02016R1011 — CS — 10.12.2019 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/1011 ze dne 8. června 2016 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a o změně směrnic 2008/48/ES a 2014/17/EU a nařízení (EU) č. 596/2014 (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 171 29.6.2016, s. 1)

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/1011

ze dne 8. června 2016

o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a o změně směrnic 2008/48/ES a 2014/17/EU a nařízení (EU) č. 596/2014

(Text s významem pro EHP)







HLAVA I

PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Toto nařízení zavádí společný rámec, jehož účelem je zajistit přesnost a integritu indexů, které jsou v Unii používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů. Toto nařízení tak přispívá k řádnému fungování vnitřního trhu při dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitelů a investorů.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Toto nařízení se vztahuje na poskytování referenčních hodnot, dodávání vstupních údajů pro stanovování referenčních hodnot a používání referenčních hodnot v Unii.

2. Toto nařízení se nevztahuje na:

a) centrální banku;

b) veřejný orgán, pokud dodává údaje pro stanovení referenčních hodnot pro účely veřejné politiky, včetně měření zaměstnanosti, hospodářské činnosti a inflace, nebo pokud poskytuje nebo má nad poskytováním těchto hodnot kontrolu;

c) ústřední protistranu, pokud poskytuje referenční ceny nebo vypořádací ceny používané pro řízení rizik nebo vypořádání ústřední protistranou;

d) poskytování jednotné referenční ceny pro jakýkoli finanční nástroj uvedený v příloze I oddílu C směrnice 2014/65/EU;

e) tisk, jiné sdělovací prostředky a novináře, pokud referenční hodnotu pouze uveřejňují nebo na ni odkazují v rámci své novinářské činnosti, aniž by měli nad jejím poskytováním jakoukoli kontrolu;

f) fyzickou nebo právnickou osobu, která v rámci svého podnikání nebo povolání poskytuje nebo slibuje poskytnout úvěr, za podmínky, že tato osoba zveřejňuje nebo veřejnosti zpřístupňuje své vlastní pohyblivé nebo pevné úrokové sazby půjček, které byly stanoveny na základě vnitřních rozhodnutí a které se vztahují pouze na finanční smlouvy, které tato osoba nebo společnost v rámci stejné skupiny uzavřela se svými vlastními klienty;

g) referenční hodnotu cen komodit založenou na údajích předaných dodavateli, z nichž většina není dohlíženou osobou, a na něž se vztahují následující obě následující podmínky:

i) na referenční hodnotu odkazují finanční nástroje, které byly předmětem žádosti o přijetí k obchodování pouze v jednom obchodním systému ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU, nebo s nimiž se obchoduje pouze v rámci takového obchodního systému;

ii) celková jmenovitá hodnota finančních nástrojů odkazujících na referenční hodnotu nepřesahuje 100 milionů EUR;

h) poskytovatele indexu, který si ve vztahu k indexu, jenž poskytuje, není vědom a za přiměřených okolností si ani nemohl být vědom toho, že tento index je používán pro účely uvedené v čl. 3 odst. 1 bodě 3.

Článek 3

Definice

1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

1) „indexem“ číselná hodnota:

a) která je uveřejňována nebo zpřístupňována veřejnosti;

b) která je pravidelně určována:

i) buď zcela, nebo zčásti výpočtem podle vzorce či jakoukoli jinou metodou výpočtu nebo na základě posouzení; a

ii) na základě hodnoty jednoho či více podkladových aktiv nebo cen, včetně cen odhadovaných, skutečných nebo odhadovaných úrokových sazeb, kotací a závazných kotací nebo jiných hodnot či anket;

2) „poskytovatelem indexu“ fyzická nebo právnická osoba, která má kontrolu nad poskytováním určitého indexu;

3) „referenční hodnotou“ index, na který se odkazuje při určování částky splatné z finančního nástroje či finanční smlouvy nebo při určování hodnoty finančního nástroje, nebo index, který se používá k měření výkonnosti určitého investičního fondu za účelem sledování výnosů takového indexu nebo stanovení alokace aktiv portfolia nebo za účelem výpočtu poplatků spojených s výkonností;

4) „skupinou příbuzných referenčních hodnot“ skupina příbuzných referenčních hodnot, které jsou poskytovány týmž administrátorem a stanovovány na základě vstupních údajů stejné povahy a které měří stejný či podobný reálný stav trhu nebo ekonomickou realitu;

5) „poskytováním referenční hodnoty“:

a) spravování úkonů zaměřených na stanovení referenční hodnoty;

b) shromažďování, analyzování nebo zpracovávání vstupních údajů za účelem stanovení referenční hodnoty; a

c) stanovování referenční hodnoty za použití vzorce či jiné metody výpočtu nebo na základě posouzení vstupních údajů poskytnutých za tímto účelem;

6) „administrátorem“ fyzická nebo právnická osoba, která má kontrolu nad poskytováním určité referenční hodnoty;

7) „používáním referenční hodnoty“:

a) vydání finančního nástroje, který odkazuje na určitý index nebo kombinaci indexů;

b) určení výše částky splatné podle určitého finančního nástroje či finanční smlouvy, a to odkazem na určitý index nebo kombinaci indexů;

c) skutečnost, že subjekt je smluvní stranou finanční smlouvy, která odkazuje na určitý index nebo kombinaci indexů;

d) poskytování úrokové sazby půjček ve smyslu čl. 3 písm. j) směrnice 2008/48/ES, která je vypočtena jako rozpětí nebo přirážka k indexu nebo kombinaci indexů a je výhradně používána jako odkaz ve finanční smlouvě, jejíž je věřitel stranou;

e) měření výkonnosti investičního fondu pomocí indexu nebo kombinace indexů s cílem sledovat výnosnost tohoto indexu či kombinace indexů nebo stanovit alokaci aktiv portfolia či vypočítat poplatky spojené s výkonností;

8) „dodáváním vstupních údajů“ poskytování vstupních údajů, jež nejsou snadno dostupné, administrátorovi nebo jiné osobě za účelem jejich předání administrátorovi, které jsou nezbytné k stanovení určité referenční hodnoty a jež jsou poskytovány za tímto účelem;

9) „dodavatelem“ fyzická či právnická osoba dodávající vstupní údaje;

10) „dohlíženým dodavatelem“ dohlížená osoba, která dodává vstupní údaje určitému administrátorovi nacházejícímu se v Unii;

11) „přispěvatelem“ fyzická osoba zaměstnaná dodavatelem za účelem dodávání vstupních údajů;

12) „posuzovatelem“ zaměstnanec administrátora referenční hodnoty cen komodit nebo jakákoli jiná fyzická osoba, jejíchž služeb administrátor využívá nebo kterou řídí, odpovídající za použití metodiky nebo úsudku na vstupní údaje a další informace s cílem dospět k průkaznému posouzení ceny určité komodity;

13) „odborným úsudkem“ výkon pravomoci administrátora nebo dodavatele s ohledem na používání údajů při stanovení referenčních hodnot, včetně extrapolace hodnot z předchozích nebo souvisejících obchodů, úpravy hodnot v závislosti na činitelích, které by mohly ovlivnit kvalitu údajů, jako jsou například události na trhu nebo zhoršení úvěrové kvality kupujících či prodávajících nebo udělení větší váhy závazným poptávkám nebo nabídkám než jednotlivým uzavřeným obchodům;

14) „vstupními údaji“ údaje vztahující se k hodnotě jednoho nebo více z podkladových aktiv nebo cen, včetně odhadu cen, kotací, závazných kotací nebo jiné hodnoty používané administrátorem ke stanovení referenční hodnoty;

15) „údaji o obchodech“ sledovatelné ceny, sazby, indexy nebo hodnoty obchodů mezi nepřidruženými protistranami na aktivním trhu podléhající tržním silám nabídky a poptávky;

16) „finančním nástrojem“ veškeré nástroje uvedené v příloze I oddíle C směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, které jsou předmětem podané žádosti o přijetí k obchodování v obchodním systému ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU nebo které jsou obchodovány v obchodním systému ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU nebo systematickým internalizátorem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 20 uvedené směrnice;

17) „dohlíženou osobou“:

a) úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ( 1 );

b) investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;

c) pojišťovna ve smyslu čl. 13 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ( 2 );

d) zajišťovna ve smyslu čl. 13 bodu 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES;

e) SKIPCP ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 2009/65/ES nebo případně správcovská společnost SKIPCP ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice;

f) správce alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ( 3 );

g) instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění ve smyslu čl. 6 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ( 4 );

h) věřitel ve smyslu čl. 3 písm. b) směrnice 2008/48/ES pro účely úvěrových smluv ve smyslu čl. 3 písm. c) uvedené směrnice;

i) neúvěrová instituce ve smyslu čl. 4 bodu 10 směrnice 2014/17/EU pro účely smluv o úvěru ve smyslu čl. 4 bodu 3 uvedené směrnice;

j) organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/65/EU;

k) ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ( 5 );

l) registr obchodních údajů ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) č. 648/2012;

m) administrátor;

18) „finanční smlouvou“:

a) jakákoli úvěrová smlouva ve smyslu čl. 3 písm. c) směrnice 2008/48/ES;

b) jakákoli smlouva o úvěru ve smyslu čl. 4 bodu 3 směrnice 2014/17/EU;

19) „investičním fondem“ alternativní investiční fondy ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2011/61/EU nebo SKIPCP ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 2009/65/ES;

20) „vedoucím orgánem“ orgán nebo orgány administrátora nebo jiné dohlížené osoby jmenovaný či jmenované v souladu s vnitrostátním právem, které jsou zmocněny určovat strategii, cíle a celkové směřování tohoto subjektu a které dozorují a sledují rozhodnutí vedení a které zahrnují osoby, jež skutečně řídí činnost daného subjektu;

21) „spotřebitelem“ fyzická osoba, která ve finančních smlouvách, na něž se vztahuje toto nařízení, jedná za účelem, který nespadá do její obchodní, podnikatelské nebo profesní činnosti;

22) „referenční hodnotou týkající se úrokových sazeb“ referenční hodnota, jež je pro účely bodu 1 písm. b) podbodu ii) tohoto odstavce určena na základě sazby úroků, za niž banky mohou poskytovat či přijímat půjčky od jiných bank nebo jiných subjektů, než jsou banky, na peněžních trzích;

23) „referenční hodnotou cen komodit“ referenční hodnota, jejímž podkladovým aktivem pro účely bodu 1 písm. b) podbodu ii) tohoto odstavce je komodita ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ( 6 ), s výjimkou povolenek na emise podle přílohy I oddílu C bodu 11 směrnice 2014/65/EU;

▼M1

23a) „referenční hodnotou EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem“ referenční hodnota, která je označena jako referenční hodnota EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem a splňuje tyto požadavky:

a) pro účely bodu 1 písm. b) podbodu ii) tohoto odstavce a článku 19b jsou její podkladová aktiva vybírána, vážena nebo vyloučena tak, aby výsledné referenční portfolio bylo na dekarbonizační trajektorii; a

b) je koncipována v souladu s minimálními standardy stanovenými v aktech v přenesené pravomoci uvedených v čl. 19a odst. 2;

23b) „referenční hodnotou EU navázanou na Pařížskou dohodu“ referenční hodnota, která je označena jako referenční hodnota EU navázaná na Pařížskou dohodu a splňuje tyto požadavky:

a) pro účely bodu 1 písm. b) podbodu ii) tohoto odstavce a aktů v přenesené pravomoci podle článku 19c jsou její podkladová aktiva vybírána, vážena nebo vyloučena tak, aby byly emise uhlíku výsledného referenčního portfolia v souladu s cíli Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, která byla schválena Unií dne 5. října 2016 ( 7 ) (dále jen „Pařížská dohoda“);

b) je koncipována v souladu s minimálními standardy stanovenými v aktech v přenesené pravomoci uvedenými v čl. 19a odst. 2; a

c) činnosti týkající se jejích podkladových aktiv významně nepoškozují jiné cíle v environmentální a sociální oblasti a v oblasti správy a řízení (dále jen „ESG cíle“);

23c) „dekarbonizační trajektorií“ měřitelná, vědecky podložená a časově vymezená trajektorie směřující ke sladění s cíli Pařížské dohody spočívající ve snížení emisí uhlíku Okruhu 1, 2 a 3, jak je uvedeno v bodě 1 písm. e) přílohy III;

