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU přijato již před přistoupením, přidělí se Chorvatsku odchylně od čl. 301 prvního pododstavce Smlouvy o fungování EU stanovícího maximální počet členů Hospodářského a sociálního výboru dočasně příslušný počet členů do konce funkčního období, během něhož k Unii přistoupí.

Článek 24

1. Odchylně od čl. 305 prvního pododstavce Smlouvy o fungování EU, který stanoví maximální počet členů Výboru regionů, se článek 8 Protokolu o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o Euratomu, který se týká složení Výboru regionů, nahrazuje tímto:

„Článek 8

1. Až do vstupu rozhodnutí uvedeného v článku 305 Smlouvy o fungování Evropské unie v platnost je rozdělení členů Výboru regionů toto:







Belgie 12 Bulharsko 12 Česká republika 12 Dánsko 9 Německo 24 Estonsko 7 Irsko 9 Řecko 12 Španělsko 21 Francie 24 Chorvatsko 9 Itálie 24 Kypr 6 Lotyšsko 7 Litva 9 Lucembursko 6 Maďarsko 12 Malta 5 Nizozemsko 12 Rakousko 12 Polsko 21 Portugalsko 12 Rumunsko 15 Slovinsko 7 Slovensko 9 Finsko 9 Švédsko 12 Spojené království 24 “

2. Počet členů Výboru regionů se s ohledem na přistoupení Chorvatska dočasně zvýší na 353 na dobu ode dne přistoupení do konce funkčního období, během něhož Chorvatsko přistoupí k Unii, nebo do dne, kdy vstoupí v platnost rozhodnutí uvedené v čl. 305 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU, podle toho, co nastane dříve.

3. Bude-li rozhodnutí uvedené v čl. 305 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU přijato již před přistoupením, přidělí se Chorvatsku odchylně od čl. 305 prvního pododstavce Smlouvy o fungování EU, který stanoví maximální počet členů Výboru regionů, dočasně příslušný počet členů do konce funkčního období, během něhož k Unii přistoupí.

Článek 25

Funkční období řádného člena správní rady Evropské investiční banky nominovaného Chorvatskem a jmenovaného po přistoupení, jak stanoví čl. 9 odst. 2 druhý pododstavec Protokolu o statutu Evropské investiční banky, skončí na konci výročního zasedání Rady guvernérů, během něhož bude přezkoumána výroční zpráva za účetní rok 2017.

Článek 26

1. Noví členové výborů, skupin, agentur nebo jiných subjektů zřízených původními smlouvami nebo aktem orgánů budou jmenováni za podmínek a v souladu s postupy stanovenými pro jmenování členů těchto výborů, skupin, agentur nebo jiných subjektů. Funkční období nově jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.

2. Výbory, skupiny, agentury nebo jiné subjekty zřízené původními smlouvami nebo aktem orgánů, jejichž počet členů je pevně stanoven bez ohledu na počet členských států, se při přistoupení nově obsazují v plném rozsahu, pokud funkční období stávajících členů neskončí do dvanácti měsíců od přistoupení.







HLAVA III

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 27

1. Ode dne přistoupení uhradí Chorvatsko následující částku odpovídající jeho podílu na upsaném základním kapitálu, jak je vymezen v článku 4 Protokolu o statutu Evropské investiční banky:

Chorvatsko 42 720 000 EUR.

Tento příspěvek se uhradí v osmi stejných splátkách splatných k 30. listopadu 2013, 30. listopadu 2014, 30. listopadu 2015, 31. květnu 2016, 30. listopadu 2016, 31. květnu 2017, 30. listopadu 2017 a 31. květnu 2018.

2. Chorvatsko přispěje v osmi stejných splátkách splatných ke dnům stanoveným v odstavci 1 do rezervních fondů a do rezerv rovnocenných rezervním fondům, jakož i na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fond a rezervy a jež odpovídá zůstatku účtu zisků a ztrát, jak je vykazuje Evropská investiční banka v rozvaze ke konci měsíce předcházejícího přistoupení, částkami odpovídajícími následujícímu procentnímu podílu na rezervním fondu a rezervách:

Chorvatsko 0,368 %.

3. Základní kapitál a splátky stanovené v odstavcích 1 a 2 uhradí Chorvatsko v hotovosti v eurech, pokud Rada guvernérů Evropské investiční banky jednomyslně nerozhodne jinak.

4. Údaje pro Chorvatsko uvedené v odstavci 1 a v čl. 10 bodě 1 mohou být upraveny rozhodnutím řídících orgánů Evropské investiční banky na základě nejnovějších konečných údajů o HDP zveřejněných Eurostatem před přistoupením.

Článek 28

1. Chorvatsko zaplatí následující částku do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, uvedeného v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, 2002/234/ESUO ze dne 27. února 2002 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel ( 6 ):

(EUR, běžné ceny)

Chorvatsko 494 000 .

2. Příspěvek do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel bude zaplacen ve čtyřech splátkách počínaje rokem 2015 vždy první pracovní den prvního měsíce každého roku takto:

— 2015: 15 %,

— 2016: 20 %,

— 2017: 30 %,

— 2018: 35 %.

Článek 29

1. Zadávání zakázek, udělování grantů a platby předvstupní finanční pomoci v rámci složky pro pomoc při transformaci a budování institucí a v rámci složky pro přeshraniční spolupráci nástroje pro předvstupní pomoc (NPP), zřízeného nařízením Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006 ( 7 ), pro finanční prostředky přidělené před přistoupením, s vyloučením přeshraničních programů Chorvatsko-Maďarsko a Chorvatsko-Slovinsko, a pro pomoc v rámci přechodového nástroje uvedeného v článku 30 spravují ode dne přistoupení chorvatské provádějící agentury.

Od kontroly zadávání zakázek a udělování grantů prováděné Komisí ex ante se upustí na základě odpovídajícího rozhodnutí Komise poté, co se Komise ujistí o efektivním fungování dotyčných systémů řízení a kontroly v souladu s kritérii a podmínkami stanovenými v čl. 56 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 8 ), a v článku 18 nařízení Komise (ES) č. 718/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1085/2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) ( 9 ).

Nebude-li rozhodnutí Komise o upuštění od kontroly ex ante přijato přede dnem přistoupení, nejsou žádné smlouvy podepsané mezi dnem přistoupení a dnem, ke kterému bude rozhodnutí Komise přijato, způsobilé pro předvstupní finanční pomoc a přechodový nástroj podle prvního pododstavce.

2. Rozpočtové závazky učiněné přede dnem přistoupení v rámci předvstupní finanční pomoci a přechodového nástroje podle odstavce 1, včetně uzavírání a registrace následných jednotlivých právních závazků a plateb uskutečňovaných po přistoupení, se nadále řídí pravidly pro předvstupní finanční nástroje a zaznamenávají se do odpovídajících kapitol rozpočtu až do ukončení dotyčných programů a projektů.

3. Ustanovení o provádění rozpočtových závazků dohod o financování týkajících se předvstupní finanční pomoci podle odst. 1 prvního pododstavce a složky NPP pro rozvoj venkova, vztahující se k rozhodnutím o financování přijatým před přistoupením, se nadále použijí i po dni přistoupení. Řídí se pravidly platnými pro předvstupní finanční nástroje. Bez ohledu na to musí být postupy zadávání veřejných zakázek zahájené po přistoupení prováděny v souladu s odpovídajícími směrnicemi Unie.

