2009R0043 — CS — 12.07.2009 — 003.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY č. 43/2009

ze dne 16. ledna 2009,

kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky ( 1 ), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót ( 2 ), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního ( 3 ), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova ( 4 ), a zejména na články 4 a 8 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu ( 5 ), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu ( 6 ), a zejména na články 3 a 5 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři ( 7 ), a zejména na články 6 a 9 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace ( 8 ), a zejména s ohledem na článek 4 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 423/2004 ( 9 ), a zejména s ohledem na články 7, 8, 9 a 12 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědecko-technickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností. (2) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 má Rada stanovit celkové přípustné odlovy (TAC) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělena jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení. (3) Pro zajištění účinné správy TAC a kvót je třeba stanovit zvláštní podmínky, za kterých se provádějí rybolovné operace. (4) Je nutné stanovit zásady a některé postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby členské státy mohly zajistit řízení činností plavidel plujících pod jejich vlajkou. (5) Článek 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 stanoví definice použitelné pro přidělování rybolovných práv. (6) Rybolovná práva by měla být použita v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti, a zejména v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států ( 10 ), nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel ( 11 ), nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel ( 12 ), nařízením Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku ( 13 ), nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku ( 14 ), nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu ( 15 ), nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů ( 16 ), nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě ( 17 ), nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky ( 18 ), nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství ( 19 ), nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel ( 20 ), nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě ( 21 ), nařízením (ES) č. 811/2004, nařízením Rady (ES) č. 2115/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví plán obnovy platýse černého v rámci Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku ( 22 ), nařízením (ES) č. 2166/2005, nařízením Rady (ES) č. 388/2006, nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři ( 23 ), nařízením (ES) č. 509/2007, nařízením Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů ( 24 ), nařízením (ES) č. 676/2007, nařízením Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku ( 25 ), nařízením Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství ( 26 ), nařízením (ES(č. 1300/2008, nařízením (ES) č. 1342/2008 a nařízením Rady (ES) č. […]/2008, kterým se na roky 2009 a 2010 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství ( 27 ). (7) Je třeba jasně stanovit, že toto nařízení by se mělo použít, pokud jsou mořští živočichové ulovení během rybolovných činností prováděných výhradně za účelem vědeckého výzkumu prodáváni, skladováni, vystavováni nebo nabízeni k prodeji za jiným účelem. (8) Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je pro řízení omezení odlovu sardele obecné v oblasti ICES VIII nezbytné nadále používat určitý systém. Komise by měla stanovit omezení odlovu populace sardele obecné v oblasti ICES VIII na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2008 a na základě jednání o víceletém plánu pro sardel obecnou. (9) Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení intenzity rybolovu smačkovitých v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti IIa. (10) Toto nařízení by mělo stanovit a rozdělit řadu nových rybolovných práv pro rejnokovité v oblastech VIId, IIIa, VIa–b, VIIa–c, e–k, VIII a IX. Je třeba stanovit metodu pro přidělování těchto nových rybolovných práv za nákladě objektivních kritérií a zohlednit zájmy všech dotčených členských států. Za tímto účelem se zdá být vhodné zohlednit záznamy o vykládkách tohoto druhu, pokud jde o všechny dotčené členské státy, v uvedených oblastech během nedávného a dostatečně reprezentativního období. (11) V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES by se měla jako přechodné opatření dále snižovat intenzita rybolovu některých hlubinných druhů. (12) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 přísluší Radě rozhodnout o podmínkách souvisejících s omezeními odlovu nebo intenzity rybolovu. Podle vědeckých doporučení ohrožují odlovy významně překračující dohodnuté TAC udržitelnost rybolovných činností. Je proto vhodné zavést související podmínky, které povedou ke zlepšenému uplatňování dohodnutých rybolovných práv. (13) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96, je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení. (14) V souladu s postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem ( 28 ), Faerskými ostrovy ( 29 ) a Grónskem ( 30 ). (15) Společenství je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s příslušným aktem týkajícím se podmínek přistoupení Polské republiky k Evropské unii jsou ode dne jejího přistoupení Společenstvím spravovány dohody o rybolovu do té doby touto zemí uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře. Tyto organizace pro rybolov doporučily přijmout v roce 2009 řadu opatření, včetně stanovení omezení odlovu nebo omezení intenzity a další související pravidla pro zachování a řízení určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést. V zájmu účinného přispění k zachování rybolovných populací a do přijetí příslušných aktů Rady provádějících tato opatření do práva Společenství je nutné je zahrnout to tohoto nařízení. (16) Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání nepřijala omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného v roce 2008, a ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné přijmout opatření, aby se zaručilo udržitelné řízení zdrojů v oblasti působnosti IATTC. (17) Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na výročním zasedání v roce 2008 omezení odlovu v oblasti úmluvy SEAFO pro dvě další populace ryb a opatření na zachování v zájmu ochrany citlivých mořských ekosystémů přijatá s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN 61/105 o udržitelném rybolovu. Tato opatření byla dohodnuta Společenstvím na základě pověření k jednání daného Radou a v návaznosti na příspěvek členských států a zástupců odvětví přítomných na výročním zasedání. Tato opatření jsou pro Společenství závazná od roku 2009. Je proto nutné provést tato opatření do práva Společenství. (18) Na třetím zasedání pro vytvoření nové regionální Organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPFO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v jižním Tichomoří. Je proto nutné provést tato opatření do práva Společenství. (19) V průběhu roku 2008 byly za určitých podmínek povoleny alternativní systémy řízení intenzity založené na maximálním počtu kilowattů na den s cílem tento systém postupně zavést na všeobecné úrovni. V případě omezení intenzity v souvislosti s dlouhodobým plánem pro populace tresky obecné by se v roce 2009 mělo všeobecně přejít na řízení založené na maximálním počtu kilowattů na den, zatímco v případě jiných režimů řízení intenzity by měl zůstat v roce 2009 zachován současný systém, přičemž členské státy mohou podle vlastního uvážení přejít na režimy řízení založené na maximálním počtu kilowattů na den. (20) Měla by být nadále používána některá dočasná ustanovení týkající se použití údajů systému sledování plavidel (VMS), čímž se zajistí větší účinnost a účelnost v rámci sledování a kontroly řízení intenzity rybolovu a dohledu nad ním. (21) Pro úpravu omezení intenzity lovu jazyka obecného, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 509/2007, by měla být zavedena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení. (22) Pro úpravu omezení intenzity lovu platýse velkého a jazyka obecného, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 676/2007, by měla být zavedena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení. (23) U populací tresky obecné v Severním moři, Skagerraku, v západní části Lamanšského průlivu, Irském moři a oblasti západně od Skotska a u populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa je třeba upravit úrovně povolené intenzity v rámci systému řízení. (24) S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2009 provedena některá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností. (25) Na základě další vědecké analýzy a konzultací se zúčastněnými stranami v roce 2008 je vhodné v rámci regulace cíleného rybolovu a vedlejších úlovků kromě omezení odlovu přijmout opatření na ochranu tření mníka modrého, aby se zajistila jeho ochrana v oblasti ICES VIa. (26) Vědecké výzkumy ukazují, že rybolov s tenatovými sítěmi pro chytání ryb za žábry a tenatovými sítěmi v oblastech ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X a XII závažným způsobem ohrožuje hlubinné druhy. Dokud však nebudou přijata trvalá opatření, měla by být zavedena přechodná opatření, která umožní provozovat tento rybolov za určitých podmínek. (27) V souladu se schváleným zápisem závěrů z konzultací mezi Evropským společenstvím a Norskem ze dne 10. prosince 2008 by se během prvního pololetí roku 2009 měla vyzkoušet technická opatření na zlepšení selektivity vlečných zařízení za účelem snížení výmětů tresky bezvousé v Severním moři. (28) Za účelem dosažení udržitelného využívání populací štikozubce a humra severského a za účelem snížení výmětů by v oblastech ICES VIIIa, VIIIb a VIIId mělo být povoleno využívat nejnovějšího vývoje v oblasti selektivních lovných zařízení. (29) Použití zařízení, do nichž se humr severský nechytá, by mělo být povoleno v některých oblastech zaměřených na ochranu tohoto druhu, kde je jeho rybolov zakázán. (30) Podle informací Vědecko-technického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) není k zajištění udržitelného využívání sledě obecného v oblasti ICES VIa nutné uzavření některých oblastí, kde dochází k potěru tohoto druhu. (31) S cílem přispět k zachování chobotnice pobřežní, a zejména k ochraně nedospělých živočichů, je nutné v roce 2009 stanovit minimální velikost chobotnice pobřežní z námořních vod pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF), dokud nebude přijato nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 850/98. (32) Na základě doporučení VTHVR by měl být za určitých podmínek v oblastech ICES IVc a IVb jih povolen rybolov s výložníkovými vlečnými sítěmi, jež používají pulzní elektrický proud. (33) Je nutné zachovat zesílenou kontrolu plavidel z třetích zemí, čímž se zajistí náležité zohlednění odlovu tresky modravé těmito plavidly ve vodách Společenství. (34) K zajištění obživy rybářů Společenství a k zamezení ohrožení zdrojů a veškerých případných potíží v souvislosti s uplynutím použitelnosti nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů ( 31 ), je nezbytné tyto rybolovné oblasti otevřít ke dni 1. ledna 2009 a pro leden roku 2009 zachovat v platnosti některá pravidla obsažená v uvedeném nařízení. Vzhledem k naléhavosti dané problematiky je nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů podle hlavy I bodu 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







KAPITOLA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pro některé populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2009 a související podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.

Dále stanoví některá omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro leden 2010 a pro některé populace ryb v antarktických mořích stanoví rybolovná práva a zvláštní podmínky na období stanovená v příloze IE.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:

a) rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“) a

b) rybářská plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „rybářská plavidla třetích zemí“) ve vodách Společenství (dále jen „vody ES“).

2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení, s výjimkou bodu 4.2 přílohy III a poznámky pod čarou 1 v příloze XI, nevztahuje na rybolovné činnosti, které jsou prováděny výhradně za účelem vědeckého výzkumu prováděného s povolením a pod dohledem členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje, po předchozím oznámení Komisi a členským státům, v jejichž vodách je tento výzkum prováděn. Členské státy provádějící rybolovné činnosti za účelem vědeckého výzkumu informují Komisi, členské státy, v jejichž vodách je výzkum prováděn, ICES a Vědecko-technický a hospodářský výbor pro rybářství o všech úlovcích pocházejících z těchto rybolovných činností.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se kromě definicí stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice:

a) „celkovým přípustným odlovem“ (TAC) se rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka;

b) „kvótou“ se rozumí podíl TAC přidělený Společenství, členským státům nebo třetím zemím;

c) „mezinárodními vodami“ se rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu.