▼B

24) „referenční hodnotou týkající se regulovaných údajů“ referenční hodnota stanovená uplatněním vzorce podle:

a) vstupních údajů, které jsou dodávány v celém rozsahu a přímo:

i) z obchodního systému ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU nebo obchodního systému třetí země, pro který přijala Komise prováděcí rozhodnutí, že u právního a dohledového rámce uvedené země se rozumí, že má rovnocenný účinek ve smyslu čl. 28 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ( 8 ) nebo z regulovaného trhu považovaného za rovnocenný podle článku 2a nařízení (EU) č. 648/2012, avšak v každém případě pouze v souvislosti s údaji o obchodech týkajících se finančních nástrojů;

ii) ze schváleného systému pro uveřejňování informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 52 směrnice 2014/65/EU nebo od poskytovatele konsolidovaných obchodních informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 53 směrnice 2014/65/EU, v souladu s požadavky na povinnou transparentnost po uskutečnění obchodu, avšak pouze s odkazem na údaje o obchodech týkajících se finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému;

iii) ze schváleného mechanismu pro hlášení obchodů ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 54 směrnice 2014/65/EU, avšak pouze s odkazem na údaje o obchodech týkajících se finančních nástrojů, které jsou obchodovány v obchodním systému a jež musí být zveřejněny v souladu s požadavky na povinnou transparentnost po uskutečnění obchodu;

iv) z burzy pro obchodování s elektřinou uvedené v čl. 37 odst. 1 písm. j) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ( 9 );

v) z burzy pro obchodování se zemním plynem uvedené v čl. 41 odst. 1 písm. j) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ( 10 );

vi) z dražební platformy uvedené v článku 26 nebo 30 nařízení Komise (EU) č. 1031/2010 ( 11 );

vii) od poskytovatele služeb, kterého administrátor referenční hodnoty v souladu s článkem 10 pověřil shromažďováním údajů, pokud tento poskytovatel služeb získává údaje v celém rozsahu a přímo od subjektu uvedeného v bodech i) až vi);

b) čisté hodnoty aktiv investičních fondů;

25) „referenční hodnotou s kritickým významem“ jakákoli jiná referenční hodnota, než je referenční hodnota týkající se regulovaných údajů, která splňuje kteroukoli z podmínek uvedených v čl. 20 odst. 1 a která je uvedena na seznamu vypracovaném Komisí podle uvedeného článku;

26) „referenční hodnotou se značným významem“ referenční hodnota, která splňuje podmínky uvedené v čl. 24 odst. 1;

27) „referenční hodnotou bez značného významu“ referenční hodnota, která nesplňuje podmínky stanovené v čl. 20 odst. a čl. 24 odst. 1;

28) „nacházejícím se“ pokud jde o právnickou osobu, země, kde má tato osoba své sídlo nebo jinou úřední adresu; a pokud jde o fyzickou osobu, země, kde je tato osoba rezidentem pro daňové účely;

29) „veřejným orgánem“:

a) vláda nebo jiný orgán veřejné správy, včetně subjektů, které jsou pověřeny správou veřejného dluhu nebo se na ní podílejí;

b) subjekt nebo osoba, která buď vykonává funkce ve veřejné správě podle vnitrostátního práva, nebo nese odpovědnost či má funkci ve veřejné správě nebo poskytuje veřejné služby, včetně měření zaměstnanosti, hospodářské činnosti a inflace, pod dohledem subjektu ve smyslu písmene a).

2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem upřesnění dalších technických prvků definic stanovených v odstavci 1 tohoto článku, přičemž zejména upřesní, co pro účely definice pojmu index představuje zpřístupňování veřejnosti.

Komise případně zohlední vývoj na trhu či v oblasti technologií a sbližování postupů dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním měřítku.

3. Komise přijme prováděcí akty za účelem sestavení a revize seznamu veřejných orgánů v Unii, na něž se vztahuje definice podle odst. 1 bodu 29 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2.

Komise případně zohlední vývoj na trhu či v oblasti technologií a sbližování postupů dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním měřítku.







HLAVA II

INTEGRITA A SPOLEHLIVOST REFERENČNÍCH HODNOT







KAPITOLA 1

Správa, řízení a kontrola administrátorů

Článek 4

Požadavky na správu a řízení a požadavky týkající se střetů zájmů

1. Administrátor musí mít zaveden spolehlivý systém správy a řízení, který má jasnou organizační strukturu, v níž mají všechny osoby podílející se na poskytování referenční hodnoty náležitě definované, transparentní a konzistentní role a povinnosti.

Administrátoři učiní náležitá opatření pro zjišťování a prevenci nebo řešení vlastních střetů zájmů, včetně opatření týkajících se jejich vedoucích pracovníků, zaměstnanců a jakékoli další osoby, která je s nimi přímo či nepřímo spojena prostřednictvím kontroly, a dodavatelů nebo uživatelů a rovněž učiní veškerá opatření k tomu, aby v případech, kdy je nezbytné v rámci procesu stanovování referenčních hodnot provést určitý úsudek či uplatnit volnost rozhodování, se tak stalo nezávisle a spravedlivě.

2. Poskytování referenčních hodnot musí být z provozního hlediska odděleno od všech součástí obchodní činnosti administrátora, které mohou způsobit skutečný nebo možný střet zájmů.

3. Pokud u administrátora kvůli jeho vlastnické struktuře, kontrolním podílům nebo jiným činnostem prováděným subjektem, který administrátora vlastní nebo řídí nebo jejž administrátor vlastní nebo řídí, či spřízněnými subjekty administrátora dojde ke střetu zájmů, který nelze odpovídajícím způsobem odstranit, může relevantní příslušný orgán od administrátora vyžadovat, aby zřídil nezávislý útvar dozoru s vyrovnaným zastoupením zúčastněných stran, včetně uživatelů a dodavatelů.

4. Není-li možné takový střet zájmů přiměřeným způsobem řešit, může relevantní příslušný orgán od administrátora vyžadovat, aby buď ukončil veškeré činnosti, nebo vztahy, jež jsou příčinou tohoto střetu zájmů, nebo přestal poskytovat referenční hodnoty.

5. Administrátor zveřejní nebo oznámí uživatelům referenční hodnotu a relevantnímu příslušnému orgánu a případně dodavatelům veškeré stávající nebo možné střety zájmů, včetně střetů zájmů vyplývajících z vlastnictví nebo ovládání administrátora.

6. Administrátor zavádí a přijímá odpovídající strategie a postupy, jakož i účinná organizační opatření ke zjišťování, zveřejňování, prevenci, řešení a zmírňování střetů zájmů s cílem chránit integritu a nezávislost určování referenční hodnoty. Tyto strategie a postupy jsou pravidelně podrobovány přezkumu a aktualizovány. Tyto strategie a postupy zohledňují a řeší střety zájmů, míru volnosti rozhodování v procesu stanovování referenčních hodnot a rizika, jež tyto referenční hodnoty představují, a:

a) zajišťují důvěrnost informací, jež jsou administrátorovi dodávány nebo jež administrátor vytváří, v souladu s povinnostmi v oblasti zveřejňování a transparentnosti podle tohoto nařízení; a

b) zmírňují zejména střety zájmů vyplývající z vlastnictví nebo ovládání administrátora nebo vyplývající z jiných zájmů ve skupině administrátora nebo ze zájmů jiných osob, jež mohou vykonávat na administrátora svůj vliv nebo jej ovládat, pokud jde o stanovení dané referenční hodnoty.

7. Administrátor zajistí, aby jeho zaměstnanci a další fyzické osoby, jejichž služeb využívá nebo které řídí a kteří se přímo podílejí na poskytování referenční hodnoty:

a) disponovali potřebnými dovednostmi, znalostmi a zkušenostmi pro výkon svěřených povinností a byli účinným způsobem řízeni a kontrolováni;

b) nebyli vystaveni nežádoucím vlivům a nebyli předmětem střetů zájmů a aby odměňování a hodnocení výkonů těchto osob nevytvářelo střet zájmů ani jinak nesnižovalo integritu procesu stanovování referenčních hodnot;

c) neměli žádné zájmy ani obchodní styky, které by ohrožovaly činnosti dotyčného administrátora;

d) měli zakázáno přispívat ke stanovení referenčních hodnot účastí na nabídkách, poptávkách a obchodech svým jménem či jménem účastníků trhu, s výjimkou případů, kdy je tento způsob přispívání výslovně vyžadován jako součást metodiky referenčních hodnot a řídí se zvláštními pravidly, které se na ně vztahují; a

e) podléhali účinným postupům kontroly výměny informací s jinými zaměstnanci podílejícími se na činnostech, jež mohou vytvářet riziko střetu zájmů, nebo se třetími stranami, pokud tyto informace mohou ovlivnit referenční hodnotu.

8. Administrátor zavede zvláštní postupy vnitřní kontroly s cílem zajistit věrohodnost a spolehlivost zaměstnance nebo osoby určující referenční hodnotu, včetně toho, že referenční hodnoty budou před šířením alespoň interně schváleny vedením.

Článek 5

Požadavky na útvar dozoru

1. Administrátor zavede a udržuje stálý a účinný útvar dozoru, který zajistí dohled nad všemi aspekty poskytování jeho referenčních hodnot.

2. Administrátor vypracuje a zachovává spolehlivé postupy týkající se jeho útvaru dozoru, které zpřístupní relevantním příslušným orgánům.

3. Tento útvar dozoru se řídí zásadou integrity a má následující povinnosti, které jsou administrátorem přizpůsobovány složitosti referenční hodnoty, jejímu používání a slabým místům:

a) nejméně jednou ročně přezkum definice referenční hodnoty a metodiky pro její stanovení;

b) dohled nad změnami metodiky pro stanovení referenční hodnoty a vyžadování, aby administrátor takové změny konzultoval

c) dohled nad kontrolním systémem administrátora a nad jeho řízením a správou referenčních hodnot, a vychází-li referenční hodnota ze vstupních údajů dodavatelů, dohled nad kodexem chování uvedeným v článku 15;

d) přezkum a schvalování postupů pro ukončení referenční hodnoty včetně konzultací o tomto ukončení;

e) dohled nad třetími stranami podílejícími se na poskytování referenční hodnoty včetně zástupců pro její výpočet nebo šíření;

f) posuzování vnitřních a externích auditů a přezkumů a sledování, jak jsou prováděna stanovená nápravná opatření;

g) vychází-li referenční hodnota ze vstupních údajů dodavatelů, sledování vstupních údajů a dodavatelů a činností administrátora při rozporování nebo ověřování dodávaných vstupních údajů;

h) vychází-li referenční hodnota ze vstupních údajů dodavatelů, přijímání účinných opatření v souvislosti s případy porušení kodexu chování uvedeného v článku 15; a

i) podávání zpráv relevantním příslušným orgánům o případech pochybení dodavatelů, vychází-li referenční hodnota z vstupních údajů od dodavatelů, nebo administrátorů, o nichž se útvar dozoru dozví, a o anomálních nebo podezřelých vstupních údajích.

4. Útvar dozoru je vykonáván samostatným výborem nebo jiným vhodným systémem správy a řízení.

5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem s cílem upřesnit postupy týkající se útvaru dozoru a jeho vlastností, včetně jeho složení a umístění v rámci organizační struktury administrátora, aby byla zajištěna integrita tohoto útvaru a zabránilo se střetu zájmů. Orgán ESMA zejména vypracuje demonstrativní seznam vhodných systémů správy a řízení ve smyslu odstavce 4.

Orgán ESMA rozlišuje různé typy referenčních hodnot a odvětví podle tohoto nařízení a vezme v úvahu rozdíly ve vlastnické a ovládací struktuře administrátorů a povahu, rozsah a složitost poskytování určité referenční hodnoty, slabá místa umožňující manipulaci s referenční hodnotou a jakýkoli dopad takové manipulace, jakož i vývoj v oblasti referenčních hodnot a vývoj na finančních trzích, včetně sbližování postupů dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním měřítku. Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA se však nevztahují či neuplatňují na administrátory referenčních hodnot bez značného významu.

Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

6. Orgán ESMA může v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 vypracovat pokyny určené administrátorům referenčních hodnot bez značného významu, aby upřesnil prvky uvedené v odstavci 5 tohoto článku.

Článek 6

Požadavky na kontrolní systém

1. Administrátor musí mít zaveden kontrolní systém, který zajistí, že je referenční hodnota poskytována a uveřejňována nebo zpřístupňována v souladu s tímto nařízením.

2. Kontrolní systém je přiměřený rozsahu zjištěných střetů zájmů, míře volnosti rozhodování při poskytování referenčních hodnot a povaze vstupních údajů pro výpočet referenčních hodnot.