4. Předvstupní prostředky na úhradu správních výdajů uvedených v článku 44 lze přidělit na závazek v prvních dvou letech po přistoupení. V případě nákladů souvisejících s auditem a hodnocením lze předvstupní prostředky přidělit na závazek až do pěti let po přistoupení.

Článek 30

1. První rok po přistoupení poskytne Unie Chorvatsku dočasnou finanční pomoc (dále jen „přechodový nástroj“) na rozvoj a posílení jeho správní a soudní kapacity pro provádění a prosazování práva Unie a na podporu výměny osvědčených postupů mezi odborníky z daných oborů. Z této pomoci se financují projekty budování institucí a s nimi související omezené menší investice.

2. Pomoc se zaměří na trvalou potřebu posílení institucionální kapacity v některých oblastech prostřednictvím činností, jež nemohou být financovány ze strukturálních fondů nebo z fondů na rozvoj venkova.

3. Pro twinningové projekty mezi orgány veřejné správy pro účely budování institucí se bude nadále uplatňovat postup výzvy k podávání návrhů prostřednictvím sítě kontaktních míst v členských státech.

4. Prostředky na závazky pro přechodový nástroj v běžných cenách činí pro Chorvatsko celkem 29 milionů EUR v roce 2013 a jsou určeny k řešení vnitrostátních a horizontálních priorit.

5. Pomoc v rámci přechodového nástroje je schvalována a prováděna podle nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 nebo na základě jiných technických předpisů nutných pro fungování přechodového nástroje, která přijme Komise.

6. Zvláštní pozornost je třeba věnovat zajištění odpovídající doplňkovosti s předpokládanou podporou z Evropského sociálního fondu pro správní reformu a rozvoj institucionálních kapacit.

Článek 31

1. Zřizuje se schengenský nástroj (dále jen „dočasný schengenský nástroj“) jako dočasný nástroj na pomoc Chorvatsku v období mezi dnem přistoupení a koncem roku 2014 k financování činností na nových vnějších hranicích Unie pro provádění schengenského acquis a kontrol na vnějších hranicích.

2. Na období od 1. července 2013 do 31. prosince 2014 budou Chorvatsku v rámci dočasného schengenského nástroje zpřístupněny následující částky (v běžných cenách) v podobě paušálních příspěvků:







(miliony EUR, v běžných cenách) 2013 2014 Chorvatsko 40 80

3. Roční částka na rok 2013 je splatná Chorvatsku dne 1. července 2013 a roční částka na rok 2014 první pracovní den po 1. lednu 2014.

4. Paušální částky musí být využity do tří let od první platby. Nejpozději šest měsíců po uplynutí tohoto tříletého období předloží Chorvatsko souhrnnou zprávu o konečném provedení plateb v rámci dočasného schengenského nástroje spolu s odůvodněním výdajů. Všechny nevyužité nebo neoprávněně použité prostředky musí být vráceny Komisi.

5. Komise může přijmout technické předpisy nezbytné k fungování tohoto dočasného schengenského nástroje.

Článek 32

1. Zřizuje se nástroj pro hotovostní toky (dále jen „dočasný nástroj pro hotovostní toky“) jako dočasný nástroj na pomoc Chorvatsku v období mezi dnem přistoupení a koncem roku 2014 ke zlepšení hotovostních toků ve státním rozpočtu.

2. Na období od 1. července 2013 do 31. prosince 2014 budou Chorvatsku v rámci dočasného nástroje pro hotovostní toky zpřístupněny následující částky (v běžných cenách) v podobě paušálních příspěvků:







(miliony EUR, v běžných cenách) 2013 2014 Chorvatsko 75 28,6

3. Každá roční částka se rozdělí na stejné měsíční splátky splatné první pracovní den každého měsíce.

Článek 33

1. V roce 2013 se Chorvatsku v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti vyhrazuje částka ve výši 449,4 milionů EUR (v běžných cenách) v prostředcích na závazky.

2. Jedna třetina částky uvedené v odstavci 1 se vyhrazuje pro Fond soudržnosti.

3. Pro období, na něž se vztahuje příští finanční rámec, se částky zpřístupněné Chorvatsku v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti v podobě prostředků na závazky vypočtou na základě acquis Unie platného v daném období. Tyto částky se upraví v souladu s tímto plánem postupného zařazování do financování:

— 70 % v roce 2014,

— 90 % v roce 2015,

— 100 % od roku 2016.

4. V mezích stanovených novým acquis Unie se provede úprava s cílem zajistit zvýšení finančních prostředků pro Chorvatsko v roce 2014 na 2,33násobek a v roce 2015 na trojnásobek částky na rok 2013.

Článek 34

1. Celková částka přidělených prostředků, jež mají být v roce 2013 Chorvatsku zpřístupněny v rámci Evropského rybářského fondu, činí 8,7 milionů EUR (v běžných cenách) v prostředcích na závazky.

2. Předběžné financování v rámci Evropského rybářského fondu činí 25 % celkové částky uvedené v odstavci 1. Tato částka se vyplatí v jedné splátce.

3. Pro období, na něž se vztahuje příští finanční rámec, se částky zpřístupněné Chorvatsku v podobě prostředků na závazky vypočtou na základě acquis Unie platného v daném období. Tyto částky se upraví v souladu s tímto plánem postupného zařazování do financování:

— 70 % v roce 2014,

— 90 % v roce 2015,

— 100 % od roku 2016.

4. V mezích stanovených novým acquis Unie se provede úprava s cílem zajistit zvýšení finančních prostředků pro Chorvatsko v roce 2014 na 2,33násobek a v roce 2015 na trojnásobek částky na rok 2013.

Článek 35

1. Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) ( 10 ) se na Chorvatsko nevztahuje po celé programové období 2007-2013.

V roce 2013 se Chorvatsku přidělí částka 27,7 milionů EUR (v běžných cenách) v rámci složky pro rozvoj venkova podle článku 12 nařízení Rady (ES) č. 1085/2006.

2. Dočasná dodatečná opatření na rozvoj venkova pro Chorvatsko jsou uvedena v příloze VI.

3. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla nezbytná pro uplatňování přílohy VI. Tyto prováděcí akty se přijímají postupem podle čl. 90 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ve spojení s čl. 13 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí ( 11 ), případně náležitým postupem stanoveným příslušným právním předpisem.

4. Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem provede v případě potřeby nezbytné úpravy přílohy VI, aby zajistila soudržnost s nařízeními o rozvoji venkova.







HLAVA IV

JINÁ USTANOVENÍ

Článek 36

1. Komise podrobně monitoruje všechny závazky přijaté Chorvatskem během přístupových jednání, včetně závazků, jež musí být splněny přede dnem přistoupení nebo ke dni přistoupení. Monitorování Komisí zahrnuje pravidelnou aktualizaci monitorovacích tabulek, dialog v rámci Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé ( 12 ) (dále jen „dohoda o stabilizaci a přidružení“), mise pro vzájemné hodnocení, předvstupní hospodářský program, fiskální oznámení a v případě potřeby dopisy včasného varování určené chorvatským orgánům. Komise Radě a Evropskému parlamentu na podzim roku 2011 předloží zprávu o pokroku. Komise Radě a Evropskému parlamentu na podzim roku 2012 předloží souhrnnou monitorovací zprávu. Komise během celého procesu monitorování vychází rovněž ze vstupních informací od členských států a tam, kde je to vhodné, přihlíží ke vstupním informacím od mezinárodních organizací a organizací občanské společnosti.