Článek 4

Oblasti rybolovu

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:

a) oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 3880/91;

b) „Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;

c) „Kattegatem“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu linií vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;

d) „Cádizským zálivem“ se rozumí oblast ICES IXa východně od 7°23'48'' z. d.;

e) oblast GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři) je vymezená v rozhodnutí Rady 98/416/ES ze dne 16. června 1998 o přistoupení Evropského společenství ke Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři ( 32 );

f) oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku ( 33 );

g) „oblastí úmluvy NEAFC“ se rozumějí vody podle článku 1 úmluvy připojené k rozhodnutí Rady 81/608/EHS ze dne 13. července 1981 o uzavření Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku ( 34 );

h) „oblastí upravenou předpisy NEAFC“ se rozumějí vody oblasti úmluvy NEAFC, které se nacházejí mimo jurisdikci smluvních stran NEAFC;

i) oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku ( 35 );

j) „oblastí upravenou předpisy NAFO“ se rozumí část oblasti úmluvy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), která nepodléhá svrchovanosti ani jurisdikci pobřežních států;

k) oblasti SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) jsou vymezené v rozhodnutí Rady 2002/738/ES ze dne 22. července 2002 o uzavření Úmluvy o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím ( 36 );

l) oblast ICCAT (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezená v rozhodnutí Rady 86/238/EHS ze dne 9. června 1986 o přistoupení Společenství k mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku, ve znění protokolu připojeného k závěrečnému aktu konference zplnomocněných zástupců smluvních států úmluvy, podepsaného v Paříži dne 10. července 1984 ( 37 );

m) oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) jsou vymezené v nařízení (ES) č. 601/2004;

n) oblast IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezená v rozhodnutí Rady 2006/539/ES ze dne 22. května 2006 o uzavření Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, jménem Evropského společenství ( 38 );

o) oblast IOCT (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezená v rozhodnutí Rady 95/399/ES ze dne 18. září 1995 o přistoupení Společenství k Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu ( 39 );

p) „oblastí SPFO“ (regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři na jih od rovníku, severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti dohody SIOFA podle rozhodnutí Rady 2006/496/ES ze dne 6. července 2006 o podpisu Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu jménem Evropského společenství ( 40 ), a západně od oblasti pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;

q) oblast WCPFC (Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu) je vymezená v rozhodnutí Rady 2005/75/ES ze dne 26. dubna 2004 o přistoupení Společenství k Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu ( 41 );

r) „oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.







KAPITOLA II

RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 5

Omezení odlovu a rozdělení

1. Omezení odlovu pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých vodách mimo vody Společenství, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I.

2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 11, 20 a 21.

3. Komise stanoví omezení odlovu pro smačkovité v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa v souladu s pravidly stanovenými v bodě 6 přílohy IID.

4. Jakmile bude stanoven TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh ve vodách Grónska oblastí ICES V a XIV pro Společenství ve výši 7,7 % TAC pro huňáčka severního.

5. Omezení odlovu pro populaci tresky norské v oblasti ICES IIIa a ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV a pro populaci šprota obecného ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2009 na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2009.

6. Komise může stanovit postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2009 omezení odlovu pro populaci sardele obecné v oblasti ICES VIII na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2009.

7. V důsledku revize populace tresky norské podle odstavce 5 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 přezkoumat omezení odlovu pro populace tresky bezvousé v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa a pro populace tresky jednoskvrnné v oblasti ICES IIIa a ve vodách ES oblastí ICES IIIb, IIIc a IIId a v oblasti ICES IV a ve vodách ES oblasti IIa, aby se zohlednily průmyslové vedlejší úlovky tresky norské.

Článek 6

Zakázané druhy

Plavidla Společenství mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ve všech vodách Společenství i mimo vody Společenství tyto druhy:

— žralok veliký (Cetorhinus maximus),

— žralok bílý (Carcharodon carcharias).

Článek 7

Zvláštní ustanovení o rozdělování

1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny:

a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;

b) přerozdělení provedená podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93 a čl. 23 odst. 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;

c) dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;

d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;

e) odpočty provedené podle článku 5 nařízení (ES) č. 847/96.

2. Pro účely nepřidělených kvót, které mají být převedeny do roku 2010, se čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 použije odchylně od uvedeného nařízení rovněž na všechny populace, na které se vztahují analytické TAC.

Článek 8

Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací

1. Od 1. února 2009 do 31. ledna 2010 se omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené:

a) v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, oblastech ICES IV, VIa, VIIa, VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa a Vb;

b) v příloze IIB uplatňují na řízení populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;

c) v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v oblasti ICES VIIe;

d) v příloze IID uplatňují na řízení populací smačkovitých v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa.

2. V období od 1. ledna 2009 do 31. ledna 2009 se pro populace uvedené v odstavci 1 nadále uplatňují omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v přílohách IIA, IIB, IIC a IID nařízení (ES) č. 40/2008.

3. Komise stanoví intenzitu rybolovu na rok 2009 pro lov smačkovitých v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa na základě pravidel stanovených v bodech 4 a 5 přílohy IID.

4. Členské státy zajistí, aby míra intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2009 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.

Článek 9

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:

a) odlov byl proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo

b) odlov představuje tu část podílu Společenství, který nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy a není vyčerpán.

2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty či podíly byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby:

a) jiné druhy než sleď obecný a makrela obecná, pokud: i) byly uloveny společně s ostatními druhy do sítí s oky, jejichž velikost podle článku 4 nařízení (ES) č. 850/98 nepřesahuje 32 mm, a ii) úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce; nebo

b) makrela obecná, pokud i) byla ulovena společně s kranasem obecným nebo sardinkou obecnou, ii) nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrely obecné, kranase obecného a sardinky obecné, které jsou na palubě, a iii) úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce.

3. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství, s výjimkou odlovu provedeného v souladu s odstavcem 2.

4. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98.

Článek 10

Netříděné vykládky v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa

1. Ustanovení čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1434/98 o zákazu uchovávat za určitých podmínek na palubě sledě obecného se nepoužije na sledě obecného uloveného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách Společenství oblasti ICES IIa.

2. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členského státu pro sledě obecného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení odlovu, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecného.

3. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa.

4. Netříděné úlovky z oblasti ICES IIIa, IV a VIId a vod ES oblasti ICES IIa se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 3.

Článek 11

Omezení vstupu

Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerraku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do čtyř námořních mil od základních linií Norska.

Článek 12

Určování velikosti ok a síly vlákna sítě

Během inspekcí plavidel Společenství prováděných inspektory Společenství, Komise a členských států se velikost ok a síla vlákna sítě uvedené v tomto nařízení určují v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 ze dne 10. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 850/98, pokud jde o určování velikosti ok a posuzování síly vlákna rybářských sítí ( 42 ).

Článek 13

Přechodná technická a kontrolní opatření

Přechodná technická a kontrolní opatření pro plavidla Společenství jsou stanovena v příloze III.







KAPITOLA III

OMEZENÍ ODLOVŮ A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 14

Oprávnění

Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Venezuely nebo Norska, a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Společenství v rámci omezení odlovů stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008 a v článcích 15 až 18 a 22 až 27 tohoto nařízení.

Článek 15

Zakázané druhy

Rybářská plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ve všech vodách Společenství tyto druhy:

— žralok veliký (Cetorhinus maximus),

— žralok bílý (Carcharodon carcharias).

Článek 16

Zeměpisná omezení

1. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v oblasti ICES IV, v Kattegatu a Atlantském oceánu severně od 43°00' s. š., s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002.

2. Plavidla plující pod vlajkou Norska ve Skagerraku jsou oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska.

3. Rybolovné činnosti rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií zámořského departementu Francouzská Guyana.

Článek 17

Průjezd vodami Společenství

Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou ve vodách Společenství v režimu průjezdu, musí složit sítě tak, aby nemohly být v souladu s těmito podmínkami snadno použity:

a) sítě, závaží a podobné zařízení musí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tralových lan a lanek;

b) sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musí být bezpečně připevněny k některé části lodní nástavby.

Článek 18

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.

Článek 19

Přechodná technická a kontrolní opatření

Přechodná technická a kontrolní opatření pro rybářská plavidla třetích zemí jsou stanovena v příloze III.







KAPITOLA IV

OPRÁVNĚNÍ K RYBOLOVU PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 20

Oprávnění k rybolovu a související podmínky

1. Tato plavidla Společenství jsou vyňata z povinnosti mít oprávnění k rybolovu, jak je stanoveno v článku 3 nařízení (ES) č. 1006/2008, pokud provádějí rybolovné činnosti v norských vodách Severního moře:

a) plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT;

b) plavidla, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou; nebo

c) plavidla plující pod vlajkou Švédska, v souladu se zavedenými zvyklostmi.

2. Maximální počet oprávnění k rybolovu a jiné související podmínky pro plavidla Společenství provádějící rybolov ve vodách třetí země jsou stanoveny v části I přílohy IV.

3. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v části I přílohy IV, je součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části I přílohy IV, však nesmí být překročen.

4. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování zdrojů a kontrolní opatření a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.

Článek 21

Faerské ostrovy

Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, smějí provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí orgánům Faerských ostrovů.







KAPITOLA V

OPRÁVNĚNÍ K RYBOLOVU PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 22

Povinnost mít oprávnění k rybolovu

1. Rybářská plavidla o prostornosti do 200 GT plující pod vlajkou Norska jsou vyňata z povinnosti mít oprávnění k rybolovu, jak je stanoveno v článku 18 nařízení (ES) č. 1006/2008, pokud provádějí rybolovné činnosti ve vodách Společenství.

2. Oprávnění k rybolovu vydané rybářskému plavidlu třetí země, které provádí rybolovné činnosti ve vodách Společenství, musí být uchováváno na palubě. Rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech nebo v Norsku jsou však od této povinnosti osvobozena.

Článek 23

Žádosti o oprávnění k rybolovu

Aniž je dotčen čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 1006/2008, musí žádost o oprávnění k rybolovu podávaná Komisi orgánem třetí země obsahovat tyto údaje:

a) název plavidla;

b) registrační číslo;

c) vnější identifikační písmena a čísla;

d) rejstříkový přístav;

e) jméno a adresu vlastníka nebo nájemce;

f) hrubou prostornost a celkovou délku plavidla;

g) výkon motoru;

h) volací značku a rádiovou frekvenci;

i) plánovanou metodu rybolovu;

j) plánovanou rybolovnou oblast;

k) cílové rybolovné druhy;

l) období, pro které se o oprávnění žádá.

Článek 24

Počet oprávnění k rybolovu

Maximální počet oprávnění k rybolovu a jiné související podmínky pro plavidla třetí země provádějící rybolov ve vodách Společenství jsou stanoveny v části II přílohy IV.