3. Kontrolní systém zahrnuje:

a) řízení provozních rizik;

b) odpovídající a účinné plány zachování provozu a obnovy činnosti při mimořádné události;

c) pohotovostní postupy, které jsou zavedeny pro případ přerušení procesu poskytování referenčních hodnot.

4. Administrátor zavede opatření:

a) k zajištění toho, aby dodavatelé dodržovali kodex chování uvedený v článku 15 a normy použitelné pro poskytování vstupních údajů;

b) ke sledování vstupních údajů, včetně pokud možno sledování vstupních údajů před zveřejněním referenční hodnoty a ověřování vstupních údajů po zveřejnění s cílem zjistit chyby a anomálie.

5. Kontrolní systém je podle potřeby dokumentován, přezkoumáván a aktualizován a zpřístupněn relevantnímu příslušnému orgánu a na požádání i uživatelům referenčních hodnot.

Článek 7

Požadavky na systém odpovědnosti

1. Administrátor musí zavést systém odpovědnosti, který zahrnuje uchovávání záznamů, provádění auditů a přezkum a postup pro řešení stížností a jenž zajišťuje doklady o dodržování požadavků tohoto nařízení.

2. Administrátor určí osobu pro výkon interní funkce s potřebnými schopnostmi, jejímž úkolem je přezkoumávat, jak administrátor dodržuje metodiku pro stanovení referenčních hodnot a toto nařízení, a podávat o tom zprávy.

3. U referenčních hodnot s kritickým významem jmenuje administrátor nezávislého externího auditora, jehož úkolem je minimálně jednou za rok přezkoumávat, jak administrátor dodržuje metodiku pro stanovení referenčních hodnot a toto nařízení, a podávat o tom příslušné zprávy.

4. Administrátor poskytne relevantnímu příslušnému orgánu na jeho žádost podrobné údaje o přezkumech a zprávách uvedených v odstavci 2. Na žádost relevantního příslušného orgánu zveřejní administrátor podrobné údaje o auditech uvedených v odstavci 3.

Článek 8

Požadavky na uchovávání záznamů

1. Administrátor vede záznamy o:

a) veškerých vstupních údajích, včetně využití těchto údajů;

b) metodice, která byla použita pro stanovení referenční hodnoty;

c) veškerých úsudcích nebo případech uplatnění volnosti rozhodování ze strany administrátora a případně posuzovatelů při stanovení referenčních hodnot, včetně zdůvodnění těchto případů úsudků nebo uplatnění volnosti rozhodování;

d) o tom, že určité vstupní údaje nebyly vzaty v úvahu, zejména pokud vyhovovaly požadavkům metodiky pro stanovení referenčních hodnot, a zdůvodnění toho, proč tyto údaje nebyly vzaty v úvahu;

e) jiných změnách nebo odchylkách od standardních postupů a metodik, včetně případů, kdy se tak stalo v době napětí na trhu nebo narušení trhu;

f) totožnosti přispěvatelů a fyzických osob zaměstnaných administrátory za účelem stanovování referenčních hodnot;

g) všech dokumentech týkajících se stížností, včetně dokumentů předložených stěžovatelem; a

h) telefonních hovorech a elektronické komunikaci mezi osobami, jež administrátor zaměstnává, a dodavateli či přispěvateli týkajících se referenční hodnoty.

2. Záznamy uvedené v odstavci 1 uchovává administrátor nejméně po dobu pěti let ve formě, kterou je možné reprodukovat a plně z ní pochopit stanovení referenční hodnoty a která umožňuje provést audit nebo hodnocení vstupních údajů, výpočtů, úsudků a uplatnění volnosti rozhodování. Záznamy telefonních hovorů nebo elektronické komunikace pořízené v souladu s odst. 1 písm. h) se na požádání poskytnou účastníkům hovorů nebo komunikace a uchovávají se po dobu tří let.

Článek 9

Mechanismus pro vyřizování stížností

1. Administrátor má zavedeny písemné postupy pro přijímání, prošetřování a uchovávání záznamů o stížnostech, včetně stížností, které souvisí s procesem stanovování referenčních hodnot administrátorem, a tyto postupy zveřejní.

2. Tento mechanismus pro vyřizování stížností musí zajistit, že:

a) administrátor zpřístupní pravidla pro vyřizování stížností, která umožní, aby byly předkládány stížnosti ohledně toho, zda je konkrétní stanovení referenční hodnoty reprezentativní pro určení tržní hodnoty, a ohledně navrhovaných změn procesu stanovování referenčních hodnot, použití metodiky při určitém stanovení referenční hodnoty a jiných rozhodnutí týkajících se procesu stanovování referenčních hodnot;

b) stížnosti jsou vyřizovány řádně a včas a o výsledku šetření je stěžovatel vyrozuměn v přiměřené lhůtě s výjimkou případů, kdy by takové vyrozumění bylo v rozporu s cíli veřejné politiky nebo s nařízením (EU) č. 596/2014; a

c) šetření se provádí nezávisle na zaměstnancích, kterých se předmět stížnosti mohl nebo může týkat;

Článek 10

Externí zajištění služeb nebo činností

1. Administrátor nesmí prostřednictvím externích poskytovatelů služeb zajišťovat funkce spojené s poskytováním určité referenční hodnoty takovým způsobem, aby to významně narušovalo kontrolu administrátora nad poskytováním referenční hodnoty nebo schopnost relevantního příslušného orgánu vykonávat dohled nad danou referenční hodnotou.

2. Využívá-li administrátor k zajištění určitých funkcí či souvisejících služeb a činností spojených s poskytováním určité referenční hodnoty externího poskytovatele služeb, odpovídá administrátor v celém rozsahu i nadále za plnění veškerých svých povinností, které mu na základě tohoto nařízení vznikají.

3. Administrátor využívající externích poskytovatelů služeb zajistí, aby byly splněny tyto podmínky:

a) poskytovatel služeb má schopnosti, kapacitu a veškerá povolení, která jsou podle právních předpisů vyžadována pro spolehlivý a profesionální výkon přenesených funkcí, služeb nebo činností;

b) administrátor dá relevantním příslušným orgánům k dispozici údaje o totožnosti a úkolech poskytovatele služeb účastnícího se procesu stanovování referenčních hodnot;

c) administrátor přijme vhodná opatření, ukáže-li se, že poskytovatel služeb zřejmě neplní přenesené funkce efektivně a v souladu s platnými právními předpisy a regulačními požadavky;

d) administrátor si udržuje odborné znalosti nezbytné pro řádný dohled nad funkcemi, které jsou zajišťovány prostřednictvím externích služeb nebo činností, a pro řízení rizik, která s tím souvisí;

e) poskytovatel služeb informuje administrátora o veškerém vývoji, který může mít významný dopad na jeho schopnost vykonávat přenesené funkce efektivně a v souladu s platnými právními předpisy a regulačními požadavky;

f) poskytovatel služeb v souvislosti s činnostmi, které na něj byly přeneseny, spolupracuje s relevantním příslušným orgánem, a administrátor a relevantní příslušný orgán mají faktický přístup k údajům o přenesených činnostech a do prostor pro výkon podnikání poskytovatele služeb a relevantní příslušný orgán je schopen tato práva na přístup vykonávat;

g) administrátor je schopen v případě potřeby ujednání o externím poskytování služeb ukončit;

h) administrátor přijme přiměřená opatření, včetně plánů pro mimořádné události, s cílem předejít nepřiměřenému provoznímu riziku spojenému s účastí poskytovatele služeb v procesu stanovování referenčních hodnot.







KAPITOLA 2

Vstupní údaje, metodika a oznamování případů porušení

Článek 11

Vstupní údaje

1. Poskytování referenční hodnoty se řídí následujícími požadavky, které se týkají jejích vstupních údajů:

a) vstupní údaje musí být dostatečné, aby přesně a spolehlivě odrážely reálný stav trhu či ekonomickou realitu, které má příslušná referenční hodnota měřit.

Jako vstupní údaje slouží údaje o obchodech, jsou-li k dispozici a je-li to vhodné. Pakliže údaje o obchodech nejsou dostatečné nebo nejsou vhodné k tomu, aby přesně a spolehlivě odrážely reálný stav trhu či ekonomickou realitu, které má příslušná referenční hodnota měřit, je možné použít vstupní údaje, které nejsou údaji o obchodech, včetně odhadovaných cen, kotací a závazných kotací nebo jiných hodnot;

b) vstupní údaje uvedené v písmenu a) musí být ověřitelné;

c) administrátor vypracuje a zveřejní jasné pokyny o typech vstupních údajů, pořadí využití různých typů vstupních údajů a využití odborného úsudku, aby byl zajištěn soulad s písmenem a) tohoto odstavce a příslušnou metodikou;

d) pokud referenční hodnota vychází ze vstupních údajů získaných od dodavatelů, administrátor získává, je-li to vhodné, vstupní údaje od spolehlivého a reprezentativního souboru či vzorku dodavatelů, aby bylo zajištěno, že výsledná referenční hodnota bude představovat spolehlivou a reprezentativní výpověď o reálném stavu trhu či ekonomické realitě, které má tato referenční hodnota měřit;

e) administrátor nepoužívá vstupní údaje od dodavatele, pokud má administrátor jakékoli náznaky o tom, že tento dodavatel nectí kodex chování uvedený v článku 15, a v takovém případě získá reprezentativní veřejně dostupné údaje.

2. Administrátor zajistí, aby jeho kontroly vstupních údajů zahrnovaly:

a) kritéria, jež stanoví, kdo může administrátorovi dodávat vstupní údaje, a proces výběru dodavatelů;

b) postup, jakým jsou vstupní údaje od dodavatele vyhodnocovány a jakým je poskytování dalších vstupních údajů tímto dodavatelem ukončeno, nebo případně postup, jakým jsou vůči dodavateli v případě nedodržení požadavků tohoto nařízení uplatňovány další sankce; a

c) postup pro ověřování vstupních údajů, a to i oproti jiným ukazatelům nebo údajům, v zájmu zajištění jejich integrity a přesnosti.

3. Jestliže vstupní údaje pro stanovení referenční hodnoty dodává útvar poskytující služby přímo klientům, to znamená jakékoli oddělení, divize, skupina nebo zaměstnanci dodavatelů, nebo k němu přidružený subjekt plnící tuto funkci, který provádí jakékoli činnosti v oblasti výpočtu cen, obchodování, prodeje, uvádění na trh, reklamy, oslovování, strukturování a makléřství, administrátor musí:

a) získat z jiných zdrojů údaje, jež tyto vstupní údaje potvrdí; a

b) zajistit, aby dodavatelé měli zavedeny odpovídající vnitřní postupy pro dohled a ověřování.

4. Pokud se administrátor domnívá, že vstupní data neodrážejí reálný stav trhu či ekonomickou realitu, které má referenční hodnota měřit, musí v přiměřené lhůtě změnit vstupní údaje, dodavatele nebo metodiku, aby bylo zajištěno, že vstupní údaje odráží reálný stav trhu či ekonomickou realitu nebo v opačném případě poskytování této referenční hodnoty ukončit.

5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž blíže upřesní, jak zajistit vhodnost a ověřitelnost vstupních údajů, jak to je vyžadováno v odst. 1 písm. a) a b), jakož i vnitřní postupy pro dohled a ověřování pro dodavatele, kdy se administrátor musí ujistit, že byly dodavatelem zavedeny, v souladu s odst. 3 písm. b), aby byla zajištěna integrita a přesnost vstupních údajů. Tyto návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA se však nevztahují ani neuplatňují na administrátory referenčních hodnot bez značného významu.

Orgán ESMA zohledňuje různé typy referenčních hodnot a odvětví podle tohoto nařízení, povahu vstupních údajů, vlastnosti podkladového trhu nebo ekonomické reality a zásadu proporcionality, náchylnost referenční hodnoty k manipulaci a sbližování postupů dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním měřítku.

Orgán ESMA tyto návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

6. Orgán ESMA může v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 vypracovat pokyny určené administrátorům referenčních hodnot bez značného významu, aby upřesnil prvky uvedené v odstavci 5 tohoto článku.

Článek 12

Metodika

1. Pro stanovení referenční hodnoty používá administrátor metodiku, která:

a) je důkladná a spolehlivá;

b) má jasná pravidla určující, jakým způsobem a kdy lze při stanovování referenční hodnoty uplatňovat volnost rozhodování;

c) je přesná a důsledná, stabilní a ověřitelná, včetně příslušného zpětného testování oproti dostupným údajům o obchodech;

d) je odolná a zajišťuje, že referenční hodnotu lze vypočítat za nejrůznějších možných okolností, aniž by byla ohrožena její integrita;

e) je dohledatelná a ověřitelná.