Monitorování Komisí se zaměří zejména na závazky přijaté Chorvatskem v oblasti soudnictví a základních práv (příloha VII), včetně průběžného pokroku ve výsledcích dosahovaných v oblasti soudní reformy a účinnosti soudnictví, nestranného posuzování válečných zločinů a boje proti korupci.

Monitorování Komisí se dále zaměří na prostor svobody, bezpečnosti a práva, včetně provedení a vynucování požadavků Unie, pokud jde o správu vnějších hranic, policejní spolupráci, boj proti organizované trestné činnosti a justiční spolupráci v občanských a trestních věcech, jakož i na závazky v oblasti politiky hospodářské soutěže, včetně restrukturalizace loďařského průmyslu (příloha VIII) a ocelářství (příloha IX).

V rámci svých pravidelných monitorovacích tabulek a zpráv bude Komise předkládat až do přistoupení Chorvatska pololetní hodnocení závazků, které Chorvatsko v těchto oblastech přijalo.

2. Budou-li během procesu monitorování zjištěny obtíže, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou přijmout jakákoli vhodná opatření. Tato opatření nebudou zachována déle, než je nezbytně nutné, a Rada je v každém případě stejným postupem zruší po účinném vyřešení dotyčných obtíží.

Článek 37

1. Jestliže se do konce období tří let po přistoupení vyskytnou vážné obtíže, jež by mohly přetrvávat v některém odvětví hospodářství nebo by se mohly projevit vážným zhoršením hospodářské situace určité zeměpisné oblasti, může Chorvatsko požádat o povolení přijmout ochranná opatření k nápravě situace a k přizpůsobení dotyčného odvětví hospodářství vnitřního trhu.

Za stejných okolností může každý stávající členský stát požádat o povolení přijmout ochranná opatření vůči Chorvatsku.

2. Na žádost dotyčného státu určí Komise postupem pro naléhavé situace ochranná opatření, která považuje za nezbytná, a zároveň upřesní podmínky a režim, který se na ně vztahuje.

V případě vážných hospodářských obtíží a na výslovnou žádost dotyčného členského státu rozhodne Komise ve lhůtě pěti pracovních dnů od přijetí žádosti doplněné odpovídajícím odůvodněním. Takto stanovená opatření jsou bezprostředně použitelná, musí brát v úvahu zájmy všech zúčastněných stran a nesmějí zahrnovat hraniční kontroly.

3. Opatření povolená podle tohoto článku se mohou odchylovat od pravidel Smlouvy o EU, Smlouvy o fungování EU a tohoto aktu v rozsahu a po dobu nezbytně nutnou k dosažení cílů této ochrany. Přednost bude dána opatřením, která nejméně naruší fungování vnitřního trhu.

Článek 38

Pokud Chorvatsko nesplní závazky přijaté v rámci jednání o přistoupení, včetně jakýchkoliv závazků ve všech odvětvových politikách, které se týkají hospodářských činností s přeshraničním účinkem, a způsobí tím vážné narušení fungování vnitřního trhu, ohrožení finančních zájmů Unie nebo bezprostřední riziko takového narušení nebo ohrožení, může Komise do konce období tří let po přistoupení na odůvodněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu přijmout vhodná opatření.

Tato opatření musí být přiměřená a přednostně taková, která nejméně naruší fungování vnitřního trhu, a bude-li to vhodné, budou přednostně uplatňovány stávající odvětvové ochranné mechanismy. Ochranná opatření podle tohoto článku nesmějí sloužit jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. Tato ochranná doložka může být použita i před přistoupením na základě monitorovacích zjištění a přijatá opatření vstoupí v platnost dnem přistoupení, pokud v nich nebude stanoveno pozdější datum. Tato opatření nebudou zachována déle, než je nezbytně nutné, a v každém případě musí být zrušena po splnění dotyčného závazku. Mohou však být uplatňována i po uplynutí období uvedeného v prvním pododstavci, dokud nebudou dotyčné závazky splněny. Podle pokroku Chorvatska v plnění závazků může Komise opatření přiměřeně upravit. Komise informuje Radu v potřebném předstihu před zrušením ochranných opatření a náležitě přihlíží k vyjádření Rady v tomto ohledu.

Článek 39

Pokud se v Chorvatsku vyskytnou vážné nedostatky nebo bezprostřední riziko nedostatků v provádění nebo stavu provedení aktů přijatých orgány podle části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU a aktů přijatých orgány před vstupem v platnost Lisabonské smlouvy podle hlavy VI Smlouvy o EU nebo podle části třetí hlavy IV Smlouvy o založení Evropského společenství, může Komise do konce období tří let po přistoupení na odůvodněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu a po konzultaci s členskými státy přijmout vhodná opatření a upřesnit podmínky a režim, který se na ně vztahuje.

Tato opatření mohou spočívat v dočasném pozastavení uplatňování dotyčných ustanovení a rozhodnutí ve vztazích mezi Chorvatskem a jiným členským státem nebo členskými státy, aniž by tím bylo dotčeno pokračování úzké justiční spolupráce. Tato ochranná doložka může být použita i před přistoupením na základě monitorovacích zjištění a přijatá opatření vstoupí v platnost dnem přistoupení, pokud v nich nebude stanoveno pozdější datum. Tato opatření nebudou zachována déle, než je nezbytně nutné, a v každém případě musí být zrušena po odstranění nedostatků. Mohou však být uplatňována i po uplynutí období uvedeného v prvním pododstavci, dokud budou tyto nedostatky přetrvávat. Podle pokroku Chorvatska v nápravě zjištěných nedostatků může Komise po konzultaci s členskými státy opatření přiměřeně upravit. Komise informuje Radu v potřebném předstihu před zrušením ochranných opatření a náležitě přihlíží k vyjádření Rady v tomto ohledu.

Článek 40

Aby nebylo narušeno řádné fungování vnitřního trhu, nesmí uplatňování vnitrostátních předpisů Chorvatska v průběhu přechodných období uvedených v příloze V zahrnovat hraniční kontroly mezi členskými státy.

Článek 41

Budou-li k usnadnění přechodu ze stávajícího režimu v Chorvatsku na režim vyplývající z uplatňování společné zemědělské politiky za podmínek stanovených v tomto aktu nezbytná přechodná opatření, přijme je Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) ( 13 ), ve spojení s čl. 13 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ( 14 ), nebo náležitým postupem stanoveným příslušným právním předpisem. Tato opatření mohou být přijímána v období tří let ode dne přistoupení a jejich uplatňování se omezí na toto období. Rada může toto období na návrh Komise po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslným rozhodnutím prodloužit.

Přechodná opatření uvedená v prvním pododstavci lze v nezbytném případě přijmout rovněž přede dnem přistoupení. Tato opatření přijme Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, nebo pokud se týkají aktů původně přijatých Komisí, přijme je Komise postupy vyžadovanými pro přijetí dotčených aktů.

Článek 42

Budou-li k usnadnění přechodu ze stávajícího režimu v Chorvatsku na režim vyplývající z uplatňování pravidel Unie ve veterinární a rostlinolékařské oblasti a v oblasti bezpečnosti potravin nezbytná přechodná opatření, přijme je Komise náležitým postupem stanoveným příslušným právním předpisem. Tato opatření budou přijímána v období tří let ode dne přistoupení a jejich uplatňování se omezí na toto období.