Článek 25

Zrušení

Aniž je dotčena kapitola III nařízení (ES) č. 1006/2008, mohou být oprávnění k rybolovu za účelem vydání nových oprávnění k rybolovu zrušena. Tato zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nová oprávnění k rybolovu. Nová oprávnění k rybolovu nabývají účinku dnem vydání.

Článek 26

Povinnosti držitele oprávnění k rybolovu

1. Kromě dodržení požadavku předávání údajů podle čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 1006/2008 vedou plavidla třetích zemí lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy V.

2. Při předávání údajů v souladu s článkem 23 nařízení (ES) č. 1006/2008 předávají rybářská plavidla třetích zemí Komisi údaje stanovené v příloze VI, a to v souladu s pravidly stanovenými v uvedené příloze.

3. Odstavec 2 se nevztahuje na plavidla plující pod vlajkou Norska, která loví v oblasti ICES IIIa.

Článek 27

Zvláštní ustanovení o zámořském departementu Francouzská Guyana

1. Kromě podmínek stanovených v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008 se pro udělení oprávnění k rybolovu ve vodách zámořského departementu Francouzská Guyana musí vlastník dotyčného rybářského plavidla třetí země zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.

2. Kromě dodržení požadavku předávání údajů podle článku 23 nařízení (ES) č. 1006/2008 vedou plavidla třetích zemí, která provozují rybolov ve vodách zámořského departementu Francouzská Guyana, lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy V. Údaje o úlovcích se prostřednictvím francouzských orgánů zašlou Komisi, pokud o to požádá.







KAPITOLA VI

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO RYBOLOV V OBLASTI GFCM







ODDÍL 1

Opatření pro zachování zdrojů

Článek 28

Stanovení období, kdy se nesmí lovit zlak nachový pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)

1. Za účelem ochrany zlaka nachového (Coryphaena hippurus), a zejména malých jedinců, se ve všech zeměpisných podoblastech oblasti dohody GFCM v souladu s přílohou VII od 1. ledna 2009 do 14. srpna 2009 zakazuje lov zlaka nachového pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD).

2. Odchylně od odstavce 1, může-li členský stát prokázat, že kvůli špatným povětrnostním podmínkám nemohla plavidla plující pod jeho vlajkou vyčerpat své běžné dny rybolovu, může tento členský stát převést dny, které jeho plavidla u rybolovu pomocí FAD ztratila, do 31. ledna následujícího roku. Členské státy, které chtějí využít tohoto převodu, podají do 1. ledna 2010 Komisi žádost o dodatečné dny, kdy bude plavidlo oprávněno lovit zlaka nachového pomocí FAD v období zákazu od 1. ledna 2010 do 31. ledna 2010. K této žádosti se připojí tyto informace:

a) zpráva obsahující podrobné údaje o ukončení dotyčných rybolovných činností včetně příslušných podpůrných povětrnostních informací;

b) název plavidla;

c) registrační číslo;

d) vnější identifikační písmena a čísla podle přílohy I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství ( 43 ).

Informace získané od členských států Komise předá výkonnému sekretariátu GFCM.

3. Do 1. listopadu 2009 zašlou členské státy Komisi zprávu o provedení opatření uvedených v odstavci 2 za rok 2008.

4. Členské státy oznámí do 15. ledna 2010 Komisi celkové vykládky a překládky zlaka nachového provedené v roce 2009 rybářskými plavidly plujícími pod jejich vlajkou ve všech zeměpisných podoblastech oblasti dohody GFCM podle přílohy VII.

Informace získané od členských států Komise předá výkonnému sekretariátu GFCM.

Článek 29

Stanovení oblastí s omezením rybolovu za účelem ochrany ohrožených hlubinných přírodních stanovišť

1. Rybolov s vlečnými drapáky a vlečnými sítěmi pro lov při dně se zakazuje v oblastech ohraničených spojnicemi těchto souřadnic:

a) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Útes Lophelia poblíž Capo Santa Maria di Leuca“ — 39°27,72' s. š. 18°10,74' v. d. — 39°27,80' s. š. 18°26,68' v. d. — 39°11,16' s. š. 18°32,58' v. d. — 39°11,16' s. š. 18°04,28' v. d.;

b) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Vývěry chladných uhlovodíků v oblasti delty Nilu“ — 31°30,00' s. š. 33°10,00' v. d. — 31°30,00' s. š. 34°00,00' v. d. — 32°00,00' s. š. 34°00,00' v. d. — 32°00,00' s. š. 33°10,00' v. d.;

c) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Podmořská hora Eratosthemes“ — 33°00,00' s. š. 32°00,00' v. d. — 33°00,00' s. š. 33°00,00' v. d. — 34°00,00' s. š. 33°00,00' v. d. — 34°00,00' s. š. 32°00,00' v. d.

2. Členské státy přijmou opatření nezbytná pro ochranu ohrožených hlubinných přírodních stanovišť v oblastech uvedených v odstavci 1, a zejména zajistí, aby byly tyto oblasti chráněny před vlivem jiných než rybolovných činností, které ohrožují zachování prvků, jež jsou pro tato konkrétní přírodní stanoviště charakteristické.

Článek 30

Minimální velikosti ok vlečných sítí používaných při některých místních a sezónních druzích rybolovu pomocí vlečných sítí pro lov při dně ve Středozemním moři

1. Odchylně od čl. 8 odst. 1 písm. h) a čl. 9 odst. 3 bodu 2 nařízení (ES) č. 1967/2006 mohou členské státy nadále povolit rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou používat zatahovací sítě s kosočtvercovými oky menšími než 40 mm pro rybolov při některých místních a sezónních druzích rybolovu pomocí vlečných sítí pro lov při dně při využívání rybích populací, které nejsou sdíleny se třetími zeměmi.

2. Odstavec 1 se použije pouze na rybolovné činnosti, které jsou úředně povoleny členskými státy v souladu s vnitrostátními právními předpisy platnými k 1. lednu 2007 a nezahrnují žádné zvýšení intenzity rybolovu oproti roku 2006.

3. Členské státy do 15. ledna 2009 zašlou Komisi prostřednictvím obvyklého zařízení na zpracování dat seznam oprávněných plavidel podle odstavce 1.

4. Seznam oprávněných plavidel obsahuje tyto údaje:

a) název plavidla;

b) identifikační číslo plavidla v rejstříku rybářského loďstva Společenství (Community fleet register – CFR) a jeho vnější označení podle definice v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004;

c) povolené úlovky ulovené jednotlivými plavidly, stanovené z hlediska cílové populace a rybolovné oblasti stanovené v příloze VII, a technické vlastnosti velikosti ok použitého lovného zařízení;

d) povolené období rybolovu.

5. Pokud seznam oprávněných plavidel podle odstavce 4 neobsahuje změny oproti sděleným údajům z roku 2008, informují členské státy Komisi do 15. ledna 2009, že nedošlo k žádným změnám.

6. Informace od členských států Komise předá výkonnému tajemníkovi GFCM.







ODDÍL 2

Hlášení přehledu statistických údajů

Článek 31

Předávání údajů

1. Členské státy předloží výkonnému sekretariátu GFCM nejpozději do 30. června 2009 údaje týkající se úkolů 1.1 a 1.2 přehledu statistických údajů GFCM podle přílohy X.

2. Členské státy předloží výkonnému sekretariátu GFCM nejpozději do 30. června 2009 a v nejvyšší možné míře údaje týkající se úkolů 1.3, 1.4 a 1.5 přehledu statistických údajů GFCM podle přílohy X.

3. Členské státy údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 předkládají prostřednictvím systému GFCM na zadávání údajů, který je k dispozici na internetových stránkách GFCM ( 44 ).

4. Členské státy sdělí Komisi údaje předložené na základě tohoto článku.







KAPITOLA VII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ PROVOZUJÍCÍ RYBOLOV V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO

Článek 32

Hlášení o úlovcích

1. Velitel plavidla s oprávněním k rybolovu platýse černého podle článku 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 sdělí elektronickou cestou příslušným orgánům svého členského státu vlajky hlášení o úlovcích s uvedením množství platýse černého uloveného jeho plavidlem, včetně nulových úlovků.

2. Hlášení uvedené v odstavci 1 se poprvé předá nejpozději koncem desátého dne po dni vplutí plavidla do oblasti upravené předpisy NAFO nebo po začátku rybářského výjezdu. Hlášení se podává každých pět dní. Jakmile úlovky platýse černého oznámené v souladu s odstavcem 1 vyčerpají odhadem 75 % kvóty přidělené členskému státu vlajky, podává velitel plavidla hlášení každé tři dny.

3. Každý členský stát předá Komisi hlášení o úlovcích po jeho obdržení. Komise předá tyto informace bezodkladně sekretariátu NAFO.

Článek 33

Dodatečná kontrolní opatření

1. Plavidla s oprávněním k lovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 mohou vplout do oblasti upravené předpisy NAFO za účelem rybolovu platýse černého, pouze pokud mají na palubě méně než 50 tun všech úlovků, nebo pokud mají povolený přístup podle odstavců 2, 3 a 4 tohoto článku.

2. Pokud má plavidlo s oprávněním k lovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 na palubě 50 nebo více tun úlovků pocházejících odjinud než z oblasti upravené předpisy NAFO, oznámí sekretariátu NAFO prostřednictvím e-mailu nebo faxu nejpozději 72 hodin před vplutím do oblasti upravené předpisy NAFO množství úlovku na palubě, místo (zeměpisná délka/zeměpisná šířka), kde podle odhadů velitele plavidlo zahájí rybolov, a předpokládaný čas připlutí do tohoto místa.

3. Pokud inspekční plavidlo na základě oznámení uvedeného v odstavci 2 projeví svůj záměr vykonat inspekci, oznámí plavidlu souřadnice stanoviště, kde proběhne jeho inspekce rybářského plavidla. Kontrolní stanoviště se nesmí nacházet dále než 60 námořních mil od místa, kde podle odhadů velitele plavidlo zahájí rybolov.

4. Pokud rybářské plavidlo s oprávněním k lovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 neobdrží dříve, než vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, žádné sdělení od sekretariátu NAFO nebo od inspekčního plavidla, že inspekční plavidlo má záměr provést inspekci v souladu s odstavcem 3, může rybářské plavidlo zahájit rybolov. Rybářské plavidlo může také zahájit rybolovné činnosti bez předcházející inspekce, pokud inspekční plavidlo nezapočalo inspekci do tří hodin od připlutí rybářského plavidla do kontrolního stanoviště.