2. Při vypracovávání metodiky pro stanovení referenčních hodnot administrátor referenční hodnoty:

a) zohlední faktory, jako je velikost a obvyklá likvidita trhu, transparentnost obchodování a pozice účastníků trhu, koncentrace trhu, dynamika trhu a vhodnost každého vzorku z hlediska reálného stavu trhu a ekonomické reality, kterou má daná referenční hodnota měřit;

b) určí, co představuje aktivní trh pro účely této referenční hodnoty; a

c) stanoví prioritu různých druhů vstupních údajů.

3. Administrátor musí mít zavedena a zveřejněna jasná pravidla, jež stanoví, za jakých okolností kvantita nebo kvalita vstupních údajů nedosahuje standardů nezbytných pro to, aby bylo možno pomocí dané metodiky přesně a spolehlivě určit referenční hodnotu, a v nichž popíše, zda a jak se má referenční hodnota za takových okolností vypočítat.

Článek 13

Transparentnost metodiky

1. Referenční hodnoty a metodiku administrátor sestaví, provozuje a spravuje transparentním způsobem. Administrátor za tímto účelem zveřejní a poskytne tyto informace:

a) klíčové prvky metodiky, kterou administrátor používá u každé poskytnuté a zveřejněné referenční hodnoty nebo případně u každé poskytnuté a zveřejněné skupiny příbuzných referenčních hodnot;

b) podrobné informace o interním přezkumu a schvalování dané metodiky a četnosti těchto přezkumů;

c) postupy konzultace a zdůvodnění u každé navrhované podstatné změny v metodice administrátora, včetně vymezení toho, co představuje podstatnou změnu, a okolnosti, za nichž má administrátor oznámit všechny takové změny uživatelům;

▼M1

d) vysvětlení, jakým způsobem klíčové prvky metodiky uvedené v písmenu a) odrážejí ESG faktory u každé referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot, vyjma referenčních hodnot týkajících se úrokových sazeb a měnových kurzů.

Administrátoři referenčních hodnot splní požadavek uvedený v prvním pododstavci písm. d) do 30. dubna 2020.

▼B

2. Postupy, které jsou vyžadovány podle odst. 1 písm. c) musí stanovit:

a) informování v předstihu, v jasně vymezené lhůtě, jež umožní analyzovat dopad všech navrhovaných podstatných změn a připomínkovat je; a

b) sdělování připomínek uvedených v písmenu a) tohoto odstavce a reakci administrátora na tyto připomínky, jež budou po každé konzultaci zpřístupněny, s výjimkou případů, kdy je požadováno zachování důvěrnosti původcem připomínky.

▼M1

2a. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem doplnění tohoto nařízení tím, že stanoví minimální obsah vysvětlení uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci písm. d) tohoto článku, jakož i standardního formátu, který se má použít.

▼B

3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž blíže upřesní informace, které musí administrátor poskytovat na základě požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2, přičemž rozlišuje různé typy referenčních hodnot a odvětví podle tohoto nařízení. Orgán ESMA vezme v úvahu potřebu zveřejňovat takové prvky metodiky, které umožní uživatelům na základě dostatečně podrobných informací získat přehled o tom, jak je referenční hodnota poskytována, posoudit její reprezentativnost, její relevantnost z hlediska konkrétních uživatelů a její vhodnost jakožto reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv a ve vztahu k zásadě proporcionality. Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA se však nevztahují ani neuplatňují na administrátory referenčních hodnot bez značného významu.

Orgán ESMA tyto návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

4. Orgán ESMA může v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 vypracovat pokyny určené administrátorům referenčních hodnot bez značného významu, jimiž blíže upřesní prvky uvedené v odstavci 3 tohoto článku.

Článek 14

Oznamování případů porušení

1. Administrátor zavede odpovídající systémy a účinné kontroly, které zaručí integritu vstupních údajů, aby mohl zjistit a oznamovat příslušnému orgánu jednání, které by mohlo představovat manipulaci či pokus o manipulaci s referenční hodnotou ve smyslu nařízení (EU) č. 596/2014.

2. Vstupní údaje a jejich dodavatele administrátor monitoruje, aby mohl příslušnému orgánu oznámit skutečnost, že nabyl podezření, že v souvislosti s příslušnou referenční hodnotou dochází k jednání, které by mohlo představovat manipulaci či pokus o manipulaci s referenční hodnotou ve smyslu nařízení (EU) č. 596/2014, a podat mu o tom veškeré potřebné informace, a to včetně jednání ve shodě za tímto účelem.

Příslušný orgán administrátora případně postoupí tuto informaci příslušnému orgánu ve smyslu nařízení (EU) č. 596/2014.

3. Administrátor má zavedeny postupy, které jeho vedoucím pracovníkům, zaměstnancům a ostatním fyzickým osobám, jejichž služeb využívá nebo které řídí, umožní interně oznamovat případy porušení tohoto nařízení.







KAPITOLA 3

Kodex chování a požadavky na dodavatele

Článek 15

Kodex chování

1. Je-li referenční hodnota založena na vstupních údajích od dodavatelů, její administrátor vypracuje pro každou referenční hodnotu kodex chování, který jasně stanoví povinnosti dodavatelů spojené s dodáváním vstupních údajů, a zajistí, aby byl takový kodex chování v souladu s tímto nařízením. Administrátor se musí minimálně jednou za rok nebo v okamžiku změny v kodexu chování ujistit o tom, že jej dodavatelé soustavně dodržují.

2. Kodex chování obsahuje alespoň tyto prvky:

a) jasný popis požadovaných vstupních údajů a požadavky, které zajistí, aby byly vstupní údaje poskytovány v souladu s články 11 a 14;

b) označení osob, které mohou dodávat administrátorovi vstupní údaje a postupy ověřování totožnosti dodavatele a všech přispěvatelů, jakož i oprávnění přispěvatelů, kteří dodávají vstupní údaje jménem dodavatele;

c) postupy, které zajistí, aby dodavatel poskytoval všechny důležité vstupní údaje;

d) systémy a kontroly, jež je povinen zavést dodavatel, včetně:

i) postupů pro dodávání vstupních údajů, včetně požadavků, aby dodavatel určil, zda jsou vstupními údaji údaje o obchodech a zda vstupní údaje vyhovují požadavkům administrátora;

ii) postupů pro uplatňování volnosti rozhodování při dodávání vstupních údajů;

iii) požadavků na ověřování vstupních údajů před jejich poskytnutím administrátorovi;

iv) postupů pro uchovávání záznamů;

v) požadavků na oznamování podezřelých vstupních údajů;

vi) požadavků ohledně řešení střetů zájmů.

3. Administrátor může vytvořit samostatný kodex chování pro každou skupinu příbuzných referenčních hodnot, které poskytuje.

4. Pokud relevantní příslušný orgán při uplatnění své pravomoci uvedené v článku 41 shledá, že určité prvky kodexu chování nejsou v souladu s tímto nařízením, vyrozumí o tom dotyčného administrátora. Administrátor upraví do 30 dnů od tohoto vyrozumění kodex chování tak, aby byl zajištěn jeho soulad s tímto nařízením.

5. Do 15 pracovních dnů ode dne použití rozhodnutí o zařazení referenční hodnoty s kritickým významem na seznam uvedený v čl. 20 odst. 1 předloží administrátor této referenční hodnoty s kritickým významem kodex chování relevantnímu příslušnému orgánu. Relevantní příslušný orgán do 30 dnů ověří, zda je obsah kodexu chování v souladu s tímto nařízením. V případě, že relevantní příslušný orgán zjistí prvky kodexu chování, které nejsou v souladu s tímto nařízením, použije se odstavec 4 tohoto článku.

6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž blíže upřesní prvky kodexu chování uvedené v odstavci 2 pro různé typy referenčních hodnot a aby zohlednil vývoj v oblasti referenčních hodnot a vývoj na finančních trzích.

Orgán ESMA vezme v úvahu různé vlastnosti referenčních hodnot a dodavatelů, zejména se zřetelem k rozdílnosti vstupních údajů a metodik, rizikům manipulace se vstupními údaji a ke sbližování postupů dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním měřítku.

Orgán ESMA tyto návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

Článek 16

Požadavky na správu, řízení a kontrolu pro dohlíženého dodavatele

1. Na dohlíženého dodavatele se vztahují tyto požadavky na správu, řízení a kontrolu:

a) dohlížený dodavatel zajistí, aby v souvislosti s dodáváním vstupních údajů nedocházelo ani nemohlo docházet ke střetu zájmů a aby v případech, kdy je nezbytné uplatnit volnost rozhodování, se tak stalo nezávisle a poctivě a na základě příslušných informací v souladu s kodexem chování uvedeným v článku 15;

b) dohlížený dodavatel musí zavést kontrolní systém, díky němuž je schopen zajistit, aby vstupní údaje byly věrohodné, přesné a spolehlivé a aby byly poskytovány v souladu s tímto nařízením a kodexem chování uvedeným v článku 15.

2. Dohlížený dodavatel musí zavést účinné systémy a kontroly, jimiž zajišťuje integritu a spolehlivost všech vstupních údajů, které jsou dodávány administrátorovi, včetně:

a) kontroly toho, kdo může předávat administrátorovi vstupní údaje, a v přiměřeném rozsahu také včetně postupu pro schvalování fyzickou osobou v pozici nadřízené přispěvateli;

b) náležité odborné přípravy přispěvatelů pokrývající alespoň toto nařízení a nařízení (EU) č. 596/2014;

c) opatření pro řešení střetů zájmů, včetně případného organizačního oddělení zaměstnanců a zvážení toho, jak lze odstranit podněty k manipulaci s referenčními hodnotami plynoucí z politik v oblasti odměňování;

d) uchovávání záznamů po náležitou dobu o komunikaci v souvislosti s poskytováním vstupních údajů, veškerých informacích, které byly využity k tomu, aby dodavatel mohl učinit jednotlivá předložení, a veškerých stávajících nebo možných střetech zájmů, včetně mimo jiné o expozicích dodavatele vůči finančním nástrojům, které využívají referenční hodnotu jakožto referenci;

e) uchovávání záznamů o interních a externích auditech.

3. V případech, kdy se vstupní údaje opírají o odborný úsudek, zavedou dohlížení dodavatelé kromě systémů a kontrol uvedených v odstavci 2 postupy, jimiž se řídí při použití úsudku nebo při uplatnění volnosti rozhodování, a uchovávají záznamy obsahující zdůvodnění takového úsudku nebo volného rozhodnutí. V přiměřeném rozsahu dohlížení dodavatelé zohlední povahu dané referenční hodnoty a jejích vstupních údajů.

4. Při provádění auditů a výkonu dohledu nad poskytováním referenční hodnoty dohlížený dodavatel plně spolupracuje s administrátorem a relevantním příslušným orgánem a umožní přístup k informacím a záznamům uchovávaným v souladu s odstavci 2 a 3.

5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž blíže upřesní požadavky týkající se správy a řízení, systémů a kontrol a politik uvedených v odstavcích 1, 2 a 3.

Orgán ESMA vezme v úvahu různé vlastnosti referenčních hodnot a dohlížených dodavatelů, zejména se zřetelem k rozdílnosti poskytovaných vstupních údajů a používaných metodik, riziku manipulace se vstupními údaji a povaze činností prováděných dohlíženými dodavateli a vývoj v oblasti referenčních hodnot a vývoj na finančních trzích, včetně sbližování postupů dohledu nad stanovováním referenčních hodnot v mezinárodním měřítku. Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA se však nevztahují ani neuplatňují na dohlížené dodavatele referenčních hodnot bez značného významu.

Orgán ESMA tyto návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

6. Orgán ESMA může v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 vypracovat pokyny určené dohlíženým dodavatelům referenčních hodnot bez značného významu, aby upřesnil prvky uvedené v odstavci 5 tohoto článku.







HLAVA III

POŽADAVKY NA RŮZNÉ TYPY REFERENČNÍCH HODNOT







KAPITOLA 1

Referenční hodnoty týkající se regulovaných údajů

Článek 17

Referenční hodnoty týkající se regulovaných údajů

1. Ustanovení čl. 11 odst. 1 písm. d) a e), čl. 11 odst. 2 a 3, čl. 14 odst. 1 a 2, články 15 a 16 se nepoužijí na poskytování referenčních hodnot týkajících se regulovaných údajů a dodávání vstupních údajů pro tyto referenční hodnoty. Ustanovení čl. 8 odst. 1 písm. a) se nevztahuje na poskytování těch referenčních hodnot týkajících se regulovaných údajů, které vychází ze vstupních údajů dodaných v celém rozsahu a přímo ve smyslu čl. 3 odst. 1 bodu 24.