Článek 43

Rada na návrh Komise stanoví kvalifikovanou většinou podmínky, za nichž lze:

a) upustit od požadavku výstupního souhrnného celního prohlášení v případě produktů uvedených v čl. 28 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, které opouštějí území Chorvatska za účelem přepravy přes území Bosny a Hercegoviny u města Neum („neumský koridor“);

b) upustit od požadavku vstupního souhrnného celního prohlášení v případě produktů, na které se vztahuje písmeno a) a které opětovně vstupují na území Chorvatska poté, co byly přepraveny přes území Bosny a Hercegovina u města Neum.

Článek 44

Komise může přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění toho, že v Chorvatsku budou zachováni nezbytní statutární zaměstnanci po dobu nejvýše osmnácti měsíců po přistoupení. Během tohoto období mají úředníci, dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci přidělení na místa v Chorvatsku před přistoupením, po kterých bude požadováno, aby zůstali ve službě v Chorvatsku po dni přistoupení, stejné finanční a materiální podmínky, jaké byly uplatňovány před přistoupením v souladu se služebním řádem úředníků Evropských společenství a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stanoveným v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ( 15 ). Správní výdaje, včetně platů ostatních nezbytných zaměstnanců, budou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.







ČÁST PÁTÁ

USTANOVENÍ K PROVEDENÍ TOHOTO AKTU







HLAVA I

ÚPRAVY JEDNACÍCH ŘÁDŮ ORGÁNŮ A STATUTŮ A JEDNACÍCH ŘÁDŮ VÝBORŮ

Článek 45

Orgány provedou příslušnými postupy stanovenými v původních smlouvách úpravy svých jednacích řádů nezbytné v důsledku přistoupení.

Úpravy statutů a jednacích řádů výborů zřízených původními smlouvami nezbytné v důsledku přistoupení se provedou co nejdříve po přistoupení.







HLAVA II

POUŽITELNOST AKTŮ ORGÁNŮ

Článek 46

V souladu s původními smlouvami se směrnice a rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU ode dne přistoupení považují za určené Chorvatsku. Tyto směrnice a rozhodnutí, s výjimkou směrnic a rozhodnutí vstoupivších v platnost podle čl. 297 odst. 1 třetího pododstavce a odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU, se považují za oznámené Chorvatsku v okamžiku přistoupení.

Článek 47

1. Chorvatsko uvede v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, není-li v tomto aktu stanovena jiná lhůta. Chorvatsko tato opatření sdělí Komisi do dne přistoupení, případně později ve lhůtě stanovené v tomto aktu.

2. Jestliže změny směrnic ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU zavedené tímto aktem vyžadují změnu právních nebo správních předpisů stávajících členských států, uvedou stávající členské státy v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení Chorvatska dosaženo souladu se změněnými směrnicemi, není-li v tomto aktu stanovena jiná lhůta. Tato opatření sdělí Komisi do dne přistoupení, případně později ve lhůtě stanovené v tomto aktu.

Článek 48

Chorvatsko sdělí Komisi do tří měsíců od přistoupení podle článku 33 Smlouvy o Euratomu znění právních a správních předpisů, které mají na jeho území zajistit ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků proti nebezpečí ionizujícího záření.

Článek 49

Na základě řádně odůvodněné žádosti Chorvatska předložené Komisi nejpozději ke dni přistoupení může Rada na návrh Komise, nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí, učinit opatření spočívající v dočasných odchylkách od aktů orgánů přijatých mezi 1. červencem 2011 a dnem přistoupení. Tato opatření se přijímají v souladu s pravidly hlasování, kterými se řídí přijetí aktu, od něhož se dočasná odchylka požaduje. Jsou-li tyto odchylky přijaty po přistoupení, mohou být použitelné ode dne přistoupení.

Článek 50

Jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí. Jsou-li tyto akty přijaty po přistoupení, mohou být použitelné ode dne přistoupení.

Článek 51

Není-li v tomto aktu stanoveno jinak, přijme Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou opatření nezbytná k provedení ustanovení tohoto aktu.

Článek 52

Znění aktů přijatých orgány před přistoupením, jež byla těmito orgány vypracována v jazyce chorvatském, jsou ode dne přistoupení platná za stejných podmínek jako znění vypracovaná ve stávajících úředních jazycích. Zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie, pokud byla takto zveřejněna znění ve stávajících úředních jazycích.







HLAVA III

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 53

Přílohy I až IX, dodatky k nim a protokol jsou nedílnou součástí tohoto aktu.

Článek 54

Vláda Italské republiky předá vládě Chorvatské republiky ověřený opis Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a smluv, které tyto smlouvy mění nebo doplňují, včetně smlouvy o přistoupení Dánského království, Irska a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, smlouvy o přistoupení Řecké republiky, smlouvy o přistoupení Španělského království a Portugalské republiky, smlouvy o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království, smlouvy o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a smlouvy o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském.

Znění smluv uvedených v prvním pododstavci vypracovaná v jazyce chorvatském se připojují k tomuto aktu. Tato znění mají stejnou platnost jako znění těchto smluv vypracovaná ve stávajících úředních jazycích.

Článek 55

Generální tajemník předá vládě Chorvatské republiky ověřený opis mezinárodních dohod uložených v archivu Generálního sekretariátu Rady.

PŘÍLOHA I

Seznam úmluv a protokolů, k nimž Chorvatská republika přistupuje dnem přistoupení (uvedený v čl. 3 odst. 4 aktu o přistoupení)

1. Úmluva ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 10)

— Úmluva ze dne 21. prosince 1995 o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Úmluvě o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 26, 31.1.1996, s. 1)

— Protokol ze dne 25. května 1999, kterým se mění Úmluva ze dne 23. července o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 202, 16.7.1999, s. 1)

— Úmluva ze dne 8. prosince 2004 o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Úmluvě o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 160, 30.6.2005, s. 1)

2. Úmluva ze dne 26. července 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 49)

— Protokol ze dne 27. září 1996 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 313, 23.10.1996, s. 2)

— Protokol ze dne 29. listopadu 1996 o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 151, 20.5.1997, s. 2)

— Druhý protokol ze dne 19. června 1997 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 221, 19.7.1997, s. 12)

3. Úmluva ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracovaná na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 195, 25.6.1997, s. 2)

4. Úmluva ze dne 18. prosince 1997 o vzájemné pomoci a spolupráci mezi celními správami, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 24, 23.1.1998, s. 2)

5. Úmluva ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 216, 10.7.1998, s. 2)

6. Úmluva ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaná Radou podle článku 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3)

— Protokol ze dne 16. října 2001 k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaný Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 326, 21.11.2001, s. 2)

PŘÍLOHA II

Seznam ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, které jsou závazné a použitelné v Chorvatské republice od přistoupení (uvedený v čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení)

1. Dohoda mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích ze dne 14. června 1985 ( 16 ).

2. Tato ustanovení Úmluvy podepsané v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, jejího závěrečného aktu a společných prohlášení ( 17 ), ve znění některých aktů uvedených v bodě 8 této přílohy:

Článek 1, pokud se týká tohoto bodu; článek 26; článek 39; články 44 až 49 (kromě čl. 47 odst. 4 a čl. 49 písm. a)), článek 51, články 54 až 58; čl. 62 odst. 3; články 67 až 69; články 71 a 72; články 75 a 76; článek 82; článek 91; články 126 až 130, pokud se týkají ustanovení tohoto bodu; a článek 136; společná prohlášení 1 a 3 závěrečného aktu.

3. Tato ustanovení dohod o přistoupení k Úmluvě podepsané v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, jejich závěrečných aktů a souvisejících prohlášení, ve znění některých aktů uvedených v bodě 8 této přílohy:

a) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Dánského království:

— čl. 5 odst. 2 a článek 6;

b) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Finské republiky:

— článek 5,

— prohlášení vlády Finské republiky k Ålandským ostrovům v části III závěrečného aktu;

c) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Švédského království:

— článek 5.

4. Tyto dohody a ujednání navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související:

— Dohoda ze dne 18. května 1999 uzavřená mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, včetně příloh, závěrečného aktu, prohlášení a výměn dopisů k ní připojených, schválená rozhodnutím Rady 1999/439/ES (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 35),

— Dohoda ze dne 30. června 1999 uzavřená mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o právech a povinnostech mezi Irskem a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně jedné a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé v oblastech schengenského acquis, které se vztahují na tyto státy, schválená rozhodnutím Rady 2000/29/ES (Úř. věst. L 15, 20.1.2000, s. 1),

— Dohoda mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, podepsaná dne 26. října 2004 a schválená rozhodnutím Rady 2008/146/ES a rozhodnutím Rady 2008/149/SVV (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1 a 50),

— Protokol mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, podepsaný dne 28. února 2008 a schválený rozhodnutím Rady 2011/349/EU a rozhodnutím Rady 2011/350/ES (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 1 a s. 19),

— Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto dvou států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, včetně společného prohlášení k němu připojeného, podepsané dne 1. února 2007 a schválené rozhodnutím Rady 2007/511/ES (Úř. věst. L 188, 20.7.2007, s. 15),

— Ujednání mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o pravidlech pro účast těchto dvou států v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, včetně přílohy a společných prohlášení k němu připojených, podepsané dne 30. září 2009 a schválené rozhodnutím Rady 2010/490/EU (Úř. věst. L 243, 16.9.2010, s. 2),

— Dohoda mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou, Norským královstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o doplňkových pravidlech v souvislosti s Fondem pro vnější hranice na období 2007 až 2013, včetně prohlášení k ní připojených, podepsaná dne 19. března 2010 a schválená rozhodnutím Rady 2011/350/EU (Úř. věst. L 137, 25.5.2011, s. 1) ( 18 ).

5. Ustanovení následujících rozhodnutí (viz Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 1) výkonného výboru zřízeného Úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, ve znění některých aktů uvedených v bodě 8 této přílohy:

— SCH/Com-ex (93) 10 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 14. prosince 1993 o prohlášeních ministrů a státních tajemníků,

— SCH/Com-ex (93) 14 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 14. prosince 1993 o zdokonalení praktické soudní spolupráce při boji proti nedovolenému obchodu s omamnými látkami,

— SCH/Com-ex (94) 16 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 21. listopadu 1994 o pořizování společných vstupních a výjezdních razítek,

— SCH/Com-ex (94) 28 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 22. prosince 1994 o osvědčení pro převážení omamných a psychotropních látek podle článku 75,

— SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 22. prosince 1994 o uvedení v platnost prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě ze dne 19. června 1990,

— SCH/Com-ex (95) 21 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 20. prosince 1995 o rychlé výměně statistických informací a konkrétních údajů o případných obtížích na vnějších hranicích mezi státy Schengenu,

— SCH/Com-ex (98) 1 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 21. dubna 1998 o zprávě o činnosti „task force“, pokud se týká ustanovení uvedených výše v bodě 2 této přílohy,

— SCH/Com-ex (98) 26 def. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu,

— SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 27. října 1998 o přijetí opatření k boji proti nedovolenému přistěhovalectví, pokud se týká ustanovení uvedených výše v bodě 2 této přílohy,

— SCH/Com-ex (98) 52 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o Příručce přeshraniční policejní spolupráce, pokud se týká ustanovení uvedených výše v bodě 2 této přílohy,

— SCH/Com-ex (98) 59 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o koordinovaném nasazení poradců pro doklady,

— SCH/Com-ex (99) 1 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o drogové situaci,

— SCH/Com-ex (99) 6 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o schengenském acquis v odvětví telekomunikací,

— SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o styčných úřednících,

— SCH/Com-ex (99) 8 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o obecných zásadách odměňování informátorů a agentů,

▼C2

— SCH/Com-ex (99) 10 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o nedovoleném obchodu se střelnými zbraněmi.

▼B

6. Tato prohlášení (viz Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 1) výkonného výboru zřízeného Úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud se týkají ustanovení uvedených v bodě 2 této přílohy:

— SCH/Com-ex (96) decl. 6 rev. 2 Prohlášení výkonného výboru ze dne 26. června 1996 o vydávání osob,

— SCH/Com-ex (97) decl. 13 rev. 2 Prohlášení výkonného výboru ze dne 9. února 1998 o únosech nezletilých osob.

7. Tato rozhodnutí (viz Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 1) ústřední skupiny zřízené Úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud se týkají ustanovení uvedených v bodě 2 této přílohy:

— SCH/C (98) 117 Rozhodnutí ústřední skupiny ze dne 27. října 1998 o přijetí opatření k boji proti nedovolenému přistěhovalectví,

— SCH/C (99) 25 Rozhodnutí ústřední skupiny ze dne 22. března 1999 o obecných zásadách odměňování informátorů a agentů.

8. Tyto akty navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související:

— nařízení Rady (ES) č. 1683/95 ze dne 29. května 1995, kterým se stanoví jednotný vzor víz (Úř. věst. L 164, 14.7.1995, s. 1),

— rozhodnutí Rady 1999/307/ES ze dne 1. května 1999 o podrobnostech začlenění schengenského sekretariátu do generálního sekretariátu Rady (Úř. věst. L 119, 7.5.1999, s. 49)

— rozhodnutí Rady 1999/435/ES ze dne 20. května 1999 o definici schengenského acquis za účelem určení právního základu všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří acquis, v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 1),

— rozhodnutí Rady 1999/436/ES ze dne 20. května 1999, kterým se určuje právní základ všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří schengenské acquis, v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 17),

— rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31),

— rozhodnutí Rady 1999/848/ES ze dne 13. prosince 1999 o úplném používání schengenského acquis v Řecku (Úř. věst. L 327, 21.12.1999, s. 58),

— rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43),

— rozhodnutí Rady 2000/586/SVV ze dne 28. září 2000 o postupu, kterým se mění čl. 40 odst. 4 a 5, čl. 41 odst. 7 a čl. 65 odst. 2 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Úř. věst. L 248, 3.10.2000, s. 1),

— rozhodnutí Rady 2000/777/ES ze dne 1. prosince 2000 o uplatňování schengenského acquis v Dánsku, Finsku a Švédsku, jakož i na Islandu a v Norsku (Úř. věst. L 309, 9.12.2000, s. 24),

— nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1),

— směrnice Rady 2001/51/ES ze dne 28. června 2001, kterou se doplňuje článek 26 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 (Úř. věst. L 187, 10.7.2001, s. 45),

— nařízení Rady (ES) č. 333/2002 ze dne 18. února 2002 o jednotném vzoru formulářů pro připojení víza uděleného členskými státy držitelům cestovních dokladů, které nejsou uznávány členským státem, který formulář vydal (Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 4),

— rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20),

— nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (Úř. věst. L 157, 15.6.2002, s. 1),

— rámcové rozhodnutí Rady 2002/946/SVV ze dne 28. listopadu 2002 o posílení trestního rámce s cílem zabránit napomáhání k nepovolenému vstupu, tranzitu a pobytu (Úř. věst. L 328, 5.12.2002, s. 1),

— směrnice Rady 2002/90/ES ze dne 28. listopadu 2002, kterou se definuje napomáhání k nepovolenému vstupu, přechodu a pobytu (Úř. věst. L 328, 5.12.2002, s. 17),

— rozhodnutí Rady 2003/170/SVV ze dne 27. února 2003 o společném využívání styčných důstojníků vyslaných do zahraničí donucovacími orgány členských států (Úř. věst. L 67, 12.3.2003, s. 27),

— rozhodnutí Rady 2003/725/SVV ze dne 2. října 2003, kterým se mění čl. 40 odst. 1 a 7 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Úř. věst. L 260, 11.10.2003, s. 37),

— směrnice Rady 2003/110/ES ze dne 25. listopadu 2003 o pomoci při tranzitu za účelem vyhoštění leteckou cestou (Úř. věst. L 321, 6.12.2003, s. 26),

— nařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví (Úř. věst. L 64, 2.3.2004, s. 1),

— směrnice Rady 2004/82/ES ze dne 29. dubna 2004 o povinnosti přepravců předávat údaje o cestujících (Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 24),

— rozhodnutí Rady 2004/573/ES ze dne 29. dubna 2004 o organizaci společných letů za účelem navrácení státních příslušníků třetích zemí, na které se vztahuje individuální rozhodnutí o vyhoštění, z území dvou nebo více členských států (Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 28),

— rozhodnutí Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (Úř. věst. L 213, 15.6.2004, s. 5 a Úř. věst. L 142 M, 30.5.2006, s. 60),

— nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1 a Úř. věst. L 153 M, 7.6.2006, s. 136),

— nařízení Rady (ES) č. 2252/2004 ze dne 13. prosince 2004 o normách pro bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy (Úř. věst. L 385, 29.12.2004, s. 1 a Úř. věst. L 153 M, 7.6.2006, s. 375),

— rozhodnutí Rady 2004/926/ES ze dne 22. prosince 2004 o uvedení v platnost částí schengenského acquis pro Spojené království Velké Británie a Severního Irska (Úř. věst. L 395, 31.12.2004, s. 70),

— rozhodnutí Rady 2005/267/ES ze dne 16. března 2005 o zřízení bezpečné webové informační a koordinační sítě pro služby řízení migrace členských států (Úř. věst. L 83, 1.4.2005, s. 48 a Úř. věst. L 159 M, 13.6.2006, s. 288),

— nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1), kromě první věty článku 1, čl. 5 odst. 4 písm. a), hlavy III a těch ustanovení hlavy II a příloh nařízení, které odkazují na Schengenský informační systém (SIS),

— rámcové rozhodnutí Rady 2006/960/SVV ze dne 18. prosince 2006 o zjednodušení výměny operativních a jiných informací mezi donucovacími orgány členských států Evropské unie (Úř. věst. L 386, 29.12.2006, s. 89),

— nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1931/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro malý pohraniční styk na vnějších pozemních hranicích členských států a mění Schengenská úmluva (Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 1), kromě čl. 4 písm. b) a čl. 9 písm. c),

— rozhodnutí Rady 2007/471/ES ze dne 12. června 2007 o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v České republice, Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice, Maďarské republice, Republice Malta, Polské republice, Republice Slovinsko a Slovenské republice (Úř. věst. L 179, 7.7.2007, s. 46),

— nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se zřizuje mechanismus pro vytvoření pohraničních jednotek rychlé reakce a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, pokud se jedná o tento mechanismus a o pravomoci a úkoly vyslaných příslušníků (Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 30), kromě těch ustanovení čl. 6 odst. 8 a 9, která se týkají přístupu k Schengenskému informačnímu systému,

— rozhodnutí Rady 2007/801/ES ze dne 6. prosince 2007 o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v České republice, Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice, Maďarské republice, Republice Malta, Polské republice, Republice Slovinsko a Slovenské republice (Úř. věst. L 323, 8.12.2007, s. 34),

— rozhodnutí Rady 2008/421/ES ze dne 5. června 2008 o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému ve Švýcarské konfederaci (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 74),

— rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů, článek 6 (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 129),

— rozhodnutí Rady 2008/903/ES ze dne 27. listopadu 2008 o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis ve Švýcarské konfederaci (Úř. věst. L 327, 5.12.2008, s. 15),

— rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60),

— směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98),

— nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex), článek 3 (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1),

— rozhodnutí Rady 2010/252/EU ze dne 26. dubna 2010, kterým se doplňuje Schengenský hraniční kodex, pokud jde o ostrahu vnějších námořních hranic v kontextu operativní spolupráce koordinované Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Úř. věst. L 111, 4.5.2010, s. 20),

— rozhodnutí Rady 2010/365/EU ze dne 29. června 2010 o uplatňování ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (Úř. věst. L 166, 1.7.2010, s. 17).

PŘÍLOHA III

Seznam uvedený v článku 15 aktu o přistoupení: úpravy aktů přijatých orgány

1. VOLNÝ POHYB SLUŽEB

32005 L 0036: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22).

a) V článku 23 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5. Aniž je dotčen článek 43b, každý členský stát uznává doklady o dosažené kvalifikaci, které umožňují přístup k odborným činnostem lékaře se základní odbornou přípravou a lékaře se specialiovanou působností, zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči, zubního lékaře, zubního lékaře se specialiovanou působností, veterinárního lékaře, porodní asistentky, farmaceuta a architekta, jejichž držiteli jsou státní příslušníci členských států a které byly vydány v bývalé Jugoslávii nebo jejichž odborná příprava byla zahájena:

a) pro Slovinsko před 25. červnem 1991 a

b) pro Chorvatsko před 8. říjnem 1991,

pokud orgány uvedených členských států osvědčí, že tyto doklady mají na jejich území stejnou platnost jako doklady, které vydávají, a co se týče architektů, jako doklady o dosaženém vzdělání uvedené pro tyto členské státy v bodě 6.1 přílohy VI, pokud jde o přístup k odborným činnostem lékaře se základní odbornou přípravou a lékaře se specialiovanou působností, zdravotní sestry a ošetřovatele odpovědných za všeobecnou péči, zubního lékaře, zubního lékaře se specialiovanou působností, veterinárního lékaře, porodní asistentky, farmaceuta s ohledem na činnosti podle čl. 45 odst. 2 a architekta s ohledem na činnosti podle článku 48, jakož i výkon těchto činností.

Toto osvědčení musí být doplněno potvrzením vydaným stejnými orgány osvědčujícím, že tyto osoby skutečně a v souladu se zákonem vykonávaly dotyčné činnosti na jejich území po dobu nejméně tří po sobě následujících let v průběhu pěti let předcházejících dni vydání potvrzení.“

b) Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 43b

Nabytá práva v případě porodních asistentek se nevztahují na tyto kvalifikace získané v Chorvatsku před 1. červencem 2013: viša medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (vrchní zdravotní sestra v gynekologicko-porodním oboru), medicinska sestra ginekološko-opstetričkog smjera (zdravotní sestra v gynekologicko-porodním oboru), viša medicinska sestra primaljskog smjera (vrchní zdravotní sestra v oboru porodní asistence), medicinska sestra primaljskog smjera (zdravotní sestra v oboru porodní asistence), ginekološko-opstetrička primalja (gynekologicko-porodní asistentka) a primalja (porodní asistentka).“