KAPITOLA VIII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O VYKLÁDCE NEBO PŘEKLÁDCE ZMRAZENÝCH RYB ULOVENÝCH RYBÁŘSKÝMI PLAVIDLY TŘETÍCH ZEMÍ V OBLASTI ÚMLUVY NEAFC

Článek 34

Kontrola ve státě přístavu

Aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 2847/93 a nařízení Rady (ES) č. 1093/94 ze dne 6. května 1994 o podmínkách, za kterých mohou rybářská plavidla třetích zemí přímo vykládat své úlovky v přístavech Společenství a uvádět je na trh ( 45 ), použijí se postupy stanovené v této kapitole na vykládku nebo překládku zmrazených ryb ulovených rybářskými plavidly třetích zemí v oblasti úmluvy NEAFC, v přístavech členských států.

Článek 35

Určené přístavy

Vykládky a překládky ve vodách Společenství jsou povoleny pouze v určených přístavech.

Členské státy určí místo používané pro vykládku nebo místo blízko k pobřeží (určené přístavy), kde je povoleno provádět úkony spojené s vykládkou nebo překládkou ryb podle článku 34. Členské státy oznámí Komisi veškeré změny seznamu přístavů určených v roce 2007 nejpozději 15 dnů před vstupem změny v platnost.

Komise zveřejňuje seznam určených přístavů a změny tohoto seznamu v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a umístí jej na svou internetovou stránku.

Článek 36

Předběžné oznámení o vplutí do přístavu

1. Odchylně od čl. 28e odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 musí velitelé (nebo jejich zástupci) všech rybářských plavidel majících na palubě ryby uvedené v článku 34 tohoto nařízení, kteří mají v úmyslu vplout do přístavu za účelem vykládky nebo překládky, oznámit příslušným orgánům členského státu přístavu, který si přejí použít, alespoň tři pracovní dny předem plánovaný čas příjezdu.

2. K oznámení podle odstavce 1 se přiloží formulář uvedený v části I přílohy IX, jehož část A je řádně vyplněna takto:

a) formulář PSC 1 se použije v případě, že rybářské plavidlo vykládá své vlastní úlovky;

b) formulář PSC 2 se použije v případě, že rybářské plavidlo provádělo překládku. V těchto případech se pro každé předávající plavidlo použije zvláštní formulář.

3. Velitelé plavidel nebo jejich zástupci mohou předběžné oznámení zrušit tak, že příslušné orgány přístavu, který chtějí použít, informují alespoň 24 hodin před oznámeným předpokládaným časem příjezdu do přístavu. K oznámení se přiloží kopie původního formuláře PSC 1 nebo PSC 2 se slovem „ZRUŠENO“ uvedeným napříč části B.

4. Příslušné orgány členského státu přístavu neprodleně předají kopii formuláře podle odstavce 2 a 3 státu vlajky rybářského plavidla, státu nebo státům vlajky předávajících plavidel a sekretariátu NEAFC, pokud plavidlo provádělo překládku.

Článek 37

Oprávnění vykládat nebo překládat

1. Příslušné orgány členského státu přístavu mohou vykládku nebo překládku povolit, pouze pokud stát vlajky rybářského plavidla, jež si přeje provést vykládku nebo překládku, nebo pokud plavidlo provedlo překládku mimo přístav, stát nebo státy vlajky předávajících plavidel vrácením kopie formuláře podle čl. 36 odst. 3 s řádně vyplněnou částí B potvrdily, že:

a) rybářské plavidlo vykazující úlovek ryb mělo dostatečnou kvótu na vykázané druhy;

b) množství ryb na palubě bylo řádně ohlášeno a vzato v úvahu při výpočtu jakéhokoli použitelného omezení odlovu nebo intenzity rybolovu;

c) rybářské plavidlo vykazující úlovek ryb mělo povolení lovit ve vykázaných oblastech;

d) přítomnost plavidla ve vykázané oblasti odlovu byla ověřena podle údajů ze systému sledování plavidel.

Překládka nebo vykládka může začít až poté, co příslušné orgány členského státu přístavu vydají povolení.

2. Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány členského státu přístavu povolit celou vykládku nebo její část bez vydání potvrzení podle odstavce 1, ale v takovém případě musí být dotyčné ryby uskladněny pod dohledem příslušných orgánů. Ryby mohou být propuštěny k prodeji, převzetí nebo dopravě pouze poté, co je získáno potvrzení uvedené v odstavci 1. Pokud není potvrzení získáno do čtrnácti dní od vykládky, mohou příslušné orgány členského státu přístavu ryby zabavit a naložit s nimi v souladu s vnitrostátními pravidly.

3. Příslušné orgány členského státu přístavu neprodleně oznámí své rozhodnutí, zda povolí vykládku nebo překládku, zasláním kopie formuláře uvedeného v části I přílohy IX s řádně vyplněnou částí C Komisi a sekretariátu NEAFC, pokud byly vyložené nebo přeložené ryby uloveny v oblasti úmluvy NEAFC.

Článek 38

Inspekce

1. Příslušné orgány členských států každoročně provedou inspekce alespoň 15 % vykládek nebo překládek provedených rybářskými plavidly třetích zemí podle článku 34 v jejich přístavech.

2. Inspekce se týkají sledování celého vyloženého nebo přeloženého nákladu a zahrnují křížové kontroly podle druhů zaznamenaných množství v předběžném oznámení o vykládce a podle druhů množství, které bylo vyloženo nebo přeloženo.

3. Inspektoři vynaloží veškeré úsilí, aby rybářské plavidlo zbytečně nezdržovali, a zajistí, aby rybářské plavidlo bylo vystaveno minimálním zásahům a nepříjemnostem a nedošlo ke snížení jakosti ryb.

Článek 39

Inspekční zprávy

1. Každá inspekce je doložena vyplněnou inspekční zprávou podle části II přílohy IX.

2. Kopie každé inspekční zprávy je neprodleně předána státu vlajky rybářského plavidla, na němž proběhla inspekce, státu nebo státům vlajky předávajících plavidel, pokud rybářské plavidlo provedlo překládku, a Komisi a sekretariátu NEAFC, pokud byly vyložené nebo přeložené ryby uloveny v oblasti úmluvy NEAFC.

3. Originál nebo ověřená kopie každé inspekční zprávy se na žádost zašle státu vlajky rybářského plavidla, na němž proběhla inspekce.







KAPITOLA IX

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ PROVOZUJÍCÍ RYBOLOV V OBLASTI ÚMLUVY CCAMLR







ODDÍL 1

Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech

Článek 40

Zákazy a omezení odlovu

1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze X je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.

2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze XI na podoblasti v ní uvedené.







ODDÍL 2

Průzkumný rybolov

Článek 41

Pravidla pro provádění průzkumného rybolovu

Aniž je dotčen článek 4 nařízení (ES) č. 601/2004, zajistí členské státy, aby byla všechna plavidla Společenství vybavena:

a) odpovídajícím komunikačním zařízením (včetně rádiového zařízení MF/HF a alespoň jednou tísňovou radiobójí pro udávání polohy (EPIRB) pracující na frekvenci 406 MHz) a vyškolenými operátory na palubě, a pokud možno i globálním námořním tísňovým a bezpečnostním systémem (GMDSS);

b) dostatečným počtem ponorných záchranných výstrojí pro všechny členy posádky;

c) odpovídajícím systémem pro poskytnutí nouzové lékařské pomoci, k níž může dojít během cesty;

d) zásobami potravin, pitné vody, paliva a náhradními díly pro základní vybavení pro nepředvídaná zpoždění nebo případy nouze;

e) schváleným palubním nouzovým plánem pro případ znečištění ropou (SOPEP), který uvádí opatření pro omezení znečištění moře (včetně pojištění) v případě úniku paliva nebo odpadu.

Článek 42

Účast na průzkumném rybolovu

1. Rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu a registrovaná v členském státě, která byla v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3b) mimo oblasti státní jurisdikce.

2. V divizi 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.

3. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3(b) jsou v příloze XII stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.

4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3(b) je však rybolov zakázán v hloubkách nižších než 550 m.

Článek 43

Systémy hlášení

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:

a) pětidennímu hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 12 nařízení (ES) č. 601/2004, s tou výjimkou, že členské státy podají Komisi hlášení o úlovku a intenzitě rybolovu nejpozději do dvou pracovních dní po konci každého ohlašovacího období, aby bylo bezodkladně zasláno CCAMLR. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3(b) podávají hlášení malé výzkumné jednotky;

b) systému měsíčních hlášení podrobných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 13 nařízení (ES) č. 601/2004;

c) a dále hlášení celkového počtu a hmotnosti ledovky patagonské (Dissostichus eleginoides) a ledovky Dissostichus mawsoni vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci.

Článek 44

Definice položení sítě

1. Pro účely tohoto oddílu se položením sítě rozumí umístění jedné nebo více lovných šňůr na jednom místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu použité šňůry nebo šňůr.

2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné,

a) nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než pět námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě;

b) při každém položení sítě se použije alespoň 3 500 háčků, avšak ne více než 5 000 háčků; při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr;

c) při každém umístění dlouhých lovných šňůr nesmí být délka ponoření kratší než šest hodin, měřeno od ukončení kladení do zahájení vytahování.

Článek 45

Výzkumné plány

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce, na něž jsou divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3(b) rozděleny. Výzkumné plány se provádějí takto:

a) při prvním vplutí do malé výzkumné jednotky se prvních deset položení sítě, označovaných jako „první série“, považuje za „průzkumná položení sítě“ a musí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 44 odst. 2; průzkumná položení sítě se provádějí v místech nebo poblíž míst oznámených sekretariátu CCAMLR, na základě stratifikovaného náhodného určení předepsaných oblastí v rámci dané malé výzkumné jednotky;

b) deset následujících položení sítě nebo 10 tun úlovku, podle toho, které spouštěcí úrovně je dosaženo jako první, se označuje jako „druhá série“. Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, může být součástí běžného průzkumného rybolovu. Splňují-li však tato položení sítě požadavky stanovené v čl. 44 odst. 2, mohou být rovněž považována za průzkumná položení sítě;

c) pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce, musí plavidlo uskutečnit „třetí sérii“ výzkumu, při níž dosáhne celkového počtu dvaceti průzkumných položení ve všech třech sériích. Třetí série položení sítí musí být dokončena během téhož pobytu plavidla v malé výzkumné jednotce jako při první a druhé sérii;

d) po dokončení deseti průzkumných položení sítě třetí série může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce.

Článek 46

Plány shromažďování údajů

1. Rybářská plavidla, jež se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, zavedou plány shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3(b). Plán shromažďování údajů obsahuje tyto údaje:

a) polohu a hloubku dna na obou koncích každé položené lovné šňůry;

b) dobu položení a vytažení a dobu ponoření;

c) počet a druhy ryb ztracených na hladině;

d) počet ponořených háčků;

e) typ návnady;

f) úspěšnost návnady v %;

g) typ háčků.

2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení sítě; především se zaměří na velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení sítě, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků.