2. Články 24 a 25 nebo článek 26 se případně použijí na poskytování referenčních hodnot týkajících se regulovaných údajů a dodávání vstupních údajů pro tyto referenční hodnoty, které se používají přímo nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě do 500 miliard EUR, určené případně na základě celého spektra splatností, pro které jsou daný index či sazba stanovovány.







KAPITOLA 2

Referenční hodnoty týkající se úrokových sazeb

Článek 18

Referenční hodnoty týkající se úrokových sazeb

Vedle požadavků stanovených v hlavě II nebo místo nich se na poskytování referenčních hodnot týkajících se úrokových sazeb a na dodávání vstupních údajů pro tyto referenční hodnoty použijí zvláštní požadavky stanovené v příloze I.

Na poskytování referenční hodnoty týkající se úrokových sazeb a na dodávání vstupních údajů pro tyto referenční hodnoty se nevztahují články 24, 25 a 26.







KAPITOLA 3

Referenční hodnoty cen komodit

Článek 19

Referenční hodnoty cen komodit

1. Na poskytování referenčních hodnot cen komodit a na dodávání vstupních údajů pro tyto referenční hodnoty, pokud se nejedná o referenční hodnoty týkající se regulovaných údajů nebo založené na údajích dodaných dodavateli, z nichž většinu tvoří dohlížené osoby, se namísto požadavků podle hlavy II, s výjimkou článku 10, vztahují zvláštní požadavky stanovené v příloze II.

Na poskytování referenčních hodnot cen komodit a na dodávání vstupních údajů pro tyto referenční hodnoty se nevztahují články 24, 25 a 26.

2. Pokud je referenční hodnota cen komodit referenční hodnotou s kritickým významem a podkladovým aktivem je zlato, stříbro nebo platina, tak se namísto přílohy II uplatňují požadavky hlavy II.

▼M1







KAPITOLA 3a

Referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem a referenční hodnoty EU navázané na Pařížskou dohodu

Článek 19a

Referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem a referenční hodnoty EU navázané na Pařížskou dohodu

1. Na poskytování referenčních hodnot EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem a referenčních hodnot EU navázaných na Pařížskou dohodu a na dodávání vstupních údajů pro tyto referenční hodnoty se kromě požadavků hlav II, III a IV vztahují požadavky stanovené v příloze III.

2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem doplnění tohoto nařízení tím, že stanoví minimální standardy pro referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem a referenční hodnoty EU navázané na Pařížskou dohodu, aby upřesnila:

a) kritéria pro výběr podkladových aktiv, případně včetně jakýchkoli kritérií pro vyloučení aktiv;

b) kritéria a metodu pro vážení podkladových aktiv v referenční hodnotě;

c) určení dekarbonizační trajektorie pro referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem.

3. Administrátoři referenční hodnoty, kteří poskytují referenční hodnotu EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem nebo referenční hodnotu EU navázanou na Pařížskou dohodu, splní požadavky tohoto nařízení do 30. dubna 2020.

Článek 19b

Požadavky pro referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem

Do 31. prosince 2022 administrátoři referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem vyberou, zváží nebo vyloučí podkladová aktiva vydaná společnostmi, jež se řídí dekarbonizační trajektorií, v souladu s těmito požadavky:

i) společnosti zveřejní měřitelné cílové hodnoty pro snížení emisí uhlíku, které mají být dosaženy ve vymezených lhůtách;

ii) společnosti zveřejní snížení emisí uhlíku, jež je rozčleněno na úroveň příslušných provozovaných dceřiných podniků;

iii) společnosti každoročně zveřejňují informace o pokroku při dosahování těchto cílových hodnot;

iv) činnosti týkající se podkladových aktiv nesmí významně poškozovat jiné ESG cíle.

Článek 19c

Vyloučení pro referenční hodnoty EU navázané na Pařížskou dohodu

1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem doplnění tohoto nařízení tím, že pro referenční hodnoty EU navázané na Pařížskou dohodu určí odvětví, jež mají být vyloučena z toho důvodu, že nemají měřitelné cílové hodnoty pro snížení emisí uhlíku ve vymezených lhůtách, které jsou v souladu s cíli Pařížské dohody. Komise přijme tento akt v přenesené pravomoci do 1. ledna 2021 a aktualizuje jej každé tři roky.

2. Při vypracovávání aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odstavci 1 přihlédne Komise k práci technické skupiny odborníků pro udržitelné finance.

Článek 19d

Snaha poskytnout referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem

Do 1. ledna 2022 se administrátoři nacházející se v Unii, kteří poskytují referenční hodnoty se značným významem, jež jsou určeny na základě hodnoty jednoho nebo více z podkladových aktiv nebo cen, vynasnaží poskytnout jednu nebo více referenčních hodnot EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem.

▼B







KAPITOLA 4

Referenční hodnoty s kritickým významem

Článek 20

Referenční hodnoty s kritickým významem

1. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem uvedeným v čl. 50 odst. 2, aby sestavila seznam referenčních hodnot poskytovaných administrátory nacházejícími se v Unii, které se považují za referenční hodnoty s kritickým významem, a minimálně jednou za dva roky provedla jeho revizi, pokud je splněna jedna z následujících podmínek:

a) referenční hodnota se používá přímo nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 500 miliard EUR, určené případně na základě celého spektra splatností, pro které je referenční hodnota stanovována;

b) referenční hodnota vychází z údajů dodaných dodavateli, z nichž se většina nachází v jednom členském státě, a je považována v tomto členském státě v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 2, 3, 4 a 5 tohoto článku za referenční hodnotu s kritickým významem;

c) referenční hodnota splňuje všechna následující kritéria:

i) referenční hodnota se používá přímo, nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 400 miliard EUR, určené případně na základě celého spektra splatností, pro které jsou daný index či sazba stanovovány, avšak nepřevyšuje hodnotu stanovenou v písmeni a);

ii) referenční hodnota nemá žádné přiměřené tržní substituty nebo jich má jen velmi málo;

iii) neposkytování této referenční hodnoty nebo její poskytování na základě vstupních údajů, které již plně nereprezentují podkladový trh nebo ekonomickou realitu nebo které jsou nespolehlivé, by mělo významný a nepříznivý dopad na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v jednom nebo v několika členských státech.

Pokud referenční hodnota splňuje kritéria podle písm. c) bodů ii) a iii), avšak nesplňuje kritérium písm. c) bodu i), příslušné orgány dotčených členských států se mohou dohodnout s příslušným orgánem členského státu, v němž je usazen administrátor, že taková referenční hodnota má být považována za referenční hodnotu s kritickým významem podle tohoto pododstavce. Orgán příslušný pro administrátora však vždy musí vést konzultace s příslušnými orgány dotčených členských států. Nedosáhnou-li příslušné orgány shody, rozhodne orgán příslušný pro administrátora, zda má být referenční hodnota považována za referenční hodnotu s kritickým významem podle tohoto pododstavce, přičemž vezme v úvahu důvody neshody. Příslušné orgány či v případě, že není dosaženo shody, orgán příslušný pro administrátora postoupí své posouzení Komisi. Komise poté, co takové posouzení obdrží, přijme v souladu s tímto odstavcem prováděcí akt. Kromě toho v případě, že není dosaženo shody, orgán příslušný pro administrátora postoupí své posouzení orgánu ESMA, který může zveřejnit stanovisko.

2. Pokud se příslušný orgán členského státu podle odst. 1 písm. b) domnívá, že administrátor podléhající jeho dohledu poskytuje referenční hodnotu, která má být považována za referenční hodnotu s kritickým významem, oznámí tuto skutečnost orgánu ESMA a postoupí mu posouzení s příslušnými podklady.

3. Příslušný orgán pro účely odstavce 2 posoudí, zda by ukončení této referenční hodnoty nebo její poskytování na základě vstupních údajů nebo skupiny dodavatelů, které již nereprezentují podkladový trh nebo ekonomickou realitu, mělo významný a nepříznivý dopad na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v jeho členském státě. Příslušný orgán ve svém posouzení vezme v úvahu:

a) hodnotu finančních nástrojů a finančních smluv, které na referenční hodnotu odkazují, a hodnotu investičních fondů, které používají odkaz na referenční hodnotu k měření své výkonnosti, v členském státě a jejich význam z hlediska celkové hodnoty nevypořádaných finančních nástrojů a finančních smluv a celkové hodnoty investičních fondů v tomto členském státě;

b) hodnotu finančních nástrojů a finančních smluv, které na tuto referenční hodnotu odkazují, a hodnotu investičních fondů, které používají odkaz na referenční hodnotu k měření své výkonnosti, v členském státě a jejich význam z hlediska hrubého národního produktu v daném členském státě;

c) jakýkoliv jiný údaj, jímž lze objektivně posoudit možný dopad přerušení poskytování referenční hodnoty či její nespolehlivosti na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v daném členském státě.

Příslušný orgán přezkoumá alespoň jednou za dva roky své posouzení kritického významu referenční hodnoty a toto nové posouzení oznámí a postoupí orgánu ESMA.

4. Orgán ESMA do šesti týdnů od přijetí oznámení podle odstavce 2 vydá stanovisko o tom, zda je posouzení příslušného orgánu v souladu s požadavky podle odstavce 3, a předá toto stanovisko spolu s posouzením příslušného orgánu Komisi.

5. Komise po obdržení stanoviska podle odstavce 4 přijme prováděcí akt v souladu s odstavcem 1.

6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem:

a) určení způsobu, jak je posuzována nominální hodnota finančních nástrojů jiných než derivátů, jmenovitá hodnota derivátů a čistá hodnota aktiv investičních fondů, a to i v případě nepřímého odkazu na referenční hodnotu v rámci kombinace referenčních hodnot, za účelem jejího srovnání s prahovými hodnotami podle odstavce 1 tohoto článku a čl. 24 odst. 1 písm. a);

b) přezkoumání metody výpočtu použité pro stanovení prahových hodnot podle odstavce 1 tohoto článku, s ohledem na vývoj trhu, cen a regulace, jakož i vhodnosti zařazení referenčních hodnot, u nichž celková hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů, na kterou odkazují, se blíží prahové hodnotě; tento přezkum se provádí alespoň jednou za dva roky počínaje dnem 1. ledna 2018;

c) určení způsobu, jak se uplatní kritéria podle odst. 1 písm. c) bodu iii) tohoto článku, přičemž se zohlední jakékoli údaje napomáhající objektivnímu posouzení možného dopadu přerušení poskytování referenční hodnoty či její nespolehlivosti na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v jednom nebo více z členských států.

Komise případně zohlední relevantní vývoj na trhu či technologický vývoj.

Článek 21

Povinná administrace referenční hodnoty s kritickým významem

1. Pokud má administrátor referenční hodnoty s kritickým významem v úmyslu přestat tuto referenční hodnotu poskytovat, je povinen:

a) tuto skutečnost okamžitě oznámit svému příslušnému orgánu; a

b) do čtyř týdnů od takového oznámení předložit posouzení toho, jak má být tato referenční hodnota:

i) převedena na nového administrátora; nebo

ii) jakým způsobem bude ukončeno její poskytování, přičemž vezme v úvahu postup stanovený v čl. 28 odst. 1.

Během období uvedeného v prvním pododstavci písm. b) nepřestane administrátor tuto referenční hodnotu poskytovat.

2. Příslušný orgán po obdržení posouzení vypracovaného administrátorem a uvedeného v odstavci 1:

a) informuje orgán ESMA a případně kolegium zřízené podle článku 46; a

b) do čtyř týdnů vypracuje své vlastní posouzení toho, jakým způsobem bude daná referenční hodnota převedena na nového administrátora nebo jak bude ukončeno její poskytování, přičemž přihlédne k postupu stanovenému podle čl. 28 odst. 1.

Během období uvedeného v prvním pododstavci písm. b) tohoto odstavce nepřestane administrátor tuto referenční hodnotu poskytovat, ledaže by k tomu měl písemný souhlas příslušného orgánu.