2. PRÁVO DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ

I. OCHRANNÁ ZNÁMKA SPOLEČENSTVÍ

32009 R 0207: nařízení Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (Úř. věst. L 78, 24.3.2009, s. 1).

V článku 165 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Ode dne přistoupení Bulharska, České republiky, Estonska, Chorvatska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska (dále jen ‚nový členský stát‘ či ‚nové členské státy‘) se ochranná známka Společenství zapsaná nebo přihlášená podle tohoto nařízení přede dnem jejich přistoupení rozšiřuje na území těchto členských států tak, aby měla stejné účinky v celém Společenství.“

II. DODATKOVÁ OCHRANNÁ OSVĚDČENÍ

1. 31996 R 1610: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1610/96 ze dne 23. července 1996 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro přípravky na ochranu rostlin (Úř. věst. L 198, 8.8.1996, s. 30).

a) V článku 19a se doplňuje nové písmeno, které zní:

„m) pro přípravky na ochranu rostlin chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první povolení k uvedení na trh jako přípravek na ochranu rostlin vydáno po 1. lednu 2003, lze vydat osvědčení v Chorvatsku za podmínky, že žádost o osvědčení byla podána do šesti měsíců ode dne přistoupení.“

b) V článku 20 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Toto nařízení se vztahuje na dodatková ochranná osvědčení vydaná v souladu s vnitrostátními právními předpisy České republiky, Estonska, Chorvatska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska přede dnem jejich přistoupení.“

2. 32009 R 0469: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 469/2009 ze dne 6. května 2009 o dodatkových ochranných osvědčeních pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s.1).

a) V článku 20 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„m) pro léčivé přípravky chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první rozhodnutí o registraci jako léčivý přípravek vydáno po 1. lednu 2003, lze vydat osvědčení v Chorvatsku za podmínky, že žádost o osvědčení byla podána do šesti měsíců ode dne přistoupení.“

b) V článku 21 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Toto nařízení se vztahuje na dodatková ochranná osvědčení vydaná v souladu s vnitrostátními právními předpisy České republiky, Estonska, Chorvatska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska přede dnem jejich přistoupení.“

III. (PRŮMYSLOVÉ) VZORY SPOLEČENSTVÍ

32002 R 0006: nařízení Rady (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o (průmyslových) vzorech Společenství (Úř. věst. L 3, 5.1.2002, s.1).

V článku 110a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Ode dne přistoupení Bulharska, České republiky, Estonska, Chorvatska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska (dále jen ‚nový členský stát‘ či ‚nové členské státy‘) se (průmyslový) vzor Společenství chráněný nebo přihlášený podle tohoto nařízení přede dnem jejich přistoupení rozšiřuje na území těchto členských států tak, aby měl stejné účinky v celém Společenství.“

3. FINANČNÍ SLUŽBY

32006 L 0048: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).

V článku 2 se za odrážku pro Francii vkládá nová odrážka, která zní:

„— v Chorvatsku: na činnost ‚kreditne unije‘ a ‚Hrvatska banka za obnovu i razvitak‘,“

4. ZEMĚDĚLSTVÍ

1. 31991 R 1601: nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (Úř. věst. L 149, 14.6.1991, s. 1).

V příloze II se za zeměpisné označení „Nürnberger Glühwein“ vkládá toto zeměpisné označení:

„Samoborski bermet“.

2. 32007 R 1234: nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1):

a) V článku 66 se vkládá nový odstavec, který zní:

„4a. Pro Chorvatsko se zřizuje zvláštní restrukturalizační rezerva stanovená v bodě 2 přílohy IX. Tato rezerva bude uvolněna ke dni 1. dubna prvního kvótového roku po přistoupení v rozsahu, ve kterém v Chorvatsku klesne během období 2008–2012 spotřeba mléka a mléčných výrobků ve vlastním hospodářství.

Rozhodnutí o uvolnění této rezervy a o jejím rozdělení mezi kvóty dodávek a přímých prodejů přijme Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 na základě vyhodnocení zprávy, kterou Chorvatsko předloží do 31. prosince 2013. Tato zpráva podrobně uvede výsledky a tendence současného restrukturalizačního procesu v odvětví mléka a mléčných výrobků Chorvatska, a zejména odklon od produkce pro potřeby vlastního hospodářství k produkci pro trh.“

b) V čl. 103k odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V případě Chorvatska se tento odstavec pro rozpočtový rok 2013 nepoužije. Chorvatsko předloží Komisi návrh pětiletého programu podpory na programové období 2014–2018.“

c) V části II přílohy III se bod 13 nahrazuje tímto:

„13. ‚rafinerií zabývající se výhradně rafinací‘ se rozumí výrobní jednotka,

— jejíž výhradní činností je rafinace dovezeného surového třtinového cukru — nebo

— jež provedla v hospodářském roce 2004/05 rafinaci nejméně 15 000 tun dovezeného surového třtinového cukru. Pro účely této odrážky se v případě Chorvatska jedná o hospodářský rok 2007/08.“

d) Příloha VI se nahrazuje tímto:









„PŘÍLOHA VI







KVÓTY PRO ČLENSKÉ STÁTY A REGIONY od hospodářského roku 2010/11 (v tunách) Členské státy nebo regiony Cukr Isoglukóza Inulinový sirup Belgie 676 235,0 114 580,2 0 Bulharsko 0 89 198,0 Česká republika 372 459,3 Dánsko 372 383,0 Německo 2 898 255,7 56 638,2 Irsko 0 Řecko 158 702,0 0 Španělsko 498 480,2 53 810,2 Francie (metropolitní území) 3 004 811,15 0 Francouzské zámořské departementy 432 220,05 Chorvatsko 192 877,0 Itálie 508 379,0 32 492,5 Lotyšsko 0 Litva 90 252,0 Maďarsko 105 420,0 220 265,8 Nizozemsko 804 888,0 0 0 Rakousko 351 027,4 Polsko 1 405 608,1 42 861,4 Portugalsko (pevninské území) 0 12 500,0 Autonomní oblast Azory 9 953,0 Rumunsko 104 688,8 0 Slovinsko 0 Slovensko 112 319,5 68 094,5 Finsko 80 999,0 0 Švédsko 293 186,0 Spojené království 1 056 474,0 0 CELKEM 13 529 618,20 690 440,8 0 “

e) V bodě 1 přílohy IX se za řádek pro Francii vkládá nový řádek, který zní:







„Členský stát 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 Chorvatsko 765 000 765 000 “

f) V bodě 2 přílohy IX se tabulka nahrazuje tímto:







„Členský stát: Tuny Bulharsko 39 180 Chorvatsko 15 000 Rumunsko 188 400 “

g) V příloze X se za řádek pro Francii vkládá nový řádek, který zní:







„Chorvatsko 40,70 “

h) V příloze Xb se doplňuje nová tabulka, která zní:







v 1 000 EUR „Rozpočtový rok 2013 2014 2015 2016 Od roku 2017 HR 0 11 885 11 885 11 885 10 832 “

i) V bodě 2 dodatku přílohy XIb se doplňuje nové písmeno, které zní:

„h) v Chorvatsku plochy vinic v těchto subregionech: Moslavina, Prigorje-Bilogora, Plešivica, Pokuplje a Zagorje-Međimurje.“

j) V bodě 3 dodatku přílohy XIb se doplňuje nové písmeno, které zní:

„h) v Chorvatsku plochy vinic v těchto subregionech: Hrvatsko Podunavlje a Slavonija.“

k) V bodě 4 dodatku přílohy XIb se doplňuje nové písmeno, které zní:

„g) v Chorvatsku plochy vinic v těchto subregionech: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje, Dalmatinska zagora, Sjeverna Dalmacija a Srednja i Južna Dalmacija.“

3. 32008 R 0110: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 (Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16).

a) V článku 20 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„4. Lhůta pro předložení technické dokumentace uvedená v odstavci 1 se použije rovněž pro zeměpisná označení týkající se Chorvatska zapsaná v příloze III.“

b) V příloze III bodě 9 se doplňují tato zeměpisná označení:







„Hrvatska loza Chorvatsko Hrvatska stara šljivovica Chorvatsko Slavonska šljivovica Chorvatsko“

c) V příloze III bodě 32 se doplňuje toto zeměpisné označení:







„Hrvatski pelinkovac Chorvatsko“

d) V příloze III se vkládá nový bod, který zní:







„39. Maraschino/ marrasquino/ maraskino Zadarski maraschino Chorvatsko“

e) V příloze III se v kategorii „Ostatní lihoviny“ doplňuje toto zeměpisné označení:







„Hrvatska travarica Chorvatsko“

4. 32009 R 0073: nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16).

a) V článku 2 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g) ‚novými členskými státy‘ rozumějí Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Chorvatsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko;“

b) V čl. 6 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2. Jiné členské státy než nové členské státy zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny ke dni stanovenému pro žádosti o podporu na plochu pro rok 2003 zůstala vyčleněna pro toto využití. Nové členské státy jiné než Bulharsko, Chorvatsko a Rumunsko zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. květnu 2004 zůstala vyčleněna pro toto využití. Bulharsko a Rumunsko zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. lednu 2007 zůstala vyčleněna pro toto využití. Chorvatsko zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. červenci 2013 zůstala vyčleněna pro toto využití.“

c) V čl. 33 odst. 1 písm. b) se bod iv) nahrazuje tímto:

„iv) podle čl. 47 odst. 2, článků 57a a 59, čl. 64 odst. 2 třetího pododstavce, článku 65 a čl. 68 odst. 4 písm. c).“

d) V čl. 51 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Chorvatsko může rozhodnout, že využije možností stanovených v článku 52 a v čl. 53 odst. 1 tohoto nařízení. Toto rozhodnutí se oznámí Komisi do 15. července 2013.“

e) V čl. 51 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Odchylně od druhého pododstavce se v případě Chorvatska tento strop stanoví na základě vnitrostátních stropů uvedených v čl. 104 odst. 4, pokud jde o platby na skopové a kozí maso uvedené v článku 52, a v čl. 112 odst. 5, pokud jde o platby na hovězí a telecí maso uvedené v článku 53, a to s ohledem na plán zavádění přímých plateb uvedený v článku 121.“

f) V článku 52 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:

„Odchylně od prvního pododstavce může Chorvatsko zadržet až 50 % částky vyplývající ze stropu uvedeného v čl. 51 odst. 2 třetím pododstavci tohoto nařízení, aby mohlo na ročním základě vyplácet zemědělcům dodatečnou platbu.“

g) V čl. 53 odst. 1 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:

„Odchylně od prvního pododstavce může Chorvatsko zadržet celou částku vyplývající ze stropu uvedeného v čl. 51 odst. 2 třetím pododstavci tohoto nařízení nebo její část, aby mohlo na ročním základě vyplácet zemědělcům dodatečnou platbu.“

h) Nadpis kapitoly 3 hlavy III se nahrazuje tímto:

„ Provádění v nových členských státech, které používaly režim jednotné platby na plochu, a v Chorvatsku “.

i) Nadpis článku 55 se nahrazuje tímto:

„Zavedení režimu jednotné platby v členských státech, které používaly režim jednotné platby na plochu, a v Chorvatsku“.

j) V čl. 55 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1. Není-li v této kapitole stanoveno jinak, použije se tato hlava na nové členské státy, které používaly režim jednotné platby na plochu podle hlavy V kapitoly 2, a na Chorvatsko.“

k) V čl. 57 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:

„V případě Chorvatska toto snížení nepřesáhne 20 % ročního stropu uvedeného v tabulce 3 přílohy VIII.“

l) V čl. 57 odst. 3 se doplňuje nová věta, která zní:

„Použití vnitrostátní rezervy v Chorvatsku podléhá schválení Komise prostřednictvím prováděcího aktu bez zapojení výboru uvedeného v článku 141. Komise zejména posoudí zavedení jakéhokoli vnitrostátního režimu přímých plateb platného přede dnem přistoupení a podmínky, za nichž byl uplatňován. Chorvatsko zašle žádost o schválení vnitrostátní rezervy Komisi do 15. července 2013.“

m) Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 57a

Zvláštní vnitrostátní rezerva na odminovanou půdu v Chorvatsku

1. Chorvatsko vytvoří zvláštní vnitrostátní rezervu na odminovanou půdu, jež se v období deseti let od přistoupení a v souladu s objektivními kritérii využije pro účely přiznání platebních nároků zemědělcům, jejichž půda byla odminována a bude opětovně využita pro zemědělskou činnost, přičemž musí být zajištěno rovné zacházení s jednotlivými zemědělci a zamezeno narušení trhu a hospodářské soutěže.

2. Půda způsobilá pro přiznání platebních nároků podle tohoto článku není způsobilá pro přiznání platebních nároků podle článků 59 a 61.

3. Hodnota platebních nároků stanovených podle tohoto článku nepřesáhne hodnotu platebních nároků stanovených podle článků 59 a 61.

4. Pro zvláštní vnitrostátní rezervu na odminovanou půdu se vyčlení nejvýše částka 9 600 000 EUR, jež podléhá plánu zavádění přímých plateb uvedenému v článku 121. Maximální částky za rok jsou následující:







(EUR 1 000 ) Chorvatsko 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Maximální částka pro zvláštní vnitrostátní rezervu na odminovanou půdu 2 400 2 880 3 360 3 840 4 800 5 760 6 720 7 680 8 640 9 600

5. V prvním roce uplatňování režimu jednotné platby přiznává Chorvatsko zemědělcům platební nároky na základě odminované půdy ohlášené těmito zemědělci v žádostech o podporu podaných v uvedeném roce, jejíž opětovné využívání pro zemědělskou činnost započalo mezi 1. lednem 2005 a 31. prosincem 2012.

6. V letech 2013 až 2022 jsou zemědělcům platební nároky přiznávány na základě odminované půdy ohlášené těmito zemědělci v daném roce, pokud opětovné využívání této půdy pro zemědělskou činnost započalo v předcházejícím kalendářním roce a pokud to bylo oznámeno Komisi v souladu s odstavcem 9.

7. V zájmu zajištění řádného využití finančních prostředků Unie změní Komise postupem podle čl. 141 odst. 2 strop uvedený v tabulce 3 přílohy VIII tak, že jej doplní o částky ze zvláštní vnitrostátní rezervy na odminovanou půdu přiznané do 31. prosince 2022.

8. Veškerá půda ohlášená pro účely tohoto článku musí odpovídat definici hektaru, na který lze poskytnout podporu, stanovené v čl. 34 odst. 2.

9. Chorvatsko do 15. července 2013 oznámí Komisi rozlohu půdy, na kterou lze poskytnout podporu v souladu s odstavcem 5, přičemž uvede jak půdu, na kterou lze poskytnout podporu ve výši stanovené podle článku 59, tak půdu, na kterou lze poskytnout podporu ve výši stanovené podle článku 61. Toto oznámení musí zahrnovat rovněž informace o odpovídajícím rozpočtovém krytí a nevyužitých částkách. Od roku 2014 musí být Komisi do 31. ledna každého roku zasláno sdělení obsahující stejné informac