Článek 47

Program označování

1. Aniž je dotčen článek 7b nařízení (ES) č. 601/2004, plavidla lovící pomocí dlouhých lovných šňůr při lovu průběžně označují a vypouštějí jedince ledovek rodu Dissostichus v souladu s podílem stanoveným v ochranném opatření pro tento rybolov podle protokolu CCAMLR o označování.

2. Ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost do konce rybolovného období 2008/2009 plavidla lovící pomocí dlouhých lovných šňůr při lovu průběžně označují a vypouštějí rejnokovité v souladu s podílem stanoveným v ochranném opatření pro tento rybolov podle protokolu CCAMLR o označování. Všichni označení rejnokovití musí být dvojitě označeni a vypouštěni živí.

3. Všechna označení pro ledovky a rejnokovité pro využití v rámci průzkumného rybolovu zajistí sekretariát CCAMLR.

Článek 48

Vědečtí pozorovatelé

1. Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, má po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování.

2. Každý členský stát s výhradou svých právních předpisů, včetně pravidel pro přípustnost důkazů u vnitrostátních soudů, a v souladu s nimi bere v úvahu zprávy inspektorů smluvní strany CCAMLR v rámci tohoto programu a postupuje ve věci těchto zpráv na stejném základě, jako by to byly zprávy jeho vlastních inspektorů, a členský stát i dotyčná smluvní strana CCAMLR spolupracují s cílem usnadnit soudní nebo jiné řízení vyplývající z této zprávy.

Článek 49

Oznámení úmyslu účastnit se lovu krunýřovky, během rybářské sezóny 2009/2010

1. Během rybářské sezóny 2009/2010 mohou lovit krunýřovku v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Odchylně od článku 5a nařízení (ES) č. 601/2004 oznámí členský stát, pokud hodlá lovit krunýřovku v oblasti úmluvy CCAMLR, sekretariátu CCAMLR a Komisi tento svůj úmysl nejpozději 1. června 2009, bezprostředně před obdobím, v němž hodlá lovit, přičemž použije formulář stanovený v příloze XII tohoto nařízení, aby zajistil přiměřenou kontrolu komisí CCAMLR dříve, než plavidla zahájí rybolovné činnosti, jakož i konfigurace sítí za použití formátu uvedeného v příloze XIII.

2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovek.

3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.

4. Odchylně od odstavce 3 se členským státům umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1 až 3 oznámeno CCAMLR, pokud je oznámenému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčné členské státy okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytnou:

i) úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech podle odstavce 2;

ii) úplný výčet důvodů, které vedly k náhradě plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.

5. Odchylně od odstavců 3 a 4 členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.

Článek 50

Preventivní omezení odlovů krunýřovky v některých podoblastech

1. Celkový kombinovaný odlov krunýřovky ve statistických podoblastech 48.1, 48.2, 48.3 a 48.4 se omezuje na 3,47 milionu tun za rybolovné období. Celkový odlov krunýřovky ve statistické divizi 58.4.2 se omezuje na 2,645 milionu tun za rybolovné období.

2. Dokud nebude na základě stanoviska vědeckého výboru stanoveno rozdělení tohoto celkového omezení odlovu mezi menší řídící jednotky, omezuje se dále celkový kombinovaný odlov ve statistických podoblastech 48.1, 48.2, 48.3 a 48.4 na 620 000 tun za rybolovné období. Celkový odlov v divizi 58.4.2 za rybolovné období se omezuje na 260 000 tun západně od 55° v. d. a 192 000 tun východně od 55° v. d.

3. Rybolovné období začíná dne 1. prosince a končí dne 30. listopadu následujícího roku.

4. Každé plavidlo, které se podílí na lovu krunýřovky v divizi 58.4.2, musí mít na palubě alespoň jednoho vědeckého pozorovatele v souladu s programem CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování nebo domácího vědeckého pozorovatele plnícího požadavky v rámci tohoto programu, a pokud to je možné, jednoho dalšího vědeckého pozorovatele po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období.

Článek 51

Systém hlášení údajů o odlovu krunýřovky

1. Odlovy krunýřovky se ohlašují podle článků 11, 13 a 14 nařízení (ES) č. 601/2004.

2. Rybolov krunýřovky se provádí v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 600/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě ( 46 ).

3. Plavidla použijí na vlečných sítích zařízení umožňující únik mořských savců.

4. Jakmile dosáhne celkový ohlášený odlov za rybolovné období 80 a více % spouštěcí úrovně 620 000 tun v podoblastech 48.1, 48.2, 48.3 a 48.4 a 260 000 tun západně od 55° v. d. a 192 000 tun východně od 55° v. d. v podoblasti 58.4.2, ohlašují se odlovy v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 601/2004.

5. V rybolovném období následujícím po rybolovném období, ve kterém celkový odlov dosáhl 80 a více % spouštěcí úrovně uvedené v odstavci 2, se odlovy ohlašují podle článku 11 nařízení (ES) č. 601/2004, pokud celkový odlov dosáhne 50 a více % této spouštěcí úrovně.

6. Členské státy podají zprávu výkonnému sekretariátu CCAMLR o celkové hmotnosti čerstvé krunýřovky odlovené a ztracené.

7. Na konci každého rybolovného období obdrží členské státy od každého ze svých plavidel údaje o každém vytažení sítě požadované pro doplnění formuláře CCAMLR obsahujícího podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu. Tyto údaje se předají na formuláři CCAMLR C1 pro rybolov pomocí vlečných sítí výkonnému sekretariátu CCAMLR a Komisi do 1. dubna následujícího roku.

Článek 52

Prozatímní zákaz hlubinného rybolovu pomocí zátahových sítí pro chytání ryb za žábry

1. Pro účely tohoto článku platí tato definice:

„zátahovými sítěmi pro chytání ryb za žábry“ se rozumějí vlasce jednoduchých, dvojitých nebo trojitých síťových stěn, umístěné kolmo poblíž vodní hladiny, ve střední hloubce nebo u dna, do nichž se ryby zachytávají za žábry, zamotávají nebo v nichž uvíznou. Zátahové sítě pro chytání ryb za žábry mají plováky na horní linii (laně plováku) a obecně mají závaží na spodní linii (šlapnici). Zátahové sítě pro chytání ryb za žábry se skládají z jednoduchých nebo, méně obvykle, dvojitých nebo trojitých sítí (tzv. „třístěnná tenatová síť“) umístěných společně na stejné lanové rámy. V jednom lovném zařízení lze kombinovat několik druhů sítí (např. třístěnná tenatová síť kombinovaná se zátahovou sítí pro chytání ryb za žábry). Tyto sítě lze používat samostatně, nebo, jak je obvyklejší, ve větších množstvích umístěných v linii („flotily“ sítí). Lovné zařízení lze nadhazovat, zakotvovat ke dnu (tzv. „síť pro lov při dně“), nebo nechat unášet, volné nebo spojené s plavidlem (tzv. „unášená tenatová síť“).

2. Použití zátahových sítí pro chytání ryb za žábry v oblasti úmluvy CCAMLR je pro jiné účely než pro účely vědeckého výzkumu zakázáno, dokud vědecký výbor nevyšetří možný vliv tohoto lovného zařízení a nepodá o něm zprávu a Komise na základě doporučení vědeckého výboru nevydá souhlas s použitím této metody v oblasti úmluvy CCAMLR.

3. Návrh na použití zátahových sítí pro chytání ryb za žábry pro účely vědeckého výzkumu ve vodách o hloubce větší než 100 metrů musí být předem oznámen vědeckému výboru a schválen Komisí před započetím výzkumu.

4. Každé plavidlo, které hodlá proplout oblastí úmluvy CCAMLR se zátahovými sítěmi pro chytání ryb za žábry na palubě, musí svůj úmysl předem oznámit sekretariátu CCAMLR včetně předpokládaných dat průjezdu oblastí úmluvy CCAMLR. U každého plavidlo, které má zátahové sítě pro chytání ryb za žábry v oblasti úmluvy CCAMLR a předem to neoznámilo, se má za to, že porušuje toto ustanovení.

Článek 53

Minimalizace vedlejší úmrtnosti mořských ptáků

1. Aniž je dotčen článek 8 nařízení (ES) č. 601/2004, u plavidel používajících výhradně španělskou metodu rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr musí být závaží uvolněna dříve, než se šňůra napne.

2. Mohou se použít tato závaží:

a) tradiční závaží vyrobená z kamene nebo betonu o hmotnosti nejméně 8,5 kg, která se použijí v rozestupech nejvýše 40 m;

b) tradiční závaží vyrobená z kamene nebo betonu o hmotnosti nejméně 6 kg, která se použijí v rozestupech nejvýše 20 m; nebo

c) ocelová závaží z jednoho kusu oceli, která nesmí být vyrobena z řetězových článků, o hmotnosti nejméně 5 kg, která se použijí v rozestupech nejvýše 40 m.

3. Plavidla používající výhradně metodu rybolovu se šňůrami s více háčky (tzv. „trotline“) použijí závaží pouze na vzdálenějším konci nadhozené šňůry s více háčky. Závaží musí být tradiční závaží o hmotnosti nejméně 6 kg nebo závaží z jednoho kusu oceli o hmotnosti nejméně 5 kg.

4. Plavidla používající jak španělskou metodu rybolovu uvedenou v odstavci 1, tak metodu rybolovu se šňůrami s více háčky uvedenou v odstavci 2, použijí:

i) pro španělskou metodu: závaží šňůry v souladu s ustanoveními odstavce 1;

ii) pro metodu rybolovu se šňůrami s více háčky: závaží šňůry, které se bude skládat buď z tradičních 8,5 kg závaží, nebo z 5kg ocelových závaží připojených na konci všech nadhozených šňůr na šňůře s háčky, přičemž délka rozmezí mezi jednotlivými závažími činí nejvýše 80 m.

Článek 54

Ukončení veškerého rybolovu

1. Po oznámení o ukončení rybolovu sekretariátem CCAMLR členské státy zajistí, aby všechna plavidla plující pod jejich vlajkou a provádějící rybolovné činnosti v oblasti, oblasti řízení, podoblasti, divizi, malé výzkumné jednotce nebo jiné jednotce řízení, na které se vztahuje oznámení o ukončení, odstranila všechna svá rybolovná zařízení z vody v den a hodinu stanovené v oznámeném ukončení.

2. Jakmile plavidlo obdrží takové oznámení, nesmí 24 hodin před ohlášeným dnem a hodinou umístit další dlouhé lovné šňůry. Pokud je toto oznámení obdrženo méně než 24 hodin před dnem a hodinou ukončení, nesmí po obdržení oznámení umístit žádné další dlouhé lovné šňůry.

3. V případě ukončení rybolovu opustí všechna plavidla oblast rybolovu hned po odstranění všech rybolovných zařízení z vody.