3. Po dokončení posouzení uvedeného v odst. 2 písm. b) je příslušný orgán oprávněn uložit administrátorovi, aby danou referenční hodnotu nadále uveřejňoval až do okamžiku, kdy:

a) bude poskytování této referenční hodnoty převedeno na nového administrátora;

b) je poskytování této referenční hodnoty možné řádně ukončit; nebo

c) tato referenční hodnota již nebude mít kritický význam.

Pro účely prvního pododstavce nesmí být období, pro které může příslušný orgán uložit administrátorovi, aby nadále zveřejňoval referenční hodnotu, delší než 12 měsíců.

▼M1

Na konci tohoto období přezkoumá příslušný orgán své rozhodnutí, kterým ukládá administrátorovi nadále zveřejňovat referenční hodnotu. Je-li to nezbytné, příslušný orgán může uvedené období prodloužit o příslušnou dobu, avšak nejdéle o 12 měsíců. Celková doba povinné administrace nesmí překročit pět let.

▼B

4. Aniž je dotčen odstavec 1, posoudí příslušný orgán v případě, že administrátor referenční hodnoty s kritickým významem má v souvislosti s insolvenčním řízením ukončit svou činnost, zda a jak lze referenční hodnotu s kritickým významem převést na nového administrátora či řádně ukončit její poskytování, přičemž zohlední postup stanovený podle čl. 28. odst. 1.

Článek 22

Omezení tržní síly administrátorů referenčních hodnot s kritickým významem

Aniž je dotčeno uplatnění unijního práva hospodářské soutěže, učiní administrátor při poskytování referenčních hodnot s kritickým významem náležitá opatření, aby zajistil, že licence a informace týkající se referenční hodnoty jsou poskytovány všem uživatelům spravedlivým, přiměřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem.

Článek 23

Povinné dodávání vstupních údajů u referenční hodnoty s kritickým významem

1. Tento článek se použije na referenční hodnoty s kritickým významem, které vycházejí z údajů dodaných dodavateli, z nichž většinu tvoří dohlížené osoby.

2. Administrátor jedné nebo více referenčních hodnot s kritickým významem předkládá každé dva roky svému příslušnému orgánu posouzení schopnosti každé referenční hodnoty s kritickým významem měřit podkladový trh nebo ekonomickou realitu.

3. Pokud dohlížený dodavatel pro referenční hodnotu s kritickým významem má v úmyslu ukončit dodávání vstupních údajů, neprodleně tuto skutečnost písemně oznámí administrátorovi referenční hodnoty, který o tom neprodleně vyrozumí svůj příslušný orgán. Pokud se dohlížený dodavatel nachází v jiném členském státě, informuje orgán příslušný pro administrátora bezodkladně orgán příslušný pro tohoto dodavatele. Administrátor referenční hodnoty předloží svému příslušnému orgánu co nejdříve, nejpozději však do 14 dnů po obdržení oznámení učiněného dohlíženým dodavatelem, posouzení dopadů, které se týká schopnosti referenční hodnoty měřit podkladový trh nebo ekonomickou realitu.

4. Orgán příslušný pro administrátora po obdržení posouzení od administrátora referenční hodnoty podle odstavců 2 a 3 tohoto článku a na základě takového posouzení neprodleně informuje orgán ESMA a případně kolegium zřízené podle článku 46 a vypracuje své vlastní posouzení schopnosti referenční hodnoty měřit podkladový trh a ekonomickou realitu, přičemž vezme v úvahu postupy administrátora pro ukončení jeho referenční hodnoty, které jsou stanoveny v souladu s čl. 29 odst. 1.

5. Ode dne, kdy je orgánu příslušnému pro administrátora oznámen záměr dodavatele přestat dodávat vstupní údaje, až do okamžiku, kdy je dokončeno posouzení podle odstavce 4, je tento orgán oprávněn vyžadovat od dodavatelů, kteří učinili oznámení podle odstavce 3, aby v dodávání vstupních údajů pokračovali, a to po dobu maximálně čtyř týdnů, aniž by ukládal dohlíženým osobám povinnost obchodovat či se k obchodu zavázat.

6. Pokud se příslušný orgán po uplynutí doby uvedené v odstavci 5 a na základě svého vlastního posouzení podle odstavce 4 domnívá, že je ohrožena reprezentativnost referenční hodnoty s kritickým významem, je tento orgán oprávněn:

a) uložit dohlíženým osobám, které byly vybrány v souladu s odstavcem 7 tohoto článku, včetně osob, které dosud nejsou dodavateli pro stanovení příslušné referenční hodnoty s kritickým významem, aby administrátorovi dodávaly vstupní údaje v souladu s metodikou administrátora, kodexem chování uvedeným v článku 15 nebo jinými pravidly. Tento požadavek se uplatní po přiměřené období, které nepřesáhne 12 měsíců ode dne, kdy bylo přijato původní rozhodnutí o povinném dodávání vstupních údajů podle odstavce 5, nebo v případě těch osob, které dosud nejsou dodavateli, ode dne, kdy je přijato rozhodnutí o povinném dodávání vstupních údajů podle tohoto písmene;

b) po přezkumu podle odstavce 9 veškerých opatření přijatých v souladu s písmenem a) tohoto odstavce prodloužit přiměřeně období povinného dodávání vstupních údajů, a to nejvýše o 12 měsíců;

c) stanovit formát veškerých dodávaných vstupních údajů a lhůtu pro jejich dodávání, aniž by ukládal dohlíženým osobám povinnost obchodovat nebo se k obchodu zavázat;

d) vyžadovat od administrátora, aby změnil metodiku, kodex chování uvedený v článku 15 nebo jiná pravidla pro stanovení referenční hodnoty s kritickým významem.

▼M1

Maximální doba povinného dodávání vstupních údajů podle prvního pododstavce písm. a) a b) nesmí přesáhnout pět let.

▼B

7. Pro účely odstavce 6 jsou dohlížené osoby, které mají povinnost dodávat vstupní údaje, vybírány orgánem příslušným pro administrátora za úzké spolupráce s příslušnými orgány pro dohlížené osoby, a to na základě rozsahu skutečné a potenciální účasti dotyčné dohlížené osoby na trhu, který má tato referenční hodnota měřit.

8. Orgán příslušný pro dohlíženého dodavatele, od něhož je prostřednictvím opatření přijatých v souladu s odst. 6 prvním pododstavcem písm. a), b) nebo c) vyžadováno, aby dodával vstupní údaje pro stanovení referenční hodnoty, při vymáhání takových opatření spolupracuje s orgánem příslušným pro administrátora.

9. Orgán příslušný pro administrátora přezkoumá do konce období uvedeného v odst. 6 prvním pododstavci písm. a) opatření přijatá podle odstavce 6. Kterékoli z nich zruší, jestliže má za to, že:

a) je pravděpodobné, že dodavatelé budou pokračovat v dodávání vstupních údajů nejméně po dobu jednoho roku, i kdyby byla tato povinnost zrušena, což je doloženo přinejmenším:

i) písemným závazkem, kterým se dodavatel administrátorovi a příslušnému orgánu zaváže, že bude pokračovat v dodávání vstupních údajů pro stanovení referenční hodnoty s kritickým významem nejméně po dobu jednoho roku, i kdyby byla tato povinnost zrušena;

ii) písemnou zprávou administrátora příslušnému orgánu, v níž budou poskytnuty důkazy, na základě kterých bude moci příslušný orgán posoudit, že další životaschopnost této referenční hodnoty s kritickým významem lze zajistit i po zrušení povinného dodávání vstupních údajů;

b) poskytování dané referenční hodnoty může pokračovat i poté, co dodavatelé, jimž byla uložena povinnost dodávat vstupní údaje, jejich dodávání ukončí;

c) je k dispozici jiná přijatelná referenční hodnota, která může posloužit jako náhrada, a že uživatelé referenční hodnoty s kritickým významem mohou za minimálních nákladů na tuto náhradní referenční hodnotu přejít, což musí být doloženo přinejmenším písemnou zprávou administrátora, v níž jsou podrobně popsány podmínky přechodu na náhradní referenční hodnotu, schopnost uživatelů na tuto referenční hodnotu přejít a náklady, které jim v souvislosti s tím vzniknou; nebo

d) není možné určit žádné vhodné alternativní dodavatele a ukončení dodávání vstupních údajů ze strany příslušných dohlížených osob by danou referenční hodnotu oslabilo natolik, že by bylo nutné jí ukončit.

▼M1

10. V případě, že má být poskytování referenční hodnoty s kritickým významem ukončeno, pokračují všichni dohlížení dodavatelé pro uvedenou referenční hodnotu s kritickým významem v dodávání vstupních údajů ještě po dobu stanovenou příslušným orgánem, která však nesmí přesáhnout maximální dobu pěti let stanovenou v odst. 6 druhém pododstavci.

▼B

11. V případě, že některý dodavatel poruší požadavky odstavce 6, administrátor to v nejkratší možné přiměřené lhůtě oznámí relevantnímu příslušnému orgánu.

12. Je-li referenční hodnota považována za referenční hodnotu s kritickým významem v souladu s postupem stanoveným v čl. 20 odst. 2, 3, 4 a 5, orgán příslušný pro administrátora má pravomoc žádat, aby vstupní údaje byly v souladu s odstavcem 5 a odst. 6 prvním pododstavcem písm. a), b) a c) tohoto článku dodávány pouze dohlíženými dodavateli, kteří se nacházejí v jeho členském státě.







KAPITOLA 5

Referenční hodnoty se značným významem

Článek 24

Referenční hodnoty se značným významem

1. Referenční hodnota, která nesplňuje některou z podmínek stanovených v čl. 20 odst. 1, má značný význam, jestliže:

a) se používá přímo, nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové průměrné hodnotě nejméně 50 miliard EUR, určené případně na základě celého spektra splatností, pro které jsou daný index či sazba stanovovány, za období šesti měsíců; nebo

b) nemá žádné přiměřené tržní substituty nebo jich má jen velmi málo a v případě ukončení poskytování této referenční hodnoty nebo jejího poskytování na základě vstupních údajů, které již plně nereprezentují podkladový trh nebo ekonomickou realitu nebo které jsou nespolehlivé, by to mělo významný a nepříznivý dopad na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v jednom nebo několika z členských států.

2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem přezkoumání metody výpočtu používané ke stanovení prahové hodnoty uvedené v odst. 1 písm. a) tohoto článku, aby odrážela vývoj trhů, cen a regulace, a vhodnosti klasifikace referenčních hodnot, u nichž se celková hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů, které na ně odkazují, této prahové hodnotě blíží. Tento přezkum se provádí alespoň každé dva roky počínaje dnem 1. ledna 2018.

3. Administrátor okamžitě informuje svůj příslušný orgán, jakmile jeho referenční hodnota se značným významem poklesne pod prahovou hodnotu uvedenou v odst. 1 písm. a).

Článek 25

Výjimky ze zvláštních požadavků na referenční hodnoty se značným významem

1. Administrátor se může rozhodnout neuplatňovat čl. 4 odst. 2, čl. 4 odst. 7 písm. c), d) a e), čl. 11 odst. 3 písm. b) nebo a čl. 15 odst. 2 na své referenční hodnoty se značným významem, pokud má tento administrátor za to, že uplatňování jednoho nebo více z těchto ustanovení by bylo vzhledem k povaze nebo dopadu těchto referenčních hodnot nebo k velikosti administrátora nepřiměřené.

2. Pokud se administrátor rozhodne neuplatňovat jedno nebo více z ustanovení uvedených v odstavci 1, okamžitě to oznámí příslušnému orgánu a poskytne mu všechny relevantní informace, jež potvrzují jeho úsudek, že by uplatňování jednoho nebo více z uvedených ustanovení bylo vzhledem k povaze nebo dopadu těchto referenčních hodnot nebo k velikosti administrátora nepřiměřené.

3. Příslušný orgán může rozhodnout, že administrátor referenční hodnoty se značným významem má nicméně jeden nebo více požadavků stanovených v čl. 4 odst. 2, čl. 4 odst. 7 písm. c), d) a e), čl. 11 odst. 3 písm. b) a čl. 15 odst. 2 uplatňovat, pokud má za to, že je to vzhledem k povaze nebo dopadu těchto referenčních hodnot nebo k velikosti administrátora přiměřené. Příslušný orgán bere ve svém posouzení, vycházejícím z informací poskytnutých administrátorem, v úvahu následující kritéria:

a) slabá místa umožňující manipulaci s referenční hodnotou;

b) povahu vstupních údajů;

c) rozsah střetů zájmů;

d) stupeň volnosti rozhodování administrátora;

e) dopad referenční hodnoty na trhy;

f) povahu, rozsah a složitost poskytování referenční hodnoty;

g) význam referenční hodnoty pro finanční stabilitu;

h) hodnotu finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů, které na referenční hodnotu odkazují;

i) velikost, organizační formu nebo strukturu administrátora.

4. Do 30 dnů od obdržení oznámení od administrátora podle odstavce 2 sdělí příslušný orgán administrátorovi své rozhodnutí o uplatňování dodatečného požadavku podle odstavce 3. Pokud je oznámení příslušnému orgánu učiněno v průběhu postupu povolování k činnosti či registrace administrátora, použijí se lhůty uvedené v článku 34.

5. Při výkonu své dohledové pravomoci v souladu s článkem 41 příslušný orgán pravidelně přezkoumává, zda je jeho posouzení podle odstavce 3 tohoto článku stále platné.

6. Pokud příslušný orgán dospěje k dostatečně odůvodněnému závěru, že informace, které mu byly podle odstavce 2 tohoto článku předloženy, jsou neúplné nebo že jsou zapotřebí dodatečné informace, běží lhůta 30 dnů uvedená v odstavci 4 tohoto článku až ode dne, kdy administrátor takové doplňující informace poskytne, ledaže se na základě odstavce 4 tohoto článku uplatňují lhůty uvedené v článku 34.

7. V případě, že administrátor referenční hodnoty se značným významem nesplňuje jeden nebo více z požadavků stanovených v čl. 4 odst. 2, čl. 4 odst. 7 písm. c), d) a e), čl. 11 odst. 3 písm. b) a čl. 15 odst. 2, zveřejní a zachovává prohlášení o shodě, v němž jsou jasně uvedeny náležité důvody, proč uvedená ustanovení nedodržuje.

8. Vzor prohlášení o shodě podle odstavce 7 vypracuje orgán ESMA prostřednictvím návrhů prováděcích technických norem.

Orgán ESMA předloží návrhy prováděcích technických norem uvedené v prvním pododstavci do 1. dubna 2017 Komisi.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.

9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž blíže upřesní kritéria uvedená v odstavci 3.

Orgán ESMA tyto návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.







KAPITOLA 6

Referenční hodnoty bez značného významu

Článek 26

Referenční hodnoty bez značného významu

1. Administrátor se může rozhodnout neuplatňovat čl. 4 odst. 2, čl. 4 odst. 7 písm. c), d) a e), čl. 4 odst. 8, čl. 5 odst. 2, 3 a 4, čl. 6 odst. 1, 3 a 5, čl. 7 odst. 2, čl. 11 odst. 1 písm. b), čl. 11 odst. 2 písm. b) a c), čl. 11 odst. 3, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 a 3 na své referenční hodnoty bez značného významu.

2. Administrátor okamžitě informuje svůj příslušný orgán, jakmile jeho referenční hodnota bez značného významu přesáhne prahovou hodnotu uvedenou v čl. 24 odst. 1 písm. a). V takovém případě musí do tří měsíců splnit požadavky platné pro referenční hodnoty se značným významem.

3. V případě, že se administrátor referenční hodnoty bez značného významu rozhodne neuplatňovat jedno nebo více z ustanovení uvedených v odstavci 1, zveřejní a zachovává prohlášení o shodě, v němž jsou uvedeny náležité důvody, proč tato ustanovení nedodržuje. Toto prohlášení o shodě poskytne administrátor svému příslušnému orgánu.

4. Relevantní příslušný orgán posoudí prohlášení o shodě uvedené v odstavci 3 tohoto článku. Příslušný orgán si může rovněž od administrátora vyžádat další informace týkající se jeho referenčních hodnot bez značného významu v souladu s článkem 41 a může požadovat provedení změn za účelem zajištění souladu s tímto nařízením.

5. Vzor prohlášení o shodě podle odstavce 3 vypracuje orgán ESMA prostřednictvím návrhů prováděcích technických norem.

Orgán ESMA předloží návrhy prováděcích technických norem uvedené v prvním pododstavci do 1. dubna 2017 Komisi.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.







HLAVA IV

TRANSPARENTNOST A OCHRANA SPOTŘEBITELŮ

Článek 27

Prohlášení o referenční hodnotě

1. Do dvou týdnů od zanesení administrátora do registru uvedeného v článku 36 uveřejní administrátor prohlášení o referenční hodnotě způsobem, který zajistí spravedlivý a snadný přístup, a to pro každou referenční hodnotu nebo případně pro každou skupinu příbuzných referenčních hodnot, které mohou být v souladu s článkem 29 používány v Unii.

Jestliže tento administrátor začne poskytovat novou referenční hodnotu nebo skupinu příbuzných referenčních hodnot, které mohou být v souladu s článkem 29 používány v Unii, uveřejní do dvou týdnů způsobem, který zajistí spravedlivý a snadný přístup, prohlášení o referenční hodnotě pro každou novou referenční hodnotu nebo případně skupinu příbuzných referenčních hodnot.

V případě jakýchkoli změn informací, jež mají být podle tohoto článku poskytovány, a nejméně jednou za dva roky přezkoumá administrátor prohlášení o referenční hodnotě ke každé referenční hodnotě nebo skupině příbuzných referenčních hodnot a v případě potřeby je aktualizuje.

Toto prohlášení o referenční hodnotě:

a) jasně a jednoznačně definuje reálný stav trhu a ekonomickou realitu, které tato referenční hodnota měří, a okolnosti, za nichž by se takové měření mohlo stát nespolehlivým;

b) stanoví technické specifikace, v nichž jsou jasně a jednoznačně uvedeny ty části výpočtu referenční hodnoty, u kterých se může uplatňovat volné rozhodování, kritéria jeho uplatňování a postavení osob, které je mohou uplatňovat, a dále způsob, jakým může být takové volné rozhodnutí následně hodnoceno;

c) obsahuje upozornění, že v důsledku určitých faktorů včetně faktorů vnějších, které administrátor nemůže nijak ovlivnit, může dojít v poskytování dané referenční hodnoty k určitým změnám, anebo k ukončení jejího poskytování; a

d) obsahuje doporučení pro uživatele, že změny v poskytování dané referenční hodnoty nebo ukončení jejího poskytování mohou mít dopad na finanční smlouvy a finanční nástroje odkazující na tuto referenční hodnotu nebo na měření výkonnosti investičních fondů.

2. Prohlášení o referenční hodnotě musí obsahovat alespoň:

a) definice všech klíčových pojmů souvisejících s referenční hodnotou;

b) zdůvodnění přijetí metodiky pro tuto referenční hodnotu a postupů pro přezkum a schvalování této metodiky;

c) kritéria a postupy používané ke stanovení referenční hodnoty, včetně popisu vstupních údajů, stanovení priority jednotlivých druhů vstupních údajů, minimálních údajů nutných ke stanovení referenční hodnoty, použití modelů nebo extrapolačních metod a jakýchkoli postupů pro vyvážení složek indexu referenční hodnoty;

d) kontroly a pravidla, jimiž se řídí administrátor nebo dodavatelé při uplatňování úsudku nebo volnosti rozhodování, které slouží k zajištění konzistentnosti při uplatňování úsudku nebo volnosti rozhodování;

e) postupy pro stanovování referenčních hodnot v obdobích vysoké zátěže nebo v obdobích, kdy mohou být zdroje údajů o obchodech nedostatečné, nepřesné nebo nespolehlivé, a potenciální omezení referenčních hodnot v těchto obdobích;

f) postupy pro řešení chyb ve vstupních údajích nebo při stanovování referenčních hodnot, včetně případů, kdy je nezbytné referenční hodnotu stanovit znovu; a

g) identifikaci případných omezení referenční hodnoty, včetně jejího použití na nelikvidních nebo roztříštěných trzích a možné koncentrace vstupů.

▼M1

2a. Do 30. dubna 2020 musí prohlášení o referenční hodnotě u každého požadavku uvedeného v odstavci 2 obsahovat vysvětlení, jakým způsobem se v každé poskytnuté a zveřejněné referenční hodnotě nebo skupině příbuzných referenčních hodnot zohledňují ESG faktory. V případě těch referenčních hodnot nebo skupin příbuzných referenčních hodnot, které nesledují ESG cíle, postačuje, aby administrátoři referenčních hodnot v prohlášení o referenční hodnotě jasně uvedli, že tyto cíle nesledují.

Pokud portfolio daného administrátora referenčních hodnot neobsahuje žádnou referenční hodnotu EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem ani referenční hodnotu EU navázanou na Pařížskou dohodu, nebo pokud daný administrátor referenčních hodnot nemá žádné referenční hodnoty, které sledují ESG cíle nebo zohledňují ESG faktory, uvede se tato skutečnost v prohlášení o referenční hodnotě ke všem referenčním hodnotám, které uvedený administrátor poskytuje. Pokud jde o referenční hodnoty se značným významem pro akcie a dluhopisy, jakož i o referenční hodnoty EU pro transformaci hospodářství spjatou s klimatem a referenční hodnoty EU navázané na Pařížskou dohodu, zveřejní administrátoři referenčních hodnot ve svých prohlášeních o referenční hodnotě podrobnosti o tom, zda a v jakém rozsahu je zajištěn stupeň celkového souladu s cílem snižování emisí uhlíku nebo je zajištěno dosažení cílů Pařížské dohody, v souladu s pravidly pro zveřejňování informací o finančních produktech podle čl. 9 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088 ( 12 ).

Do 31. prosince 2021 zahrnou administrátoři referenční hodnoty u každé referenční hodnoty nebo případně každé skupiny příbuzných referenčních hodnot, vyjma referenčních hodnot týkajících se úrokových sazeb a měnových kurzů, do svých prohlášení o referenční hodnotě vysvětlení, jakým způsobem je jejich metodika v souladu s cílem snižování emisí uhlíku nebo dosahuje cílů Pařížské dohody.

2b. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem doplnění tohoto nařízení tím, že dále upřesní informace, které mají být uváděny v prohlášení o referenční hodnotě podle odstavce 2a tohoto článku, jakož i standardní formát, který se má použít pro odkazy na ESG faktory, s cílem umožnit účastníkům trhu přijímat informovaná rozhodnutí a zajistit technickou proveditelnost dodržování uvedeného odstavce.

▼B

3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž blíže upřesní obsah prohlášení o referenční hodnotě a případy, kdy je nutné toto prohlášení aktualizovat.

Orgán ESMA rozlišuje různé typy referenčních hodnot a odvětví podle tohoto nařízení a vezme v úvahu zásadu proporcionality.

Orgán ESMA tyto návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

Článek 28

Změny a ukončení poskytování referenční hodnoty

1. Administrátor uveřejní spolu s prohlášením o referenční hodnotě podle článku 27 postup týkající se toho, jaká opatření učiní v případě změn určité referenční hodnoty, která může být v souladu s čl. 29 odst. 1 používána v Unii, nebo v případě ukončení jejího poskytování. Tento postup může být případně vypracován pro skupiny příbuzných referenčních hodnot, a dojde-li k podstatné změně, musí být aktualizován a zveřejněn.

2. Dohlížené osoby, které nejsou administrátory uvedenými v odstavci 1 a které používají určitou referenční hodnotu, vypracují a uchovávají podložené písemné plány, v nichž stanoví, jaká opatření učiní v případě, že se tato referenční hodnota podstatně změní nebo že její poskytování bude ukončeno. Je-li to možné a vhodné, určí v těchto plánech jednu nebo více alternativních referenčních hodnot, na něž by mohlo být odkazováno náhradou za referenční hodnoty, které již nejsou poskytovány, a uvedou, proč by tyto referenční hodnoty byly vhodnou alternativou. Dohlížené osoby na vyžádání předloží tyto plány a veškeré aktualizace relevantnímu příslušnému orgánu a odpovídajícím způsobem je promítnou do smluvního vztahu s klienty.







HLAVA V

POUŽÍVÁNÍ REFERENČNÍCH HODNOT V UNII

Článek 29

Používání referenční hodnoty

1. Dohlížená osoba může používat referenční hodnotu nebo kombinaci referenčních hodnot v Unii, je-li referenční hodnota poskytována administrátorem nacházejícím se v Unii, jenž je uveden v registru podle článku 36, nebo je referenční hodnotou, jež je uvedena v registru podle článku 36.

2. Týká-li se prospekt, jenž má být zveřejněn v souladu se směrnicí 2003/71/ES nebo směrnicí 2009/65/ES, převoditelných cenných papírů nebo jiných investičních produktů, které odkazují na referenční hodnotu, zajistí emitent, předkladatel nabídky nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, aby prospekt obsahoval rovněž jasné a podstatné informace o tom, zda je referenční hodnota poskytována administrátorem uvedeným v registru podle článku 36 tohoto nařízení.