4. Není-li některé plavidlo schopno odstranit všechna svá rybolovná zařízení z vody ke dni a hodině uvedené v oznámeném ukončení z důvodu týkajícího se:

i) bezpečnosti plavidla a posádky,

ii) omezení, která mohou být způsobena v důsledku nepříznivých povětrnostních podmínek,

iii) ledové pokrývky na moři, nebo

iv) potřeby chránit antarktické mořské prostředí,

uvědomí plavidlo dotyčný členský stát o situaci. Členské státy uvědomí co nejrychleji sekretariát CCAMLR a Komisi. Plavidlo nicméně vynaloží veškeré přiměřené úsilí pro co nejrychlejší odstranění všech svých rybolovných zařízení z vody.

5. V případě použití odstavce 4 provedou členské státy šetření o činnostech plavidla a v souladu s vnitrostátním postupem oznámí sekretariátu CCAMLR a Komisi učiněná zjištění včetně všech souvisejících záležitostí nejpozději do následujícího zasedání CCAMLR. Konečná zpráva posoudí, zda plavidlo vynaložilo veškeré přiměřené úsilí pro odstranění všech svých rybolovných zařízení z vody:

i) do oznámeného dne a hodiny ukončení a

ii) co nejrychleji po oznámení uvedeném v odstavci 4.

6. Členský stát vlajky nebo plavidlo uvědomí sekretariát CCAMLR nebo Komisi, pokud po odstranění všech rybolovných zařízení z vody plavidlo z uzavřené oblasti nevypluje.







KAPITOLA X

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ PROVOZUJÍCÍ RYBOLOV V OBLASTI SEAFO







ODDÍL 1

oprávnění plavidel

Článek 55

Oprávnění plavidel

1. Členské státy pokud možno elektronicky zašlou Komisi do 1. června 2009 seznam plavidel, která jsou oprávněna působit v oblasti úmluvy SEAFO, protože jim bylo vydáno oprávnění k rybolovu.

2. Vlastníci plavidel uvedení na seznamu podle odstavce 1 musí být občané nebo právnické osoby Společenství.

3. Rybářská plavidla jsou oprávněna působit v oblasti úmluvy SEAFO, pouze pokud jsou schopna plnit požadavky a závazky podle úmluvy SEAFO a dodržovat její opatření pro řízení a zachování zdrojů.

4. Oprávnění k rybolovu nelze vydat plavidlům, která v minulosti prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, pokud noví vlastníci nepředloží dostatečný důkaz, že předchozí vlastníci a provozovatelé nemají na plavidlech právní, uživatelský ani finanční zájem ani tato plavidla neovládají, nebo že s ohledem na všechny související skutečnosti se jejich plavidla nepodílejí na nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu ani s ním nejsou spojena.

5. Seznam uvedený v odstavci 1 zahrnuje tyto údaje:

a) název plavidla, registrační číslo, předchozí názvy (jsou-li známy) a rejstříkový přístav;

b) případnou předchozí vlajku;

c) případnou mezinárodní volací rádiovou značku;

d) jméno a adresu vlastníka nebo vlastníků;

e) typ plavidla;

f) délku;

g) jméno a adresu případného provozovatele nebo provozovatelů;

h) hrubou registrovanou prostornost; a

i) výkon hlavního motoru či hlavních motorů.

6. Členské státy poté, co je stanoven první seznam oprávněných plavidel, neprodleně oznámí Komisi každé doplnění, výmaz nebo změnu údajů v seznamu.

Článek 56

Povinnosti oprávněných plavidel

1. Plavidla musí dodržovat všechna příslušná opatření SEAFO pro řízení a zachování zdrojů.

2. Oprávněná plavidla musí mít na palubě platná osvědčení o registraci plavidla a platné oprávnění k rybolovu nebo překládce.

Článek 57

Neoprávněná plavidla

1. Členské státy přijmou opatření, aby plavidla, která nejsou uvedena v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO, nemohla lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO.

2. Členské státy oznámí Komisi každou konkrétní informaci, podle které existuje důvodné podezření, že plavidla neuvedená v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO provádějí v oblasti úmluvy SEAFO rybolov nebo překládku druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO.

3. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby vlastníci plavidel uvedených v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO neprováděli rybolovné činnosti, které provádějí plavidla neuvedená v rejstříku oprávněných plavidel v oblasti úmluvy SEAFO, ani se jich neúčastnili.







ODDÍL 2

Překládky

Článek 58

Zákaz překládek na moři

Každý stát zakáže plavidlům plujícím pod jeho vlajkou, aby na moři v oblasti úmluvy SEAFO prováděla překládky druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO.

Článek 59

Překládky v přístavu

1. Plavidla Společenství, která v oblasti úmluvy SEAFO loví druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, mohou provádět překládku pouze v přístavu smluvní strany SEAFO, pokud mají předběžné oprávnění od smluvní strany, v jejímž přístavu se překládka uskuteční. Plavidla Společenství mohou provádět překládky, pouze pokud obdržela toto předběžné oprávnění k překládce od členského státu vlajky a státu přístavu.

2. Každý členský stát zajistí, aby jeho oprávněná rybářská plavidla obdržela předběžné oprávnění k provedení překládky v přístavu. Členské státy rovněž zajistí, aby překládky odpovídaly ohlášenému objemu úlovků každého plavidla, a požadují hlášení o překládkách.

3. Velitel rybářského plavidla Společenství, jež překládá na jiné plavidlo (dále jen „přijímající plavidlo“) jakékoli množství úlovku druhů, na které se vztahuje úmluva SEAFO a které byly uloveny v oblasti úmluvy SEAFO, uvědomí v době překládky stát vlajky přijímajícího plavidla o překládaných druzích a množství, o datu překládky a umístění úlovků a předloží svému členskému státu vlajky prohlášení SEAFO o překládce v souladu s formátem stanoveným v části I přílohy XIV.

4. Velitel rybářského plavidla Společenství oznámí alespoň 24 hodin předem smluvní straně SEAFO, v jejímž přístavu bude překládka provedena, tyto informace:

— názvy překládajících rybářských plavidel;

— názvy přijímajících plavidel;

— hmotnost podle druhů, které mají být přeloženy;

— datum a přístav překládky.

5. Nejpozději 24 hodin před začátkem překládky a na konci překládky, pokud je prováděna v přístavu smluvní strany SEAFO, uvědomí velitel přijímajícího plavidla, jež pluje pod vlajkou Společenství, příslušné orgány státu přístavu o množství úlovků druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, které má na palubě svého plavidla, a do 24 hodin předá těmto příslušným orgánům prohlášení SEAFO o překládce.

6. Velitel přijímajícího plavidla Společenství předá 48 hodin před vykládkou prohlášení SEAFO o překládce příslušným orgánům státu přístavu, v němž bude vykládka provedena.

7. Každý členský stát přijme vhodná opatření k ověření správnosti obdržených údajů a spolupracuje se státem vlajky, aby se zajistilo, že vykládky odpovídají ohlášenému objemu úlovků každého plavidla.

8. Každý členský stát, jehož plavidla jsou oprávněna lovit v oblasti úmluvy SEAFO druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, oznámí Komisi do 1. června 2009 podrobné údaje o překládkách provedených plavidly plujícími pod jeho vlajkou.







ODDÍL 3

Opatření na zachování zdrojů k řízení ohrožených hlubinných přírodních stanovišť a citlivých ekosystémů

Článek 60

Uzavřené oblasti

Veškeré rybolovné činnosti týkající se druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, prováděné plavidly Společenství jsou zakázány v těchto oblastech:

a) Subdivize A1 i) Dampierova podmořská hora



10°00' j. š. 02°00' z. d. 10°00' j. š. 00°00' v. d. 12°00' j. š. 02°00' z. d. 12°00' j. š. 00°00' v. d. ii) podmořská tabulová hora Malahit



11°00' j. š. 02°00' z. d. 11°00' j. š. 04°00' z. d. 13°00' j. š. 02°00' z. d. 13°00' j. š. 04°00' z. d.

b) Subdivize B1 Molloyova podmořská hora



27°00' j. š. 08°00' v. d. 27°00' j. š. 10°00' v. d. 29°00' j. š. 08°00' v. d. 29°00' j. š. 10°00' v. d.

c) Divize C i) Schmidt-Ottova podmořská hora a podmořská hora Erica



37°00' j. š. 13°00' v. d. 37°00' j. š. 17°00' v. d. 40°00' j. š. 13°00' v. d. 40°00' j. š. 17°00' v. d. ii) podmořská hora Africana



37°00' j. š. 28°00' v. d. 37°00' j. š. 30°00' v. d. 38°00' j. š. 28°00' v. d. 38°00' j. š. 30°00' v. d. iii) Panzariniho podmořská hora



39°00' j. š. 11°00' v. d. 39°00' j. š. 13°00' v. d. 41°00' j. š. 11°00' v. d. 41°00' j. š. 13°00' v. d.

d) Subdivize C1 i) Vemova podmořská hora



31°00' j. š. 08°00' v. d. 31°00' j. š. 09°00' v. d. 32°00' j. š. 08°00' v. d. 32°00' j. š. 09°00' v. d. ii) Wustova podmořská hora



33°00' j. š. 06°00' v. d. 33°00' j. š. 08°00' v. d. 34°00' j. š. 06°00' v. d. 34°00' j. š. 08°00' v. d.

e) Divize D i) podmořské hory Discovery, Junoy a Shannon



41°00' j. š. 06°00' z. d. 41°00' j. š. 03°00' v. d. 44°00' j. š. 06°00' z. d. 44°00' j. š. 03°00' v. d. ii) podmořská hora Schwabenland a Herdmanova podmořská hora



44°00' j. š. 01°00' z. d. 44°00' j. š. 02°00' v. d. 47°00' j. š. 01°00' z. d. 47°00' j. š. 02°00' v. d.

Článek 61

Návrat k rybolovným činnostem v uzavřených oblastech

1. Rybolov se nesmí obnovit v žádné uzavřené oblasti uvedené v článku 60, aniž by stát vlajky určil a zmapoval v této oblasti citlivé mořské ekosystémy, včetně podmořských hor, hydrotermálních vývěrů a korálových útesů v chladných vodách, a provedl hodnocení dopadu návratu k rybolovným činnostem na tyto citlivé ekosystémy.

2. Výsledky identifikace, mapování a hodnocení dopadu provedených podle odstavce 1 předá stát vlajky Komisi, která je předloží na výročním zasedání vědeckého výboru SEAFO.

3. Členské státy mohou předložit Komisi plány výzkumného rybolovu, na jejichž základě se posoudí dopad rybolovu na udržitelnost rybolovných zdrojů a ohrožená mořská stanoviště.