Článek 30

Rovnocennost

1. Aby mohla být referenční hodnota nebo kombinace referenčních hodnot poskytovaná administrátorem nacházejícím se ve třetí zemi používána v Unii v souladu s čl. 29 odst. 1, musí být tato referenční hodnota a administrátor uvedeni v registru podle článku 36. Pro zápis do registru musí být splněny tyto podmínky:

a) Komise přijala rozhodnutí o rovnocennosti v souladu s odstavcem 2 nebo 3 tohoto článku;

b) dotyčný administrátor má v dané třetí zemi povolení k činnosti nebo je v ní registrován a podléhá v ní dohledu;

c) administrátor oznámil orgánu ESMA svůj souhlas s tím, že jeho zavedené nebo potenciální referenční hodnoty mohou být používány dohlíženými osobami v Unii, poskytl mu seznam referenčních hodnot, k jejichž používání v Unii dává svůj souhlas, a uvedl příslušný orgán odpovědný za dohled nad ním ve třetí zemi; a

d) funguje mechanismus spolupráce uvedený v odstavci 4 tohoto článku.

2. Komise může přijmout prováděcí rozhodnutí, ve kterém bude stanoveno, že právní rámec třetí země a její postupy dohledu zaručují, že:

a) administrátoři, kteří mají v této třetí zemi povolení k činnosti či registraci, splňují závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům podle tohoto nařízení, zejména se zřetelem k tomu, zda právní rámec třetí země a její postupy dohledu zajišťují soulad se zásadami organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo případně se zásadami organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy; a

b) tyto závazné požadavky jsou v této třetí zemi předmětem soustavného a účinného dohledu a vymáhání jejich plnění.

Toto prováděcí rozhodnutí se přijímá přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2.

3. Komise může případně přijmout prováděcí rozhodnutí, v němž bude stanoveno, že:

a) závazné požadavky, které se ve třetí zemi použijí pro zvláštní administrátory nebo zvláštní referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot, jsou rovnocenné požadavkům podle tohoto nařízení, zejména se zřetelem k tomu, zda právní rámec třetí země a její postupy dohledu zajišťují soulad se zásadami organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo případně se zásadami organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy;

b) tito zvláštní administrátoři nebo tyto zvláštní referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot jsou v této třetí zemi předmětem soustavného a účinného dohledu a vymáhání dodržování předpisů.

Toto prováděcí rozhodnutí se přijímá přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2.

4. Orgán ESMA vytvoří mechanismy spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní rámec a postupy dohledu byly uznány jako rovnocenné v souladu s ustanoveními odstavce 2 nebo 3. V rámci těchto mechanismů musí být stanoveny přinejmenším:

a) mechanismus pro výměnu informací mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány dotčených třetích zemí včetně přístupu ke všem relevantním informacím, jež si orgán ESMA vyžádá o administrátorovi, který má povolení k činnosti v této třetí zemi;

b) mechanismus rychlého vyrozumění orgánu ESMA pro případ, kdy se příslušný orgán třetí země domnívá, že administrátor, který má povolení k činnosti v této třetí zemi, nad nímž vykonává dohled, neplní v této třetí zemi podmínky vyplývající z povolení či jiné vnitrostátní právní předpisy;

c) postupy týkající se koordinace činností spojených s výkonem dohledu, včetně kontrol na místě.

5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví minimální obsah mechanismů spolupráce uvedených v odstavci 4, aby bylo zajištěno, že příslušné orgány a orgán ESMA mohou v souladu s tímto nařízením vykonávat veškeré své pravomoci v oblasti dohledu.

Orgán ESMA tyto návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 1. dubna 2017.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

Článek 31

Zrušení registrace administrátora nacházejícího se ve třetí zemi

1. Orgán ESMA zruší registraci administrátora nacházejícího se ve třetí zemi jeho vyškrtnutím z registru uvedeného v článku 36, má-li na základě podložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že tento administrátor:

a) jedná způsobem, který jednoznačně poškozuje zájmy uživatelů jeho referenčních hodnot či řádné fungování trhů; nebo

b) hrubě porušil vnitrostátní právní předpisy nebo jiná ustanovení, která pro něj platí v příslušné třetí zemi a na jejichž základě přijala Komise prováděcí rozhodnutí v souladu s čl. 30 odst. 2 nebo 3.

2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:

a) orgán ESMA postoupil danou záležitost příslušnému orgánu třetí země a tento příslušný orgán nepřijal náležitá opatření, která jsou potřebná pro ochranu investorů a řádné fungování trhů v Unii, nebo neprokázal, že dotyčný administrátor plní požadavky, které pro něj v této třetí zemi platí;

b) orgán ESMA informoval příslušný orgán třetí země o svém úmyslu zrušit registraci administrátora, a to nejméně 30 dnů před zrušením této registrace.

3. Orgán ESMA bezodkladně informuje ostatní příslušné orgány o veškerých opatřeních, která přijme v souladu s odstavcem 1, a své rozhodnutí uveřejní na svých internetových stránkách.

Článek 32

Uznání administrátora nacházejícího se ve třetí zemi

1. Dokud není přijato rozhodnutí o rovnocennosti v souladu s čl. 30 odst. 2 nebo 3, mohou dohlížené osoby v Unii používat referenční hodnotu poskytovanou administrátorem nacházejícím se ve třetí zemi, pokud tento administrátor předem získá uznání příslušného orgánu svého referenčního členského státu v souladu s tímto článkem.

2. Administrátor nacházející se ve třetí zemi, který má v úmyslu předem získat uznání podle odstavce 1 tohoto článku, musí splňovat požadavky stanovené tímto nařízením, s výjimkou čl. 11 odst. 4 a článků 16, 20, 21 a 23. Administrátor může tuto podmínku splnit uplatňováním zásad organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo případně zásad organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy, pokud je takové uplatňování rovnocenné splnění požadavků stanovených tímto nařízením, s výjimkou čl. 11 odst. 4 a článků 16, 20, 21 a 23.

Pro účely stanovení, zda je podmínka uvedená v prvním pododstavci splněna, a v zájmu posouzení dodržování zásad organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo případně zásad organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy, se může příslušný orgán referenčního členského státu spoléhat na posouzení nezávislého externího auditora nebo, podléhá-li administrátor nacházející se ve třetí zemi dohledu, na certifikaci, kterou poskytne příslušný orgán třetí země, kde se administrátor nachází.

Pokud je administrátor schopen prokázat, a pouze do té míry, do jaké je schopen prokázat, že jím poskytovaná referenční hodnota je referenční hodnotou týkající se regulovaných údajů nebo je referenční hodnotou cen komodit, která není založena na údajích dodávaných dodavateli, z nichž většinu tvoří dohlížené osoby, nevzniká administrátorovi žádná povinnost, aby splňoval požadavky, které se nevztahují na poskytování referenčních hodnot týkajících se regulovaných údajů, jak stanoví článek 17, a na poskytování referenčních hodnot cen komodit, jak stanoví čl. 19 odst. 1.

3. Administrátor nacházející se ve třetí zemi, který má v úmyslu předem získat uznání podle odstavce 1, musí mít zákonného zástupce usazeného ve svém referenčním členském státě. Tímto zákonným zástupcem musí být fyzická nebo právnická osoba nacházející se v Unii, kterou administrátor nacházející se ve třetí zemi výslovně jmenoval, aby jeho jménem jednala s orgány a veškerými dalšími osobami v Unii, pokud jde o povinnosti administrátora stanovené tímto nařízením. Zákonný zástupce vykonává útvar dozoru nad poskytováním referenčních hodnot administrátorem podle tohoto nařízení, společně s administrátorem a v tomto ohledu je odpovědný příslušnému orgánu referenčního členského státu.

4. Referenční členský stát administrátora nacházejícího se ve třetí zemi se určí takto:

a) pokud je administrátor součástí skupiny, jež zahrnuje právě jednu dohlíženou osobu nacházející se v Unii, je referenčním členským státem ten členský stát, v němž se nachází tato dohlížená osoba. Tato dohlížená osoba je jmenována zákonným zástupcem pro účely odstavce 3;

b) nepoužije-li se písmeno a) a je-li administrátor součástí skupiny, jež zahrnuje více než jednu dohlíženou osobu nacházející se v Unii, je referenčním členským státem ten členský stát, v němž se nachází nejvíce dohlížených osob, nebo v případě, že dohlížených osob je stejný počet, považuje se za referenční členský stát ten, ve kterém je hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů odkazujících na referenční hodnotu nejvyšší. Jedna z těchto dohlížených osob nacházejících se v referenčním členském státě stanoveném podle tohoto písmene musí být jmenována zákonným zástupcem pro účely odstavce 3;

c) jestliže se nepoužije písmeno a) ani písmeno b) tohoto odstavce a pokud se jedna nebo více referenčních hodnot poskytovaných administrátorem používá v jednom nebo více členských státech jako reference pro finanční nástroje přijaté k obchodování v obchodním systému ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU, je referenčním členským státem ten členský stát, v němž byl finanční nástroj, který na kteroukoli z těchto referenčních hodnot odkazuje a který je stále obchodován, přijat k obchodování nebo byl poprvé obchodován v obchodním systému. Pokud byl příslušný finanční nástroj, který je stále obchodován, přijat k obchodování nebo poprvé obchodován v několika obchodních systémech v různých členských státech současně, je referenčním členským státem ten, ve kterém je hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů odkazujících na referenční hodnotu nejvyšší;

d) jestliže se nepoužijí písmena a), b) ani c) a pokud jednu nebo více referenčních hodnot poskytovaných administrátorem používají dohlížené osoby v jednom nebo více členských státech, je referenčním členským státem ten členský stát, v němž se nachází nejvíce těchto dohlížených osob, nebo v případě, že dohlížených osob je stejný počet, považuje se za referenční členský stát ten, ve kterém je hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů odkazujících na referenční hodnotu nejvyšší;

e) jestliže se nepoužijí písmena a), b), c) ani d) a pokud administrátor uzavřel dohodu s dohlíženou osobou, v níž administrátor souhlasí s používáním referenční hodnoty, kterou poskytuje, je referenčním členským státem ten členský stát, v němž se nachází tato dohlížená osoba.

5. Administrátor nacházející se ve třetí zemi, který má v úmyslu předem získat uznání podle odstavce 1, požádá o uznání příslušný orgán svého referenčního členského státu. Žádající administrátor předloží veškeré informace nezbytné k tomu, aby příslušnému orgánu prokázal, že v okamžiku uznání bude mít zavedena veškerá opatření nezbytná ke splnění požadavků uvedených v odstavci 2, a poskytne seznam svých zavedených či potenciálních referenčních hodnot, které lze používat v Unii, a případně uvede příslušný orgán, jenž odpovídá za dohled nad ním ve třetí zemi.

Příslušný orgán do 90 pracovních dnů od obdržení žádosti podle prvního pododstavce tohoto odstavce ověří, zda jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.

Pokud se příslušný orgán domnívá, že podmínky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4 nebyly splněny, zamítne žádost o uznání a uvede důvody tohoto zamítnutí. Kromě toho nelze udělit uznání, pokud nejsou splněny tyto další podmínky:

a) pokud administrátor nacházející se ve třetí zemi podléhá dohledu, existuje mezi příslušným orgánem referenčního členského státu a příslušným orgánem třetí země, v nichž se administrátor nachází, odpovídající ujednání o spolupráci, které je v souladu s regulačními technickými normami přijatými podle čl. 30 odst. 5 a jehož cílem je zajistit účinnou výměnu informací, jež příslušnému orgánu umožní plnit jeho povinnosti v souladu s tímto nařízením;

b) příslušným orgánům nebrání v účinném vykonávání jejich funkcí dohledu podle tohoto nařízení ani právní a správní předpisy třetí země, v níž se administrátor nachází, ani případná omezení pravomocí dohledu a šetření orgánu dohledu této třetí země.

6. Pokud se příslušný orgán referenčního členského státu domnívá, že administrátor nacházející se ve třetí zemi poskytuje referenční hodnotu, která splňuje podmínky pro referenční hodnotu se značným významem podle článku 24 nebo referenční hodnotu bez značného významu podle článku 26, bez zbytečného odkladu to oznámí orgánu ESMA. Ke svému posouzení přiloží informace, které poskytl administrátor v příslušn