ODDÍL 4

Opatření k omezení náhodných odchytů mořských ptáků

Článek 62

Informace o interakcích s mořskými ptáky

Členské státy sbírají všechny dostupné informace o interakcích s mořskými ptáky včetně náhodných odchytů provedených jejich rybářskými plavidly lovícími druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, a tyto informace předají Komisi do 1. června 2009.

Článek 63

Zmírňující opatření

1. Všechna plavidla Společenství lovící jižně od rovnoběžky 30° j. š. používají lovné šňůry plašící ptáky (tyče tori):

a) tyče tori musí odpovídat schválené konstrukci tyčí tori a pokynům pro jejich nasazení stanoveným v části II přílohy XIV;

b) tyče tori musí být jižně od 30° j. š vždy nasazeny před tím, než jsou ponořeny dlouhé lovné šňůry;

c) pokud je to možné, měla by plavidla použít druhou tyč tori a šňůru plašící ptáky pokaždé, když jsou ptáci v hojném počtu nebo velmi aktivní;

d) na palubě každého plavidla musí být záložní šňůry tori, které musí být připraveny k okamžitému použití.

2. Lovné šňůry smějí být kladeny pouze v noci (tj. ve tmě během mořského soumraku ( 47 ). Pokud plavidlo loví v noci s lovnými šňůrami, používá pouze minimální osvětlení nutné pro bezpečnost plavidla.

3. Při nahazování nebo kladení lovného zařízení se zakazuje vyhazovat odpadky. Odpadky by se neměly vyhazovat ani při vytahování sítí nebo šňůr. Každé takové vyhazování odpadků by se mělo odehrávat na opačné straně plavidla než tam, kde se vytahuje lovné zařízení. V případě plavidel nebo druhů rybolovu, při nichž není požadováno skladovat odpadky na palubě plavidla, je třeba zavést systém odstraňování odpadu a rybích hlav z lovných háčků před tím, než je odpad vyhozen. Sítě musí být před svým nahozením vyčištěny, aby neobsahovaly předměty, které by mohly přitáhnout pozornost mořských ptáků.

4. Plavidla Společenství přijmou postupy pro nahazování a vytahování sítí, při nichž se minimalizuje čas, kdy je síť položena na hladině s uvolněnými oky. Údržba sítě by se pokud možno neměla provádět ve vodě.

5. Plavidla Společenství jsou podporována, aby vyvíjela takové uspořádání lovného zařízení, které minimalizuje pravděpodobnost, že se ptáci dostanou k té části sítě, která je pro ně nejvíce nebezpečná. To může zahrnovat zvýšení hmotnosti závaží sítě nebo snížení její schopnosti udržet se na vodě, aby se rychleji potopila, nebo umístění barevných fáborků nebo jiných předmětů kolem konkrétních částí sítě, v nichž jsou oka sítě v důsledku své velikosti pro ptáky obzvláště nebezpečná.

6. Plavidla Společenství, která nemají palubní zpracovatelské zařízení ani přiměřenou kapacitu na to, aby mohla ukládat odpadky na palubě, nebo možnost vyhazovat odpadky na opačné straně, než se vytahuje lovné zařízení, nejsou oprávněna lovit v oblasti úmluvy SEAFO.

7. Je třeba učinit vše pro to, aby ptáci chycení živí během rybolovných operací byli živí vypuštěni a aby jim byly pokud možno odstraněny háčky bez ohrožení jejich života.







ODDÍL 5

Technická opatření

Článek 64

Opatření na ochranu hlubinných žraloků

Cílený rybolov hlubinných žraloků v oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje.







ODDÍL 6

Kontrola

Článek 65

Zvláštní ustanovení o ledovce patagonské (Dissostichus eleginoides)

1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněno lovit ledovku patagonskou v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 55, zašle elektronickou cestou příslušným orgánům svého členského státu vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství ledovky patagonské uloveném tímto plavidlem, včetně nulových úlovků. Toto hlášení zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský tyto údaje ihned předá Komisi.

2. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu ledovky patagonské v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu nejpozději do 30. června 2009.

Článek 66

Zvláštní ustanovení o hlubokomořském krabu (Chaceon spp.)

1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněno lovit kraby rodu Chaceon v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 55, zašle elektronickou cestou příslušným orgánům svého členského státu vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství krabů rodu Chaceon uloveném jeho plavidlem, včetně nulových úlovků. Toto hlášení zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský stát tyto údaje ihned předá Komisi.

2. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu krabů rodu Chaceon v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu do 30. června 2009.

Článek 67

Zvláštní ustanovení o pilonoši (Beryx spp.)

1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněno lovit pilonoše v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 55, zašle elektronickou cestou příslušným orgánům svého členského státu vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství pilonoše uloveného jeho plavidlem, včetně nulových úlovků. Toto hlášení zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský stát tyto údaje ihned předá Komisi.

2. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu pilonoše v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu nejpozději do 30. června 2009.

Článek 68

Zvláštní ustanovení o červenici obecné (Hoplostethus atlanticus)

1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněno lovit červenici obecnou v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 55, zašle elektronickou cestou příslušným orgánům svého členského státu vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství červenice obecné ulovené jeho plavidlem, včetně nulových úlovků. Toto hlášení zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský stát tyto údaje ihned předá Komisi.

2. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu červenice obecné v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu nejpozději do 30. června 2009.

Článek 69

Sdělování informací o přesunech plavidel a jejich úlovcích

1. Rybářská plavidla a rybářská vědecká plavidla oprávněná lovit v oblasti úmluvy SEAFO, která provozují rybolov, zasílají zprávu o vplutí, úlovcích a o vyplutí orgánům členského států vlajky prostřednictvím systému sledování plavidel nebo jiného vhodného prostředku, a pokud to požaduje členský stát vlajky, výkonnému sekretariátu SEAFO.

2. Zpráva o vplutí se podává v rozmezí od dvanácti do šesti hodin před každým vplutím do oblasti úmluvy SEAFO a obsahuje datum a čas vplutí, zeměpisnou polohu plavidla a množství ryb na palubě podle druhů (třímístný písmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg).

3. Zpráva o úlovku se podává podle druhů (třímístný písmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg) na konci každého kalendářního měsíce.

4. Zpráva o vyplutí se podává v rozmezí od dvanácti do šesti hodin před každým vyplutím z oblasti úmluvy SEAFO. Obsahuje datum a čas vyplutí, zeměpisnou polohu plavidla, počet dnů rybolovu a úlovek podle druhů (třímístný písmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg) odlovený v oblasti úmluvy SEAFO od začátku rybolovu v této oblasti nebo od poslední zprávy o úlovku.

Článek 70

Vědecké pozorování a sběr informací k vyhodnocování populací

1. Každý členský stát zajistí, aby všechna jeho rybářská plavidla působící v oblasti úmluvy SEAFO a cíleně lovící druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, měla na palubě způsobilé vědecké pozorovatele.

2. Každý členský stát požaduje předání informací shromážděných pozorovateli, které se vztahují ke každému plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou, do 30 dní od vyplutí z oblasti úmluvy SEAFO. Údaje se předají ve formátu určeném vědeckým výborem SEAFO. Členský stát co nejrychleji poskytne kopii informací Komisi s ohledem na potřebu zachování důvěrnosti neúhrnných údajů. Členský stát také může zaslat kopii informací výkonnému sekretariátu SEAFO.

3. Určení pozorovatelé v co největší míře shromáždí a ověří informace uvedené v tomto článku do 30. června 2009.

Článek 71

Pozorování plavidel zemí, které nejsou smluvními stranami

1. Rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu ohlašují členskému státu své vlajky informace o každé možné rybolovné činnosti, kterou provádějí v oblasti úmluvy SEAFO plavidla plující pod vlajkou zemí, které nejsou smluvními stranami. Tyto informace mimo jiné obsahují:

a) název plavidla;

b) registrační číslo plavidla;

c) stát vlajky plavidla;

d) veškeré další důležité informace týkající se pozorovaného plavidla.

2. Každý členský stát co nejrychleji předá informace uvedené v odstavci 1 Komisi. Komise předá tyto údaje výkonnému sekretariátu SEAFO.







ODDÍL 7

Ochrana citlivých mořských ekosystémů

Článek 72

Používání názvosloví

Pro účely tohoto oddílu se rozumí:

1) „rybolovnými činnostmi při dně“ rybolovné činnosti, v rámci nichž je pravděpodobné, že během běžného provádění rybolovných činností se lovné zařízení dostane do kontaktu s mořským dnem;

2) „stávajícími oblastmi rybolovu při dně“ oblasti, v nichž je podle údajů systému sledování plavidel nebo jiných dostupných georeferečních údajů určeno, že v referenčním období let 1987 až 2007 byly prováděny rybolovné činnosti při dně;

3) „novými oblastmi rybolovu při dně“ oblasti upravené předpisy SEAFO jiné než stávající oblasti rybolovu při dně;

4) „průzkumným rybolovem“ rybolov prováděný v nových oblastech rybolovu při dně;

5) „mořským ekosystémem“ dynamický celek společenství rostlin, živočichů a mikroorganismů a jejich neživého prostředí, tvořící dohromady funkční jednotku;

6) „citlivými mořskými ekosystémy (dále jen ‚CME‘)“ mořské ekosystémy, jejichž celistvost (tj. struktura nebo funkce ekosystému) je podle nejlepších dostupných vědeckých poznatků a z hlediska zásady předběžné opatrnosti ohrožena významnými nepříznivými dopady způsobenými fyzickým kontaktem s lovným zařízením pro rybolov při dně při běžném provádění rybolovných činností; k těmto ekosystémům patří mimo jiné útesy, podmořské hory, hydrotermální průduchy, studenovodní korály a kolonie mořských hub. Nejcitlivějšími ekosystémy jsou ty, které jsou snadno narušitelné a které se obnovují velmi pomalu, případně se neobnoví nikdy;

7) „významnými nepříznivými dopady“ dopady (vyhodnocované samostatně, v kombinaci nebo souhrnně) ohrožující celistvost ekosystému způsobem, který narušuje schopnost sebeobnovy zasažených populací a snižuje dlouhodobou přirozenou produktivitu stanovišť nebo způsobuje po dobu delší než dočasnou významnou ztrátu hojnosti druhů, stanovišť nebo typů společenství;

8) „lovnými zařízeními pro lov při dně“ zařízení používaná při běžném provádění rybolovných činností, jež jsou v kontaktu s mořským dnem, mimo jiné vlečné sítě pro lov při dně, drapáky, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, dlouhé lovné šňůry pro lov při dně, vrše a vězence;

9) „výskyt CME“ situace, kdy plavidlo zjistí organismy indikující CME, které se vyskytují nad prahovou úrovní úlovku v množství více než 100 kg živých korálů nebo 1 000 kg živých mořských hub;

10) „organismy indikujícími CME“ korály a mořské houby;

11) „druhy indikujícími korály“ trnatci, rohovitky, pole mořských sasanek z řádu červnatců, turbinatky či pole pérovníků.

Článek 73

Určení stávajících oblastí rybolovu při dně

Členské státy s plavidly účastnícími se rybolovných činností při dně v období let 1987 až 2007 v oblasti úmluvy SEAFO do 1. dubna 2009 předloží Komisi souhrnné mapy stávajících oblastí rybolovu při dně. Komise tyto mapy neprodleně předloží výkonnému sekretariátu SEAFO. Mapy musí být založeny na údajích systému sledování plavidel nebo jiných dostupných georeferenčních údajích a vyjádřeny v co nejpřesnějším časoprostorovém rozlišení.

Článek 74

Rybolovné činnosti při dně v nových oblastech rybolovu při dně

1. Veškerý průzkumný rybolov nebo rybolovné činnosti s lovným zařízením pro lov při dně, jež nebylo dříve v příslušné stávající oblasti rybolovu používáno, musí být ke dni 1. listopadu 2009 prováděny v souladu s požadavky stanovenými v protokolu o průzkumném rybolovu při dně.

2. Protokol o průzkumném rybolovu při dně uvedený v odstavci 1 se vytvoří v každém členském státě, kterého se to týká, a zahrnuje toto:

a) plán výlovu, který nastiňuje cílové druhy, data a oblasti. Zváží se omezení týkající se oblasti a intenzity s cílem zajistit, aby se rybolov prováděl postupně v omezené zeměpisné oblasti;

b) pokud to bude možné, počáteční hodnocení známých a předpokládaných dopadů daných rybolovných činností při dně na citlivé mořské ekosystémy;

c) plán na zmírnění dopadů zahrnující opatření s cílem zamezit významným negativním dopadům na citlivé mořské ekosystémy, které mohou nastat během rybolovu;

d) plán sledování úlovků zahrnující zapisování a vykazování veškerých odlovených druhů. Zapisování a vykazování úlovků musí být dostatečně podrobné, aby se v případě potřeby mohlo provádět hodnocení činnosti;

e) plán shromažďování údajů pro usnadnění identifikace citlivých mořských ekosystémů a ohrožených mořských druhů v oblasti, v níž je prováděn rybolov.

3. Průzkumný rybolov nebo činnosti rybolovu při dně s lovným zařízením pro lov při dně, jež nebylo dříve ve stávající oblasti rybolovu používáno, nesmí být ode dne uvedeného v odstavci 1 zahájen, dokud příslušné členské státy neposkytnou výkonnému sekretariátu SEAFO prostřednictvím Komise informace uvedené v odstavci 2.

4. Členské státy předloží prostřednictvím Komise zprávu o výsledcích rybolovných činností při dně sekretariátu SEAFO.

Článek 75

Hodnocení rybolovných činností při dně v nových a stávajících oblastech

1. Členské státy, jejichž plavidla provádějí nebo zamýšlejí provádět rybolovné činnosti při dně v oblasti upravené předpisy provedou hodnocení známých a předpokládaných dopadů těchto činností na citlivé mořské ekosystémy. Takové hodnocení se zaměří na určení toho, zda takové činnosti – berouc v úvahu předchozí zkušenosti z rybolovných činností při dně – budou mít významný negativní dopad na citlivé mořské ekosystémy.

2. Pro účely provádění hodnocení uvedeného v odstavci 1 se členské státy opírají o nejlepší dostupné vědecké a technické informace týkající se umístění citlivých mořských ekosystémů v oblastech, v nichž jejich rybářská plavidla zamýšlení provádět rybolov. Tyto informace pokud možno zahrnou vědecké údaje, na základě kterých může být odhadnuta pravděpodobnost výskytu těchto ekosystémů.

3. Členské státy předloží svá hodnocení uvedená v odstavcích 1 a 2 Komisi a sekretariátu SEAFO co nejdříve, avšak nejpozději do 1. září 2009. Součástí hodnocení bude i popis zmírňujících opatření s cílem zamezit významným negativním dopadům na citlivé mořské ekosystémy a provést je pokud možno v souladu s pokyny vypracovanými vědeckým výborem SEAFO.

Článek 76

Vědečtí pozorovatelé

1. Vedle požadavků stanovených v článku 70 členské státy zajistí, aby plavidla, jež plují pod jejich vlajkou a provádějí průzkumný rybolov v souladu s článkem 74, měla na palubě vědeckého pozorovatele. Pozorovatelé shromažďují údaje v souladu s protokolem o shromažďování údajů o citlivých mořských ekosystémech.

2. Pozorovatelé shromažďující údaje v souladu s protokolem o shromažďování údajů o citlivých mořských ekosystémech uvedeným v odstavci 1:

a) monitorují všechny sítě pro důkazy o existenci CME a o přítomnosti ohrožených mořských druhů;

b) zaznamenávají pro identifikaci CME tyto informace: název plavidla, druh lovného zařízení, datum, umístění (zemská délka a šířka), hloubka, kód druhu, číslo plavby, číslo sítě a jméno pozorovatele na rybolovných listech;

c) shromažďují reprezentativní biologické vzorky z celého úlovku. Biologické vzorky se shromažďují a uchovávají ve zmrazeném stavu, pokud o to vědecký orgán v členském státě vlajky nebo Komise požádá;

d) předávají na konci rybářské plavby vzorky vědeckému orgánů členského státu vlajky.

Článek 77

Výskyt CME

1. Plavidla plující pod vlajkou Společenství provádějící rybolovné činnosti při dně v oblasti upravené předpisy SEAFO musí splňovat tyto podmínky:

a) pokud se na základě dostupných informací předpokládá výskyt CME, zejména jsou-li v úlovku přítomna významná množství organismů indikujících CME, plavidla vyjádří jejich úlovek kvantitativně. Pozorovatelé nasazení v souladu s článkem 74 určí korály, mořské houby a veškeré další organismy indikující CME až po nejnižší taxonomickou úroveň a použijí protokol o průzkumném rybolovu při dně uvedený v čl. 74 odst. 2 a tiskopisy SEAFO o vzorkování úlovků SEAFO. Pozorovatelé předloží souhrnné zprávy SEAFO o plavbách členským státům vlajky, které tyto informace prostřednictvím Komise neprodleně postoupí sekretariátu SEAFO;

b) pokud se potvrdí výskyt CME na základě opatření přijatých podle písmene a), velitel plavidla: i) podá zprávu o události členskému státu vlajky, který ji neprodleně postoupí Komisi a výkonnému sekretariátu SEAFO. Komise okamžitě požádá členský stát vlajky, aby zaslal upozornění všem rybářským plavidlům Společenstvím, která mají povoleno provádět činnost v oblasti upravené předpisy SEAFO; ii) zastaví rybolov, vytáhne z vody lovné zařízení a přesune se nejméně dvě námořní míle od konce tažné nebo nadhozené sítě ve směru, v němž na základě všech dostupných zdrojů informací budou nejméně pravděpodobné další výskyty CME. Veškeré další tažné zařízení nebo nadhozené sítě musí být umístěny paralelně k poloze tažného zařízení nebo nadhozené sítě, v níž byly při zjištěném výskytu CME.

2. V případě, že k potvrzenému výskytu CME dojde v nových oblastech rybolovu, Komise toto oznámí výkonnému sekretariátu SEAFO a poté provede dočasné uzavření okruhu v okruhu dvou mil od vykázané pozice podle čl. 1 písm. b). Vykázaná pozice je pozice zaujatá plavidlem buď na konci tažného zařízení nebo nadhozené sítě, nebo jiná pozice, která je podle důkazních materiálů předpokládána jako nejpřesnější místo výskytu CME. Toto dočasné uzavření se uplatní do té doby, dokud sekretariát SEAFO neoznámí, že danou oblast je možno opětovně otevřít.







KAPITOLA XI

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ PROVOZUJÍCÍ RYBOLOV V OBLASTI IOTC

Článek 78

Snížení vedlejších úlovků mořských ptáků

1. Členské státy shromažďují veškeré dostupné informace o interakci s mořskými ptáky, včetně náhodných úlovků jejich rybářskými plavidly, a poskytují je IOTC s kopií pro Komisi.

2. Členské státy usilují o snížení vedlejších úlovků mořských ptáků ve všech rybolovných oblastech, obdobích a při všech druzích rybolovu pomocí účinných zmírňujících opatření.

3. Všechna plavidla Společenství lovící jižně od 30° j. š. musí mít na palubě a používat šňůry plašící ptáky (tyče tori) v souladu s těmito technickými požadavky:

a) tyče tori musí odpovídat schválené konstrukci tyčí tori a pokynům pro jejich nasazení schváleným IOTC;

b) šňůry tori musí být jižně od 30° j. š vždy nasazeny před tím, než jsou ponořeny dlouhé lovné šňůry;

c) pokud je to možné, měla by plavidla použít druhou tyč tori a šňůru plašící ptáky pokaždé, když jsou ptáci v hojném počtu nebo velmi aktivní;

d) na palubě každého plavidla musí být záložní šňůry tori, které musí být připraveny k okamžitému použití.

4. Plavidla Společenství s dlouhými lovnými šňůrami pro povrchový rybolov při rybolovu mečouna obecného pomocí „amerického systému dlouhých lovných šňůr“, která jsou vybavena vrhacím zařízením, jsou od požadavků podle odstavce 3 osvobozena.

Článek 79

Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících tropické tuňáky

1. Maximální počet plavidel Společenství lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé tonáže (GT) jsou stanoveny takto:







Členský stát Maximální počet plavidel Kapacita (GT) Španělsko 22 61 400 Francie 21 31 467 Itálie 1 2 137

2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy změnit počet plavidel podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných rybích populací.

3. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu.

4. Plavidla Společenství uvedená v odstavci 1 musí mít rovněž povolení k rybolovu mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti IOTC.

5. Omezení rybářské kapacity, jak jsou uvedena v tomto článku, mohou být v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC zvýšena v rámci omezení stanovených v těchto rozvojových plánech.

Článek 80

Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících mečouna obecného a tuňáka křídlatého

1. Maximální počet plavidel Společenství lovících mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti IOTC a odpovídající kapacita v GT jsou stanoveny takto:







Členský stát Maximální počet plavidel Kapacita (GT) Španělsko 27 11 600 Francie 25 1 940 Portugalsko 26 10 100 Spojené království 4 1 400

2. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy změnit počet plavidel podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných rybích populací.

3. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu.

4. Plavidla Společenství uvedená v odstavci 1 musí mít rovněž povolení k rybolovu tropických tuňáků v oblasti IOTC.

5. Omezení rybářské kapacity, jak jsou uvedena v tomto článku, mohou být v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC z