2002R2342 — CS — 05.08.2005 — 001.002

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES, EURATOM) č. 2342/2002

ze dne 23. prosince 2002

o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství







OBSAH ČÁST PRVNÍ SPOLEČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘEDMĚT HLAVA II ROZPOČTOVÉ ZÁSADY Kapitola 1 Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu Kapitola 2 Zásada ročního rozpočtu Kapitola 3 (Kapitola 4 finančního nařízení) Zásada zúčtovací jednotky Kapitola 4 (Kapitola 5 finančního nařízení) Zásada obecnosti Kapitola 5 (Kapitola 6 finančního nařízení) Zásada specifikace Kapitola 6 (Kapitola 7 finančního nařízení) Zásada řádného finančního řízení Kapitola 7 (Kapitola 8 finančního nařízení) Zásada průhlednosti HLAVA III SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU Kapitola 1 Sestavování rozpočtu Kapitola 2 Skladba a předkládání rozpočtu HLAVA IV PLNĚNÍ ROZPOČTU Kapitola 1 Obecná ustanovení Kapitola 2 Způsoby plnění Oddíl 1 Obecná ustanovení Oddíl 2 Zvláštní ustanovení Kapitola 3 Účastníci finančních operací Oddíl 1 Práva a povinnosti účastníků finančních operací Oddíl 2 Schvalující osoba Oddíl 3 Účetní Oddíl 4 Správce zálohových účtů Kapitola 4 Odpovědnost účastníků finančních operací Oddíl 1 Obecná pravidla Oddíl 2 Pravidla pro pověřené a dále pověřené schvalující osoby Kapitola 5 Příjmové operace Oddíl 1 Vlastní zdroje Oddíl 2 Odhad pohledávek Oddíl 3 Zjištění pohledávek Oddíl 4 Schválení inkasa Oddíl 5 Inkaso Kapitola 6 Výdajové operace Oddíl 1 Závazek výdajů Oddíl 2 Potvrzení výdajů Oddíl 3 Schválení výdajů Oddíl 4 Platby výdajů Oddíl 5 Lhůty pro výdajové operace Kapitola 7 Informační systémy Kapitola 8 Interní auditor HLAVA V ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK Kapitola 1 Obecná ustanovení Oddíl 1 Oblast působnosti a zásady zadávání Oddíl 2 Zveřejňování Oddíl 3 Zadávání řízení Oddíl 4 Jistoty a kontrola Kapitola 2 Zakázky zadávané orgány Společenství na vlastní účet HLAVA VI GRANTY Kapitola 1 Oblast působnosti Kapitola 2 Zásady pro poskytování Kapitola 3 Postup poskytování Kapitola 4 Platby a kontrola Kapitola 5 Provádění HLAVA VII PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ A ÚČETNICTVÍ Kapitola 1 Předkládání účtů Kapitola 2 (Kapitola 3 finančního nařízení) Účetnictví Oddíl 1 Organizace účtů Oddíl 2 Účetní knihy Oddíl 3 Účtová osnova Oddíl 4 Zápis Oddíl 5 Sladění a přezkoumání Oddíl 6 Rozpočtové účty Kapitola 3 (Kapitola 4 finančního nařízení) Inventární soupisy majetku ČÁST DRUHÁ ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ HLAVA I (HLAVA II FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) STRUKTURÁLNÍ FONDY HLAVA II (HLAVA III FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) VÝZKUM HLAVA III (HLAVA IV FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) VNĚJŠÍ AKCE Kapitola 1 Obecná ustanovení Kapitola 2 Provádění akcí Kapitola 3 Zadávání zakázek Kapitola 4 Granty Kapitola 5 Zálohové účty a inventární soupisy HLAVA IV (HLAVA V FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) EVROPSKÉ ÚŘADY HLAVA V (HLAVA VI FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) SPRÁVNÍ POLOŽKY ČÁST 3 PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘECHODNÁ USTANOVENÍ HLAVA II ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 1 ), a zejména na článek 183 uvedeného nařízení, po konzultaci s Evropským parlamentem, Radou, Soudním dvorem Evropských společenství, Účetním dvorem, Hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů, veřejným ochráncem práv a Evropským inspektorem ochrany údajů, vzhledem k těmto důvodům: (1) Ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) byla zjednodušena tak, že se omezují na základní zásady a definice týkající se sestavování, plnění a kontroly souhrnného rozpočtu Evropských společenství (dále jen „rozpočtu“). (2) Tato prováděcí pravidla by proto neměla pouze doplňovat finanční nařízení, pokud jde o ustanovení, která výslovně odkazují na prováděcí pravidla, ale také pokud jde o ustanovení, jejichž použití vyžaduje předem stanovená prováděcí opatření. V zájmu přehlednosti je nezbytné nahradit nařízení Komise (Euratom, ESUO, ES) č. 3418/93 ze dne 9. prosince 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením finančního nařízení ze dne 21. prosince 1977 ( 2 ), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1687/2001 ( 3 ). (3) Pro zajištění souladu odvětvových právních předpisů s rozpočtovými zásadami stanovenými ve finančním nařízení musí být všechny právní akty, které se týkají plnění rozpočtu, uvedeny v seznamu, který vypracuje Komise a předá jej rozpočtovému orgánu. (4) Pokud jde o rozpočtové zásady a zejména o zásadu jednotnosti, povinnost identifikovat úroky z předběžného financování, které mají plynout zpět do rozpočtu, vyžaduje identifikovaci částek předběžného financování, které zůstávají ve vlastnictví Společenství. Částky předběžného financování zůstávají vlastnictvím orgánu, pokud základní právní akt ve smyslu článku 49 finančního nařízení nestanoví jinak a pokud se jedná o částky předběžného financování, které se vyplácejí v rámci zakázky nebo zaměstnancům nebo členům orgánů nebo členským státům. Toto pravidlo by mělo být upřesněno podle různých druhů řízení (přímého nebo nepřímého řízení na ústřední úrovni a sdíleného řízení). Nevztahuje se na společné řízení, neboť v tomto případě jsou finanční prostředky Společenství spojeny s finančními prostředky mezinárodních organizací. Pokud předběžné financování, které zůstává vlastnictvím Společenství, nese úroky, plynou tyto úroky do rozpočtu jako různé příjmy. (5) Pokud jde o zásadu ročního rozpočtu, je důležité vyjasnit pojem položek rozpočtového roku a přípravných etap závazkového řízení, které, pokud jsou dokončeny do 31. prosince, dovolují přenést položky závazků, které pak budou muset být použity do 31. března následujícího rozpočtového roku. (6) Pokud jde o zásadu zúčtovací jednotky, je třeba upřesnit kurzy používané pro přepočet mezi eurem a ostatními měnami pro potřeby pokladní správy a účetnictví. (7) Pokud jde o odchylky ze zásady obecnosti, mělo by se upřesnit, jak bude z rozpočtového hlediska zacházeno s účelově vázanými příjmy, zejména s příspěvky členských států nebo třetích zemí na některé programy Společenství, a je třeba stanovit omezení při vyrovnávání výdajů a příjmů. (8) Pokud jde o zásadu specifikace, je třeba přesně stanovit výpočet procent položek, které mohou orgány převést v rámci své autonomie, a zajistit plnou informovanost rozpočtového orgánu podrobným odůvodněním žádostí o převod, které mu musí být předloženy. (9) Pokud jde o řádné finanční řízení, je třeba stanovit za jakým účelem a jak často mají být programy a činnosti hodnoceny ex ante, průběžně a ex post, a také informace, které musí být obsaženy v legislativním finančním výkazu. (10) V oblasti sestavování a předkládání rozpočtu je pro zajištění plné informovanosti rozpočtového orgánu nezbytné určit obsah obecného úvodu rozpočtu, pracovních dokumentů předkládaných k odůvodnění rozpočtu a rozpočtových komentářů. V rámci nového předkládání rozpočtu podle činností (ABB) musí být kromě toho stanovena definice a klasifikace správních položek. (11) Pokud jde o plnění rozpočtu, je třeba nejprve vyjasnit, jaké formy může mít základní právní akt v oblasti Společenství a v oblastech spadajících do působnosti Smlouvy o Evropské unii. Je třeba také určit, jaké nejvyšší částky položek lze uplatňovat na přípravné akce a pilotní projekty bez základního právního aktu, a měla by být vyjmenována ustanovení Smluv, která přímo svěřují Komisi zvláštní pravomoci. (12) Dále by mělo být stanoveno, jaká jednání mohou vést ke střetu zájmů a jaký postup se v takovém případě použije. (13) Pokud jde o různé způsoby plnění rozpočtu, mělo by se stanovit, že pokud Komise neplní rozpočet přímo ve svých útvarech, musí se nejdříve ujistit, že subjekty, kterým chce úkoly plnění rozpočtu svěřit, mají přiměřené řídící a kontrolní postupy i účetní systémy odpovídající požadavkům řádného finančního řízení. (14) Pokud jde o nepřímé řízení na ústřední úrovni, tj. řízení přenesené Komisí na výkonné agentury nebo subjekty práva Společenství nebo vnitrostátní veřejné subjekty nebo subjekty pověřené veřejnou službou, je třeba kromě jiného stanovit rámec pro takové přenesení pravomocí a režim jeho provedení prostřednictvím pověřovacího aktu nebo dohody. Výkonné agentury pod kontrolou Komise by měly být uznány za pověřené schvalující osoby uvedeného orgánu k plnění rozpočtu Společenství. Pokud rozpočet plní vnitrostátní subjekty, měly by poskytovat dostatečné finanční záruky a být vybrány průhledným způsobem po rozboru efektivnosti nákladů dosvědčujícím správnost výběru uvedeného subjektu. Před přenesením pravomocí na vnitrostátní subjekty by měla Komise podle základního právního aktu pro plnění dotyčných položek požádat příslušný výbor o stanovisko. Pokud jde o soukromé subjekty uskutečňující přípravné nebo pomocné práce na účet Komise, měly by být vybrány v souladu s postupy zadávání veřejných zakázek. (15) Pokud jde o řízení sdílené s členskými státy nebo decentralizované řízení se třetími zeměmi, měly by být stanoveny etapy a cíle postupu schválení účetních závěrek, aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odpovídajících odvětvových právních předpisů. (16) Nakonec by se mělo pro společné řízení stanovit, že příspěvky každého dárce nebudou přiřazeny jednotlivým druhům výdajů, ale že podporované akce musí být celkově kontrolovány. Měly by být určeny mezinárodní organizace vhodné pro tento typ řízení. (17) Pokud jde o roli účastníků finančních operací, má reforma finančního řízení společně se zrušením centralizovaných kontrol ex ante za následek větší odpovědnost schvalujících osob u všech příjmových a výdajových operací, včetně systémů vnitřní kontroly. Rozpočtový orgán by měl být v budoucnu informován o opatřeních jmenování nebo ukončení výkonu funkce týkajících se pověřených schvalujících osob. Následně by měly být stanoveny úkoly, odpovědnost a zásady postupů, které je třeba dodržovat. Internacionalizace kontrol ex ante vyžaduje zejména jasné rozlišení mezi úkoly, které se týkají zahájení operací při plnění rozpočtu a jejich ověřování. Každý orgán by měl kromě toho přijmout kodex profesních norem, který se vztahuje na zaměstnance provádějící kontroly ex ante i ex post. Je třeba stanovit, že bude orgánu každoročně předkládána výroční zpráva, která musí obsahovat zejména výsledky kontrol ex post; mělo by být rovněž upraveno vedení podkladů k prováděným operacím. Nakonec by měly být všechny druhy vyjednávacího řízení v oblasti zadávání veřejných zakázek, na základě jejich odlišné povahy, předmětem zvláštní zprávy předložené dotyčnému orgánu a měly by být sděleny rozpočtovému orgánu. (18) Pro vyjasnění odpovědností je také třeba upřesnit úkoly a odpovědnost účetního v souvislosti s účetními systémy, pokladní správou a bankovních účtů a databáze třetích osob. Také by mělo být upraveno ukončení výkonu funkce účetního. (19) Měly by být stanoveny podmínky pro použití zálohových účtů, které představují odchylku od běžných rozpočtových postupů, a úkoly a odpovědnost správců zálohových účtů, schvalujících osob a účetních, pokud jde o kontrolu zálohových účtů. Rozpočtový orgán by měl být informován o každém jmenování nebo ukončení výkonu jejich funkce. (20) Jakmile budou úkoly a odpovědnost každého účastníka finančních operací definovány, odpovídají tito pouze za podmínek stanovených ve služebním řádu úředníků Evropských společenství a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Společenství. V každém orgánu by však měla být vhodným způsobem zřízena nová specializovaná odborná komise pro finanční nesrovnalosti, která určí, zda došlo k nesrovnalosti finanční povahy. Je také třeba stanovit postup, kterým může schvalující osoba požadovat potvrzení pokynu, a být tak zproštěna odpovědnosti. (21) Pokud jde o příjmy, kromě zvláštního případu vlastních zdrojů, na které se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství ( 4 ), je třeba upřesnit úkoly a kontroly připadající do rámce odpovědnosti schvalujících osob v různých stadiích řízení: sestavení odhadu pohledávek, vydání inkasního příkazu a zaslání oznámení o dluhu dlužníkovi, že pohledávka byla zjištěna, výpočet případných úroků z prodlení a konečně případné rozhodnutí o vzdání se pohledávky v souladu s kritérii, která zajišťují řádné finanční řízení. Je třeba také upřesnit roli účetního při inkasu příjmů a poskytování případných dodatečných lhůt k platbě. (22) Pokud jde o výdaje, měl by být především definován vztah mezi rozhodnutími o financování, souhrnnými závazky a individuálními závazky a vlastnosti těchto různých stadií. Rozlišení mezi souhrnným a individuálním závazkem závisí na rozsahu identifikace příjemců a částek. Předběžné závazky jsou omezeny na běžné správní výdaje a výdaje ve Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF). Pro omezení částky spících závazků je třeba zrušit položky odpovídající závazkům, u kterých během posledních tří let nedošlo k žádné platbě. (23) Dále je třeba vyjasnit vztah mezi operacemi potvrzení, schválení a platby a kontrolami, které musí provádět schvalující osoby při potvrzování výdajů uvedením poznámky „předání k platbě“ a při schvalování plateb ověřením platnosti zproštění závazku, za něž nyní odpovídá pouze schvalující osoba. Je třeba uvést podklady potvrzující platby a stanovit pravidla pro uzavření předběžného financování a průběžných plateb. Dále by měly být stanoveny vhodné lhůty pro operace potvrzení a plateb, přičemž je třeba vzít v úvahu směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích ( 5 ). (24) U interního auditu je třeba stanovit postup jmenování interního auditora a zajistit jeho nezávislost na orgánu, který jej jmenoval a kterému musí podávat zprávy o své činnosti; rozpočtový orgán by měl být informován o každém jmenování nebo ukončení výkonu funkce. (25) Pokud jde o veřejné zakázky, bylo zvoleno vložit do nařízení ustanovení směrnic Rady 92/50/EHS ( 6 ), 93/36/EHS ( 7 ) a 93/37/EHS ( 8 ), naposledy pozměněných směrnicí Komise 2001/78/ES ( 9 ), týkajících se zadávání veřejných zakázek na služby, dodávky a stavební práce. V důsledku toho je především nezbytné definovat různé druhy smluv na veřejné zakázky; opatření pro jejich vyhlašování a zveřejňování; podmínky pro jejich použití a hlavní rysy stávajících postupů; určení kritérií výběru a možných způsobů zadávání; pravidla pro přístup k zadávací dokumentaci a pro komunikaci s uchazeči nebo zájemci; a pokud Komise zadává zakázky na vlastní účet, různé limity a pravidla pro odhad hodnoty zadávaných zakázek. (26) Účelem zadávání zakázek je zajistit dotyčným orgánům, za nejlepších podmínek, požadovaná plnění při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, průhlednosti a vyloučení diskriminace. Pro zajištění průhlednosti a rovného zacházení se zájemci, ale i plné odpovědnosti schvalujících osob při konečném výběru je nezbytné stanovit postup pro otevírání a hodnocení nabídek a žádostí o účast, od jmenování komise až po odůvodněné a podložené rozhodnutí o nabídce, které v posledním stupni přijme zadavatel. Měla by být rovněž stanovena finanční zajištění požadovaná pro ochranu finančních zájmů Společenství. (27) Je třeba udělit zadavatelům pravomoci při ukládání správních sankcí, aby se zajistilo, že sankce jsou přiměřené a odrazující, a aby se zaručila rovnost zacházení mezi různými orgány a útvary. (28) Měla by být také vyjasněna oblast působnosti hlavy týkající se grantů, zejména z hlediska různých způsobů plnění rozpočtu, ale také z hlediska druhu akce nebo subjektu obecného evropského zájmu způsobilého k poskytnutí grantu. Měly by být upřesněny rysy ročního pracovního programu a výzev k předkládání návrhů, dále možné výjimky k tomuto bodu a možnosti zpětného účinku zejména v oblasti humanitární pomoci a řízení krizových situací, která mají zvláštní omezení. (29) Pokud jde o požadavky průhlednosti, rovného zacházení s žadateli a odpovědnosti schvalujících osob, měl by být stanoven postup zadávání výborem, od žádosti o grant až po její hodnocení, podle předem vyhlášených kritérií výběru a přidělení, dříve než schvalující osoba přijme konečné a podložené rozhodnutí. (30) Podle zásady řádného finančního řízení vyžaduje Komise zajištění: nejdříve ve stadiu žádostí o grant (provedením finančních auditů, pokud náklady, které mají být financovány, přesahují určitou hodnotu); dále ve stadiu platby částek předběžného financování (jistoty předem) a konečně ve stadiu konečné platby (provedení finančních auditů u žádostí s nejvyšším objemem a rizikovostí). Zásady řádného finančního řízení, neziskovosti a spolufinancování vyžadují kromě jiného omezení paušálních plateb. Nakonec vyžaduje řádné finanční řízení prostředků Společenství od příjemců grantů dodržování zásad průhlednosti a rovného zacházení s možnými dodavateli a zásadu, že zakázka bude zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce. (31) Pravomoc ukládat sankce v této oblasti by měla být shodná s pravomocemi v oblasti veřejných zakázek. (32) Pokud jde o účetnictví a předkládání účtů, je třeba definovat každou z obecně uznávaných účetních zásad, na kterých mají být založeny finanční výkazy. Je také nezbytné upřesnit podmínky pro účetní zaznamenání transakce, pravidla pro oceňování aktiv a pasiv a vytváření rezerv. (33) Mělo by být stanoveno, že účty orgánů musí být doloženy zprávou o rozpočtovém a finančním řízení, a měl by se upřesnit obsah a předkládání jednotlivých částí, z nichž se skládají finanční výkazy (rozvaha, výsledovka, tabulka peněžních toků a příloha) a výkaz o plnění rozpočtu (výsledný účet plnění rozpočtu a příloha). (34) V oblasti účetnictví by se mělo stanovit, že účetní každého orgánu musí dokumentovat organizaci i účetní postupy svého orgánu a určit podmínky, které musí splňovat počítačové účetní systémy zejména v oblasti zabezpečení přístupu a cesty pro audit pro jakékoliv změny systémů. (35) Pokud jde o vedení účetnictví, je nezbytné upřesnit zásady vedení účetních knih, předvahy, pravidelného sladění zůstatků této předvahy a inventárních soupisů a definovat prvky účtové osnovy stanovené účetním Komise. Měla by se stanovit pravidla pro zaznamenávání operací, zejména podvojnou metodu, pravidla převodu operací, které nejsou vedeny v eurech, a podklady účetních zápisů. Upřesněn by měl být také obsah účetních zápisů. (36) Nakonec je třeba stanovit pravidla týkající se inventárního soupisu majetku a vyjasnit odpovědnost účetních a schvalujících osob v této oblasti, jakož i pravidla pro další prodej majetku zapsaného v inventárním soupisu. (37) V oblasti strukturálních fondů by se mělo stanovit, že vrácení záloh pro danou operaci nevede ke snížení příspěvku z fondů na tuto operaci. (38) Měly by se stanovit typy přímých i nepřímých akcí, které mohou být financovány v oblasti výzkumu. (39) V oblasti vnějších akcí je cílem prováděcích pravidel i samotného finančního nařízení stanovit odchylky, které odrážejí operativní zvláštnosti této oblasti, zejména pokud jde o zadávání zakázek a poskytování grantů. (40) Pokud jde o zadávání zakázek, přebírají tato prováděcí pravidla věcně rozhodnutí Komise ze dne 10. listopadu 1999 o zjednodušení systémů zadávání zakázek v rámci programů spolupráce zavedených generálním ředitelstvím pro vnější vztahy ( 10 ). Tím se odlišují pravidla pro zakázky od obecných pravidel, zejména pokud jde o limity a řídící postupy, které byly přizpůsobeny pro vnější akce. (41) Pokud jde o granty, je nezbytné vyjmenovat druhy akcí, u kterých je možné odchýlit se od zásady spolufinancování uvedené v článku 109 finančního nařízení. Jedná se zejména o humanitární pomoc, pomoc v krizových situacích a akce na ochranu zdraví nebo základních lidských práv. (42) Aby byla zajištěna řádná správa položek Společenství, je také nezbytné upřesnit předchozí podmínky pro decentralizované řízení položek nebo pro použití zálohových účtů a pravidla, která budou obsažena v dohodách. (43) Ustanovení finančního nařízení, která se týkají evropských úřadů, by měla být doplněna o zvláštní pravidla pro Úřad pro úřední tisky Evropských společenství a o ustanovení, která zmocňují účetního Komise přenést některé ze svých úkolů na zaměstnance těchto úřadů. Je také třeba upravit vedení bankovních účtů, které mohou evropské úřady otevírat jménem Komise. (44) Pokud jde o správní položky, měl by každý orgán informovat rozpočtový orgán o plánovaných významných stavebních projektech, tj. těch, které mají za následek zvětšení nemovitého majetku. (45) Je nezbytné určit subjekty, které mohou získat granty z rozpočtu a pro které musí být přijata rámcová úprava v souladu s článkem 185 finančního nařízení. (46) Limity a částky uvedené v tomto nařízení, s výjimkou limitů v oblasti veřejných zakázek, by měly být pravidelně aktualizovány podle změn indexu spotřebitelských cen zaznamenaných ve Společenství, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







ČÁST PRVNÍ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ







HLAVA I

PŘEDMĚT

Článek 1

Předmět

(Článek 1 finančního nařízení)

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“).

Orgány uvedené v tomto nařízení jsou orgány ve smyslu finančního nařízení.

Článek 2

Soupis aktů týkajících se plnění rozpočtu

(Článek 2 finančního nařízení)

Komise vede soupis aktů uvedených v článku 2 finančního nařízení. Tento soupis každoročně aktualizuje a informuje o tom rozpočtový orgán.







HLAVA II

ROZPOČTOVÉ ZÁSADY







KAPITOLA 1

Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu

Článek 3

Oblast předběžného financování zůstávající ve vlastnictví Společenství

(Čl. 5 odst. 4 finančního nařízení)

1. Předběžné financování ve smyslu článku 105 zůstává vlastnictvím Společenství, pokud základní právní akt ve smyslu čl. 49 odst. 1 finančního nařízení nestanoví jinak. Toto ustanovení se netýká předběžného financování placeného v rámci veřejné zakázky ve smyslu článku 88 finančního nařízení členským státům nebo v rámci předvstupní pomoci, ani záloh uvedených v článku 265. Nepoužije se na společné řízení ve smyslu článku 53 finančního nařízení.

2. V případě přímého řízení na ústřední úrovni ve smyslu článku 53 finančního nařízení, které zahrnuje více partnerů, se pravidlo uvedené v odstavci 1 tohoto článku použije pouze na hlavní smluvní stranu.

3. V případě decentralizovaného řízení a nepřímého řízení na ústřední úrovni ve smyslu článku 53 finančního nařízení se pravidlo uvedené v odstavci 1 tohoto článku použije pouze na příjemce, který obdrží předběžné financování přímo od Komise.

4. Pravidlo uvedené v odstavci 1 tohoto článku se použije na předběžná financování placená na základě smluv nebo dohod uzavřených po vstupu tohoto nařízení v platnost.

5. Odstavci 1 až 4 nejsou dotčeny zápisy předběžného financování na straně aktiv finančních výkazů, jež budou stanoveny v účetních pravidlech uvedených v článku 133 finančního nařízení.

Schvalující osoby poskytnou účetnímu údaje, které mu umožní zjistit, jaká předběžná financování zůstávají ve vlastnictví Společenství.

Článek 4

Zápis úrokových výnosů z prostředků Společenství do rozpočtu

(Čl. 5 odst. 4 finančního nařízení)

1. Pokud předběžné financování, které zůstává ve vlastnictví Společenství v souladu s článkem 3, nese úroky nebo rovnocenná plnění, plynou do souhrnného rozpočtu Evropských společenství (dále jen „rozpočtu“) jako různé příjmy.

Schvalující osoby zajistí, aby v dohodách uzavřených s příjemci a zprostředkovateli

a) bylo toto předběžné financování poskytnuto na účty nebo podúčty umožňující identifikovat finanční prostředky a odpovídající úroky; jinak musejí účetní metody příjemců nebo zprostředkovatelů umožnit identifikovat finanční prostředky poskytnuté Společenstvím a úroky nebo jiná plnění vyplývající z těchto finančních prostředků

◄

b) příjemci alespoň jednou ročně informovali příslušnou schvalující osobu o výši úroků nebo rovnocenných plnění vyplývajících z těchto finančních prostředků, pokud tyto úroky představují významnou částku, a v každém případě při žádostech o průběžné platby nebo platby konečného zůstatku, kterými bude předběžné financování vyrovnáno.

3. Příslušná schvalující osoba vypracuje v souladu s hlavou IV kapitolou 5 při platbě předběžného financování odhad pohledávek, které zahrnují úroky nebo rovnocenná plnění plynoucí z tohoto předběžného financování.

Příslušná schvalující osoba vystaví ve lhůtě uvedené v odst. 2 písm. b) inkasní příkaz ve výši částky úroku uvedeného v odstavci 1.

4. Pokud je předběžné financování placeno ze stejné rozpočtové položky, podle stejného základního právního aktu a příjemcům, na které se vztahuje stejné zadávací řízení, může schvalující osoba vypracovat společný odhad pohledávky pro více dlužníků.







KAPITOLA 2

Zásada ročního rozpočtu

Článek 5

Položky rozpočtového roku

(Čl. 8 odst. 3 finančního nařízení)

Položky závazků a položky plateb zapsané do rozpočtu rozpočtového roku, které musí být použity v průběhu uvedeného rozpočtového roku, se skládají z položek schválených pro rozpočtový rok. Schválenými položkami pro rozpočtový rok jsou

a) položky poskytnuté v rozpočtu včetně opravných rozpočtů;

b) přenesené položky;

c) položky obnovené podle článku 157 a čl. 181 odst. 5 finančního nařízení;

d) položky pocházející z vrácených záloh v souladu s článkem 228;

e) položky poskytnuté po přijetí účelově vázaných příjmů v průběhu rozpočtového roku nebo předchozích rozpočtových roků a dosud nepoužité.

Článek 6

Přenos položek

(Čl. 9 odst. 2 finančního nařízení)

1. Položky závazků uvedené v čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení mohou být přeneseny, pouze pokud odpovídající závazky nemohly být uskutečněny do 31. prosince rozpočtového roku z důvodů, které nelze přičítat schvalující osobě, a pokud přípravné etapy již pokročily tak, že lze předpokládat, že závazek bude uskutečněn do 31. března následujícího roku.

2. Přípravnými etapami uvedenými v čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které mají být dokončeny do 31. prosince rozpočtového roku kvůli přenosu do následujícího rozpočtového roku, jsou zejména

a) u souhrnných závazků ve smyslu článku 76 finančního nařízení přijetí rozhodnutí o financování nebo ukončení konzultací příslušných útvarů orgánu ohledně přijetí tohoto rozhodnutí k uvedenému dni;

b) u individuálních závazků ve smyslu článku 76 finančního nařízení pokročilá etapa přípravy smluv nebo dohod. Tato pokročilá etapa přípravy smluv nebo dohod znamená, že byl uzavřen výběr možných smluvních stran nebo příjemců.

3. Položky přenesené v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které nebyly přiděleny do 31. března následujícího roku, se automaticky ruší.

Komise informuje rozpočtový orgán o takto zrušených položkách do 15. dubna.

4. Položky přenesené v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. b) finančního nařízení mohou být použity do 31. prosince následujícího rozpočtového roku.

5. Účetnictví musí umožnit identifikovat takto přenesené položky.

6. Položky týkající se výdajů na zaměstnance uvedených v čl. 9 odst. 6 finančního nařízení zahrnují odměny a příplatky pro členy a zaměstnance orgánů.







KAPITOLA 3

(Kapitola 4 finančního nařízení)

Zásada zúčtovací jednotky

Článek 7

Přepočítací kurz eura a ostatních měn

(Článek 16 finančního nařízení)

1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů, uskutečňuje se přepočet eura na jinou měnu podle denních směnných kurzů eura zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství.

2. Pokud není denní směnný kurz eura pro danou měnu zveřejněn v Úředním věstníku Evropských společenství, použije Komise účetní kurz uvedený v odstavci 3.

3. Pro účely účetnictví uvedené v článcích 132 až 137 finančního nařízení a s výhradou článku 213 se přepočet eura na jinou měnu uskutečňuje pomocí měsíčního účetního kurzu eura. Tento účetní kurz stanoví Komise s pomocí veškerých zdrojů informací, které považuje za spolehlivé, na základě kurzu předposledního pracovního dne měsíce předcházejícího měsíci, pro který je kurz stanovován.

Článek 8

Kurz použitelný pro přepočet eura a ostatních měn

(Článek 16 finančního nařízení)

1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů, je kurzem použitelným pro přepočet eura na jinou měnu kurz dne, kdy schvalující útvar vystavil platební nebo inkasní příkaz.

2. V případě zálohových účtů vedených v eurech určuje kurz, který se má použít, den platby bankou.

3. V případě zálohových účtů vedených v národních měnách uvedených v článku 16 finančního nařízení se použije kurz měsíce, ve kterém byl uskutečněn výdaj ze zálohového účtu.

4. U výdajů financovaných záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), se pro měsíc „n“, pro který byly výdaje oznámeny podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 296/96 ( 11 ), použije kurz desátého dne měsíce „n+1“ nebo prvního dne předcházejícího dni, pro který je kurz zaznamenán.

Tento kurz se použije i na odpovídající zálohy uvedené v článcích 4 a 5 nařízení (ES) č. 296/96.

Článek 9

Informace o převodech hotovosti uskutečněných Komisí mezi různými měnami

(Článek 16 finančního nařízení)

Každé čtvrtletí zasílá Komise členským státům výkaz převodů uskutečněných mezi různými měnami.







KAPITOLA 4

(Kapitola 5 finančního nařízení)

Zásada obecnosti

Článek 10

Skladba účelově vázaných příjmů a poskytnutí odpovídajících položek

(Článek 18 finančního nařízení)

1. Aniž jsou dotčeny články 12 a 13, jsou účelově vázané příjmy zaznamenávány do rozpočtu takto:

a) ve výkazu příjmů oddílu každého orgánu do rozpočtové položky stanovené pro obdržení těchto tyto příjmů;

b) ve výkazu výdajů jsou uvedeny poznámky u rozpočtových položek, ve kterých mohou být zapsány položky odpovídající účelově vázaným příjmům.

Pokud lze částku těchto příjmů předvídat, je v případě uvedeném v prvním pododstavci písm. a) částka zapsána do rozpočtové položky. Pokud ji nelze předvídat, je v položce uvedeno „p. m.“ a odhadované příjmy budou pro informaci uvedeny v poznámkách.

2. Kromě případu uvedeného v čl. 161 odst. 2 finančního nařízení mohou být položky odpovídající účelově vázaným příjmům poskytnuty jako položky závazků nebo položky plateb, jakmile orgán příjem obdrží. Poskytují se automaticky, kromě případu úhrad záloh uvedených v článku 156 finančního nařízení a případu finančních oprav v souvislosti se strukturálními fondy.

Článek 11

Příspěvky členských států na výzkumné programy

(Čl. 18 odst. 1 písm. a) finančního nařízení)

1. Příspěvky členských států na financování některých doplňkových programů výzkumu uvedené v článku 5 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 se platí takto:

a) sedm dvanáctin částky zapsané v rozpočtu nejpozději do 31. ledna běžného rozpočtového roku;

b) zbývajících pět dvanáctin do 15. července běžného rozpočtového roku.

2. Pokud není rozpočet s konečnou platností schválen před začátkem rozpočtového roku, jsou příspěvky uvedené v odstavci 1 založeny na částce zapsané v rozpočtu pro předchozí rozpočtový rok.

3. Každý příspěvek nebo dodatečné platby členských států do rozpočtu musí být zapsány na účet nebo účty Komise do 30 kalendářních dní po výzvě k zaplacení prostředků.

4. Uskutečněné platby jsou zapsány na účet stanovený v nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 a vztahují se na ně podmínky stanovené v uvedeném nařízení.

Článek 12

Účelově vázané příjmy vyplývající z účasti zemí ESVO na některých programech Společenství

(Čl. 18 odst. 1 písm. d) finančního nařízení)

1. Příspěvky států ESVO na některé programy Společenství se vykazují v rozpočtu takto:

a) ve výkazu příjmů je vytvořena rozpočtová položka „p. m.“, u které se zaznamená celková částka příspěvků států ESVO pro uvedený rozpočtový rok. Stanovená částka je uvedena v poznámkách rozpočtu;

b) ve výkazu výdajů i) se v poznámkách ke každé rozpočtové položce týkající se činností Společenství, na nichž se účastní státy ESVO, uvádí „pro informaci“ částka předpokládané účasti; ii) se v příloze, která je nedílnou součástí rozpočtu, uvedou veškeré rozpočtové položky, které se týkají činností Společenství, na nichž se účastní státy ESVO.

Příloha uvedená v prvním pododstavci písm. b) bod ii) představuje a doplňuje strukturu pro zapsání položek odpovídajících těmto příspěvkům, jak je uvedeno v odstavci 2, a pro provádění výdajů.

2. Podle článku 82 dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP) jsou částky ročních příspěvků států ESVO, jak byly potvrzeny Komisi Smíšeným výborem EHP v souladu s čl. 1 odst. 5 protokolu 32 připojeného k uvedené dohodě, zapsány hned od počátku rozpočtového roku v plné výši odpovídající položky závazků i plateb.

3. Pokud jsou v průběhu rozpočtového roku přidány do rozpočtových položek, na které přispívají státy ESVO, dodatečné položky, aniž by státy ESVO mohly v průběhu uvedeného rozpočtového roku upravit své příspěvky, aby dodržely „činitel úměrnosti“ uvedený v článku 82 dohody o Evropském hospodářském prostoru, může Komise přechodně a výjimečně na základě hotovostních zdrojů zajistit předběžné financování podílu států ESVO. Po takovém přidání položek, vyzve Komise co nejdříve státy ESVO k poskytnutí odpovídajících příspěvků. Komise informuje každoročně rozpočtový orgán o těchto rozhodnutích.

Předběžné financování se vyrovná co nejdříve v rámci rozpočtu pro následující rozpočtový rok.

4. Podle čl. 18 odst. 1 písm. d) finančního nařízení jsou finanční příspěvky států ESVO účelově vázanými příjmy. Účetní přijme vhodná opatření, aby použití příjmů z těchto příspěvků a jim odpovídajících položek bylo sledováno odděleně.

Ve zprávě uvedené v čl. 131 odst. 2 finančního nařízení uvede Komise odděleně stav plnění u příjmů i výdajů odpovídající účasti států ESVO.

Článek 13

Výnosy ze sankcí uložených členským státům s nadměrným schodkem

(Čl. 18 odst. 1 písm. b) finančního nařízení)

Výnosy ze sankcí uvedených v oddílu 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ( 12 ) se vykazují v rozpočtu takto:

a) ve výkazu příjmů se vytvoří rozpočtová položka „p. m.“, u které mají být zaúčtovány úroky z těchto částek;

b) zároveň, a aniž je dotčen článek 74 finančního nařízení, se vede zápis těchto částek ve výkazu příjmů k zápisu položek závazků a plateb u rozpočtové položky výkazu výdajů. Tyto položky se plní v souladu s článkem 17 finančního nařízení.

Článek 14

Předání k platbě čisté částky

(Čl. 20 odst. 1 finančního nařízení)

Podle čl. 20 odst. 1 finančního nařízení lze provést následující odpočty od žádostí o platbu, faktury nebo výkazu, které jsou poté vyplaceny v čisté částce:

a) sankce uložené smluvní straně nebo dodavateli;

b) neoprávněně vyplacené částky; v tomto případě se může uskutečnit přímým snížením nové platby stejného druhu stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, článku a rozpočtovém roce; u platby se může jednat o prozatímní platbu nebo platbu zůstatku.

Slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a žádostí o platbu se nezaznamenávají jako příjmy Společenství.

Článek 15

Účty pro vrácené daně

(Čl. 20 odst. 2 finančního nařízení)

Daně, které vzniknou Společenství podle čl. 20 odst. 2 finančního nařízení, jsou zapsány na prozatímním účtu až do doby uhrazení dotyčnými státy.







KAPITOLA 5

(Kapitola 6 finančního nařízení)

Zásada specifikace

Článek 16

Postupy převodu

(Čl. 22 odst. 1 finančního nařízení)

1. Každý orgán může v rámci svého oddílu rozpočtu navrhnout rozpočtovému orgánu převody z jedné hlavy do druhé, které přesahují limit 10 % položek za rozpočtový rok, na rozpočtové položce, ze které se má převod uskutečnit. Uvědomí o tom Komisi.

Převody se uskutečňují postupem stanoveným v článku 24 finančního nařízení.

2. Každý orgán může v rámci svého oddílu rozpočtu provádět převody v rámci článků.

Článek 17

Pravidla pro výpočet limitů převodů

(Článek 23 finančního nařízení)

1. Procentní částky uvedené v čl. 22 odst. 1 a v čl. 23 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a c) finančního nařízení se vypočítají v okamžiku podání žádosti o převod.

2. Pro účely limitu uvedeného v čl. 22 odst. 1 a v čl. 23 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a c) finančního nařízení je třeba vzít v úvahu částku, která se má převést u rozpočtové položky, ze které se převod uskutečňuje, přičemž se tato částka upraví o dřívější převody.

Článek 18

Správní výdaje

(Článek 23 finančního nařízení)

Výdaje uvedené v čl. 23 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení pokrývají pro každou oblast politik body uvedené v článku 27.

Článek 19

Odůvodnění žádostí o převod položek

(Články 22 a 23 finančního nařízení)

K návrhům na převody a veškerým informacím pro rozpočtový orgán, které se týkají převodů uskutečněných podle článků 22 a 23 finančního nařízení, musí být přiloženo vhodné a podrobné odůvodnění, ze kterého vyplývá plnění položek a odhady potřeb až do konce rozpočtového roku jak pro rozpočtové položky, na které má být převod uskutečněn, tak pro položky, ze kterých má být převod uskutečněn.

Článek 20

Odůvodnění žádostí o převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech

(Článek 26 finančního nařízení)

K návrhům na převody umožňující použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech uvedené v čl. 26 odst. 2 prvním pododstavci finančního nařízení musí být přiloženo vhodné a podrobné odůvodnění, ze kterého vyplývá

a) pro rozpočtovou položku, na kterou má být převod uskutečněn, co nejaktuálnější informace o plnění položek a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku;

b) pro všechny rozpočtové položky, které se týkají vnějších akcí, plnění položek do konce měsíce, který předchází měsíc podání žádosti o převod, a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku spolu se srovnáním s původními odhady;

c) rozbor možností přerozdělení položek.







KAPITOLA 6

(Kapitola 7 finančního nařízení)

Zásada řádného finančního řízení

Článek 21

Hodnocení

(Článek 27 finančního nařízení)

1. Všechny návrhy na programy nebo činnosti, ze kterých plynou výdaje k tíži rozpočtu nebo snížení příjmů rozpočtu, jsou předmětem hodnocení ex ante, které musí označit

a) potřebu, která má být krátkodobě nebo dlouhodobě uspokojena;

b) cíle, kterých má být dosaženo;

c) očekávané výsledky a ukazatele nezbytné k jejich hodnocení;

d) přidanou hodnotu zásahu Společenství;

e) rizika, včetně podvodu, spojená s návrhy a dostupné alternativní možnosti;

f) poučení vyplývající z podobných zkušeností v minulosti;

g) objem položek, lidských zdrojů a ostatních správních výdajů, které mají být přiděleny podle zásady efektivnosti nákladů;

h) sledovací systém, který má být zaveden.

2. Všechny programy nebo činnosti jsou dále z hlediska přidělených lidských zdrojů a finančních prostředků a dosažených výsledků předmětem průběžného hodnocení nebo hodnocení ex post, aby bylo ověřeno, zda jsou v souladu se stanovenými cíli, za těchto podmínek:

a) výsledky získané při provádění víceletého programu jsou pravidelně hodnoceny podle časového rozvrhu, který umožňuje vzít v úvahu výsledky těchto hodnocení u každého rozhodnutí o obnovení, změně nebo přerušení programu;

b) výsledky činností financovaných jednou ročně se hodnotí alespoň jednou za šest let.

Povinnost uvedená v prvním pododstavci písm. b) se nepoužije na jednotlivé projekty nebo akce prováděné v rámci činností, u kterých může být tato povinnost splněna zasláním konečných zpráv subjekty, které akci provedly.

Článek 22

Finanční výkaz

(Článek 28 finančního nařízení)

1. Každý návrh předložený legislativnímu orgánu, který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změny počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem.

Finanční výkaz obsahuje finanční a hospodářské údaje, na jejichž základě může legislativní orgán zhodnotit nezbytnost zásahu Společenství. Poskytuje vhodné informace o souladu s jinými finančními nástroji a případné spolupůsobení.

U víceletých akcí obsahuje finanční výkaz předběžný plán ročních potřeb položek a pracovních míst a hodnocení jejich střednědobého finančního dopadu.

2. Aby se předešlo rizikům podvodu a nesrovnalostí, které by mohly narušit ochranu finančních zájmů Společenství, poskytuje finanční výkaz informace o stávajících a plánovaných opatřeních na předcházení podvodů a ochranu proti nim.







KAPITOLA 7

(Kapitola 8 finančního nařízení)

Zásada průhlednosti

Článek 23

Prozatímní zveřejnění shrnutí rozpočtu

(Článek 29 finančního nařízení)

Co nejdříve po schválení rozpočtu s konečnou platností, a nejpozději čtyři týdny po tomto schválení, je před jeho zveřejněním v Úředním věstníku Evropských společenství zveřejněno z podnětu Komise shrnutí rozpočtu na internetových stránkách orgánů.







HLAVA III

SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU







KAPITOLA 1

Sestavování rozpočtu

Článek 24

Obecný úvod k předběžnému návrhu rozpočtu

(Článek 33 finančního nařízení)

Komise vypracuje obecný úvod k předběžnému návrhu rozpočtu.

Každému oddílu předběžného návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný dotčeným orgánem.

Obecný úvod obsahuje

a) finanční tabulky pro celý rozpočet;

b) pokud jde o hlavy oddílu Komise, i) popis politik, které odůvodňují žádosti o požadované položky, s ohledem na zásady a požadavky uvedené v článku 27 a čl. 33 odst. 2 písm. d) finančního nařízení; ii) odůvodnění změn v položkách mezi jednotlivými rozpočtovými roky.

Článek 25

Pracovní dokumenty k předběžnému návrhu rozpočtu

(Články 30 a 33 finančního nařízení)

K předběžnému návrhu rozpočtu se přiloží tyto pracovní dokumenty:

a) pokud jde o zaměstnance orgánů, i) popis personální politiky stálých a dočasných pracovních míst; ii) pro každou kategorii zaměstnanců plán pracovních míst a počet skutečně zaměstnaných osob ke dni předložení předběžného návrhu rozpočtu, který uvádí jejich rozdělení podle stupně a správní jednotky; iii) odůvodnění změny v počtu zaměstnanců, je-li navrhována; iv) seznam pracovních míst podle oblastí politik;

b) podrobný přehled o výpůjční a úvěrové politice;

c) pokud jde o subvence subjektům uvedeným v článku 32 finančního nařízení, odhad příjmů a výdajů uvedený odůvodněním sestaveným danými subjekty, a pokud jde o evropské školy, výkaz uvádějící příjmy a výdaje uvedený odůvodněním.

Článek 26

Předběžné návrhy opravných rozpočtů

(Čl. 37 odst. 1 finančního nařízení)

K předběžným návrhům opravných rozpočtů budou připojena odůvodnění a informace o plnění rozpočtu z předchozího rozpočtového roku a běžného rozpočtového roku, které jsou dostupné v okamžiku jejich sestavování.







KAPITOLA 2

Skladba a předkládání rozpočtu

Článek 27

Správní položky

(Článek 41 finančního nařízení)

Pokud je výkaz výdajů oddílu rozpočtu sestavován podle nomenklatury založené na klasifikaci podle účelu, jsou správní položky rozděleny do zvláštních záhlaví podle hlav podle tohoto zařazení:

a) výdaje na zaměstnance schválené v plánu pracovních míst, přičemž je vždy třeba uvést částku položek a počet pracovních míst;

b) výdaje na externí pracovníky (včetně pomocných sil a pracovníků na přechodnou dobu) a ostatní výdaje na řízení (včetně výdajů na reprezentaci a zasedání);

c) výdaje na budovy a ostatní s tím spojené výdaje, včetně úklidu a údržby, pronájmu, telekomunikací, vody, plynu a elektřiny;

d) podpůrné výdaje.

Správní výdaje Komise, jejichž druh je společný s výdaji ve všech hlavách, jsou uvedeny v odděleném souhrnném výkazu rozděleném podle druhu.

Článek 28

Skutečně vynaložené výdaje v posledním uzavřeném rozpočtovém roce

(Čl. 46 odst. 1 bod 1) písm. e) finančního nařízení)

Pro účely sestavení rozpočtu se skutečně vynaložené výdaje v posledním uzavřeném rozpočtovém roce určují takto:

a) u závazků: závazky zapsané na účtech v průběhu rozpočtového roku k tíži položek tohoto rozpočtového roku, jak je uvedeno v článku 5;

b) u plateb: platby uskutečněné v průběhu rozpočtového roku, tj. jejichž platební příkaz byl předán bance, k tíži položek tohoto rozpočtového roku, jak je uvedeno v tomtéž článku.

Článek 29

Poznámky k rozpočtu

(Čl. 46 odst. 1 bod 1) písm. g) finančního nařízení)

Poznámky k rozpočtu obsahují zejména

a) odkazy na základní právní akt, pokud existuje;

b) vhodné vysvětlivky k druhu a určení položek.

Článek 30

Plán pracovních míst

(Čl. 46 odst. 1 a odst. 3 písm. a) finančního nařízení)

Pracovní místa Zásobovací agentury jsou uváděna v plánu pracovních míst Komise odděleně.







HLAVA IV

PLNĚNÍ ROZPOČTU







KAPITOLA 1

Obecná ustanovení

Článek 31

Možné formy základních právních aktů

(Čl. 49 odst. 1 finančního nařízení)

1. V oblasti Společenství může mít základní právní akt formu nařízení, směrnice, rozhodnutí ve smyslu článku 249 Smlouvy o ES nebo rozhodnutí sui generis ( 13 ).

▼M1

2. V oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky může mít základní právní akt jednu z forem uvedených v čl. 13 odst. 2, článku 14, čl. 23 odst. 2 a článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

V krizových situacích uvedených v čl. 168 odst. 2 tohoto nařízení a pro případ časově omezených akcí může mít základní právní akt rovněž formu uvedenou v čl. 13 odst. 3 a čl. 23 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii.

▼B

3. V oblasti policejní a soudní spolupráce v trestních věcech může mít základní právní akt jednu z forem uvedených v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii.

Článek 32

Maximální částky pro pilotní projekty a přípravné akce

(Čl. 49 odst. 2 písm. a) a b) finančního nařízení)

1. Celková výše položek pro pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 2 písm. a) finančního nařízení nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku 32 milionů EUR.

2. Celková výše položek pro nové přípravné akce uvedené v čl. 49 odst. 2 písm. b) finančního nařízení nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku 30 milionů EUR a celková výše skutečně přidělených položek pro přípravné akce nesmí překročit částku 75 milionů EUR.

Článek 33

Zvláštní pravomoci Komise vyplývající ze Smluv

(Čl. 49 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)

1. Články Smlouvy o ES, které Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou

a) článek 138 (sociální dialog);

b) článek 140 (průzkumy, stanoviska a porady v sociální oblasti);

c) články 143 a 145 (zprávy o zvláštních problémech týkajících se sociální situace);

d) čl. 152 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti veřejného zdraví);

e) čl. 155 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti transevropských sítí);

f) čl. 157 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti průmyslu);

g) čl. 159 druhý pododstavec (zpráva o pokroku dosaženém při upevňování hospodářské a sociální soudržnosti);

h) čl. 165 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);

i) článek 173 (zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);

j) čl. 180 odst. 2 (podněty na podporu koordinace politik v oblasti rozvojové spolupráce).

2. Články Smlouvy o Euratomu, které Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou

a) článek 70 (finanční přispěvek v mezích rozpočtu Společenství na programy průzkumu nerostných ložisek na územích členských států);

b) článek 77 a následující (dozor nad bezpečností).

3. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 mohou být při předložení předběžného návrhu rozpočtu doplněny, přičemž je třeba uvést odpovídající článek a částky.

Článek 34

Střet zájmů

(Čl. 52 odst. 2 finančního nařízení)

1. Střet zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení může mít, mimo jiné, tyto formy:

a) poskytnutí sobě nebo jinému neoprávněných přímých nebo nepřímých výhod;

b) odmítnutí poskytnout příjemci práva nebo výhody, na které má nárok;

c) nepřípustná nebo zneužívající jednání nebo opomenutí uskutečnit nezbytná jednání.

2. Příslušný orgán uvedený v čl. 52 odst. 1 finančního nařízení je nadřízen dotyčnému zaměstnanci. Písemně potvrdí, zda došlo ke střetu zájmů či nikoli. Pokud ano, přijme nadřízený orgán sám vhodné rozhodnutí.







KAPITOLA 2

Způsoby plnění







Oddíl 1

Obecná ustanovení

Článek 35

Předběžné kontroly vykonávané Komisí

(Články 53 a 56 finančního nařízení)

1. Plní-li Komise rozpočet sdíleným, decentralizovaným nebo nepřímým centralizovaným řízením, přesvědčí se v souladu se zásadou řádného finančního řízení nejprve kontrolou dokladů a kontrolou na místě subjektů, kterým svěřila plnění, a v případě decentralizovaného řízení, zcela nebo zčásti podle odpovídajícího stupně decentralizace, o existenci a náležitém a řádném fungování

a) používaných postupů;

b) kontrolních systémů;

c) účetních systémů;

d) postupů zadávání veřejných zakázek a poskytování grantů.

2. U podstatných změn postupů nebo systémů provádí Komise nezbytná přezkoumání, aby se ubezpečila, že jsou i nadále dodržovány podmínky uvedené v odstavci 1.

3. Subjekty uvedené v odstavci 1 poskytnou Komisi v přesně stanovené lhůtě veškeré informace, které na nich Komise požaduje a bezodkladně ji informují o každé podstatné změně svých postupů nebo systémů. Komise stanoví tyto povinnosti, v pověřovacích aktech nebo dohodách uzavřených s dotyčnými subjekty.

4. Plní-li Komise rozpočet společným řízením, použijí se ověřovací dohody uzavřené s mezinárodními organizacemi.







Oddíl 2

Zvláštní ustanovení

Článek 36

Přímé řízení na ústřední úrovni

(Článek 53 finančního nařízení)

Pokud Komise plní rozpočet na ústřední úrovni přímo ve svých úvarech, uskutečňují úkoly plnění účastníci finančních operací ve smyslu článků 58 až 68 finančního nařízení a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení.

Článek 37

Plnění pravomocí přenesených na výkonné agentury

(Čl. 54 odst. 2 písm. a) a čl. 55 odst. 2 finančního nařízení)

1. Rozhodnutí o přenesení pravomocí na výkonné agentury zmocňuje tyto agentury, jakožto pověřené schvalující osoby, plnit položky, které se vztahují k programu Společenství, jehož řízením byly pověřeny.

2. Pravomoci přenesené na výkonnou agenturu vykonává ředitel agentury podle čl. 55 odst. 2 finančního nařízení.

3. Pověřovací akt Komise obsahuje stejná ustanovení, jako jsou uvedena v čl. 41 odst. 2. Musí být formálně písemně přijata ředitelem jménem dotyčné výkonné agentury.

Článek 38

Způsobilost vnitrostátních veřejných subjektů nebo subjektů soukromého práva pověřených veřejnou službou a podmínky přenesení pravomocí

(Čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)

1. Komise může přenést úkoly veřejné moci na vnitrostátní veřejné subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené veřejnou službou pouze v případě, že se řídí právem některého z členských států nebo států Evropského hospodářského prostoru (EHP) nebo zemí kandidujících na přistoupení k Evropské unii, pokud základní právní akt nestanoví jinak.

2. Komise se ujistí, že subjekty uvedené v odstavci 1 poskytují dostatečné finanční záruky, které vydá nejlépe orgán veřejné moci, zejména pro úplné zpětné získání částek, které náleží Komisi.

3. Pokud má Komise v úmyslu svěřit úkoly výkonu veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu, subjektu uvedenému v čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení, analyzuje dodržování zásad hospodárnosti, efektivity a účinnosti. Pokud tato analýza ukáže, že svěření pravomocí nejlépe splňuje požadavky řádného finančního řízení, požádá před přenesením pravomocí příslušný výbor uvedený v základním právním aktu o stanovisko, a ten se může též vyjádřit k plánovanému použití kritérií výběru.

Článek 39

Určení vnitrostátních veřejných orgánů nebo subjektů soukromého práva pověřených veřejnou službou

(Čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)

1. Na vnitrostátní veřejné orgány nebo subjekty soukromého práva pověřené veřejnou službou se vztahuje právo členského státu nebo země, ve které byly založeny.

2. Výběr těchto subjektů se provádí objektivním a průhledným způsobem na základě analýzy efektivnosti nákladů tak, aby odpovídal potřebám Komise v oblasti plnění rozpočtu. Při výběru nesmí dojít k diskriminaci jednotlivých členských států nebo zemí.

3. V případě řízení po síti, které vyžaduje určení alespoň jednoho subjektu členským státem nebo dotyčnou zemí, provádí určení členský stát nebo dotyčná země v souladu se základním právním aktem.

V ostatních případech určuje Komise tyto subjekty se souhlasem členských států nebo dotyčných zemí a v souladu se základním právním aktem.

Článek 40

Dodržování pravidel zadávání veřejných zakázek

(Článek 57 finančního nařízení)

Pokud Komise svěří úkoly soukromým subjektům podle čl. 57 odst. 2 finančního nařízení, zadá zakázku v souladu s hlavou V první části finančního nařízení.

Článek 41

Postupy výkonu nepřímého řízení na ústřední úrovni

(Čl. 54 odst. 2 písm. b) a c) finančního nařízení)

1. Pokud Komise svěří úkoly plnění agenturám nebo subjektům podle čl. 54 odst. 2 písm. b) a c) finančního nařízení, uzavře s nimi dohodu.

2. Dohoda uvedená v odstavci 1 obsahuje zejména tato ustanovení:

a) vymezení svěřených úkolů;

b) podmínky a pravidla pro plnění těchto úkolů, včetně vhodných ustanovení pro vymezení odpovědnosti a organizování kontrol, které mají být prováděny;

c) pravidla pro podávání zpráv o plnění úkolů Komisi;

d) podmínky ukončení plnění úkolů;

e) pravidla pro kontroly prováděné Komisí;

f) podmínky použití oddělených bankovních účtů, příjemce získaných úroků a jejich použití;

g) ustanovení zajišťující rozeznatelnost akcí Společenství ve vztahu k ostatním činnostem subjektu;

h) závazek neprovádět žádnou činnost, která by mohla vést ke střetu zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení.

3. Agentury a subjekty uvedené v odstavci 1 nemají postavení pověřených schvalujících osob.

Článek 42

Postupy schválení účetních závěrek při sdíleném nebo decentralizovaném řízení

(Čl. 53 odst. 5 finančního nařízení)

1. Postup schválení účetní závěrky uvedený v čl. 53 odst. 5 finančního nařízení má zajistit, aby výdaje členských států při sdíleném řízení nebo výdaje třetích zemí při decentralizovaném řízení, které mohou být připsány k tíži rozpočtu Společenství, byly řádné a v souladu s platnými předpisy Společenství.

2. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů, je postup schválení účetní závěrky tento:

a) členské státy nebo třetí země vydají prohlášení o výdajích ve formě účtů, které byly osvědčeny odborně způsobilým útvarem nebo institucí, který je funkčně nezávislý na subjektu, který výdaje uskutečňuje;

b) Komise provede kontrolu účtů a operací na základě účtů podle dokladů a případně na místě bez omezení, včetně kontrol u příjemců;

c) Komise stanoví ve sporném řízení výši uznaných výdajů, které budou připsány k tíži rozpočtu, a oznámí ji členským státům nebo třetím zemím;

d) na základě rozdílu mezi prohlášenými výdaji a výdaji uznanými k tíži rozpočtu se vypočítá finanční oprava;

e) zůstatek, který vyplývá z rozdílu mezi uznanými výdaji a finančními částkami již vyplacenými členským státům nebo třetím zemím, bude získán zpět nebo uhrazen. Získání zpět se provede započtením za podmínek uvedených v článku 83.

3. V rámci decentralizovaného řízení se použije postup schválení účetní závěrky popsaný v odstavcích 1 a 2 v souladu s dohodnutým stupněm decentralizace.

Článek 43

Společné řízení

(Články 53 a 165 finančního nařízení)

1. Položky poskytnuté v rámci společného řízení s mezinárodními organizacemi ve smyslu článků 53 a 165 finančního nařízení financují akce, jejichž provedení vyžaduje spojení zdrojů od více dárců, přičemž přiřazení příspěvků jednotlivých dárců na jednotlivé druhy výdajů není podle rozumného uvážení možné ani vhodné.

Komise se ujistí, že existují přiměřené systémy pro kontrolu a audit celé akce.

2. Mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 jsou tyto:

a) organizace mezinárodního veřejného práva vytvořené mezivládními dohodami a specializované agentury zřízené těmito organizacemi;

b) Mezinárodní výbor Červeného kříže (MVČK);

c) Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce.







KAPITOLA 3

Účastníci finančních operací







Oddíl 1

Práva a povinnosti účastníků finančních operací

Článek 44

Práva a povinnosti účastníků finančních operací

(Článek 58 finančního nařízení)

Každý orgán poskytne každému účastníku finančních operací zdroje nezbytné k plnění jeho povinností a listinu podrobně popisujující jeho úkoly, práva a povinnosti.







Oddíl 2

Schvalující osoba

Článek 45

Pomoc pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám

(Článek 59 finančního nařízení)

1. Příslušné schvalující osobě mohou být při plnění jejích úkolů nápomocni úředníci nebo ostatní zaměstnanci (dále jen „zaměstnanci“), kteří jsou pověřeni uskutečňovat, pod její odpovědností, některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních a řídících informací. Za účelem předcházení střetu zájmů se na zaměstnance, kteří jsou nápomocni pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám, vztahují povinnosti uvedené v článku 52 finančního nařízení.

2. Každý orgán informuje rozpočtový orgán o každém jmenování, o změně úkolů nebo o ukončení výkonu funkce pověřené schvalující osoby stupně A1.

Článek 46

Vnitřní předpisy upravující pověření

(Článek 59 finančního nařízení)

V souladu s finančním nařízením a tímto nařízením stanoví každý orgán ve svých vnitřních předpisech taková opatření pro řízení položek, jaká považuje za nezbytná pro správné plnění svého oddílu rozpočtu.

Článek 47

Oddělení činností zahájení operace a jejího ověření

(Čl. 60 odst. 4 finančního nařízení)

1. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které běžně uskutečňují zaměstnanci uvedení v článku 45 a které slouží k přípravě úkonů k plnění rozpočtu příslušnou pověřenou nebo dále pověřenou schvalující osobou.

2. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, které provádí příslušná schvalující osoba za účelem ověření jejích operativních a finančních hledisek.

3. Každá operace je alespoň jednou ověřena ex ante. Účelem tohoto ověření je zejména ověřit

a) řádnost výdajů a příjmů a jejich soulad s platnými předpisy, zejména rozpočtem a souvisejícími předpisy, a s akty přijatými při provádění Smluv nebo nařízení, a případně se smluvními podmínkami;

b) uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v hlavě II kapitole 7 finančního nařízení.

4. Ověřování ex post, které se provádí na základě dokladů a případně i na místě, slouží ke kontrole, že operace financované z rozpočtu jsou řádně plněny, a zejména že jsou dodržována kritéria uvedená v odstavci 3. Tato ověřování mohou být prováděna na základě výběrového souboru s použitím analýzy rizik.

5. Úředníci a ostatní zaměstnanci pověření ověřováním podle odstavců 2 a 4 musí být jiní než zaměstnanci, kteří vykonávají úkoly zahájení operace uvedené v odstavci 1, a nesmějí jim být podřízeni.

Článek 48

Postupy řízení a vnitřní kontroly

(Čl. 60 odst. 4 finančního nařízení)

Systémy a postupy řízení a vnitřní kontroly mají umožnit

a) dosažení cílů politik, programů a akcí orgánu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;

b) dodržování právních předpisů Společenství a minimálních standardů kontroly vytvořených orgánem;

c) uchování aktiv orgánu a informací;

d) předcházení nesrovnalostem, chybám a podvodům a jejich odhalování;

e) identifikaci rizik řízení a předcházení jim;

f) vytváření spolehlivých finančních a řídicích informací;

g) uchování podkladů souvisejících s plněním rozpočtu a následné k němu a souvisejících s úkony k plnění rozpočtu;

h) uchování dokumentů, které se vztahují na požadované záruky předem pro orgán, a zavedení časového plánu, který umožní přiměřené sledování uvedených záruk.

Článek 49

Uchovávání podkladů schvalujícími osobami

(Čl. 60 odst. 4 finančního nařízení)

Systémy a postupy řízení, které se týkají uchování originálních podkladů stanoví, aby

a) byly číslovány;

b) byly označeny datem;

c) byly vedeny registry, které mohou být v elektronické podobě a na jejichž základě lze zjistit přesné umístění těchto dokladů;

d) byly tyto doklady uchovávány alespoň po dobu pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium pro rozpočtový rok, ke kterému se vztahují.

Doklady, které se týkají operací dosud neuzavřených s konečnou platností, se uchovávají déle, než je uvedeno v prvním pododstavci písm. d), a to do konce roku, který následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny.

Článek 50

Kodex profesních norem

(Čl. 60 odst. 5 finančního nařízení)

1. Zaměstnanci určení příslušnou schvalující osobou k ověřování finančních operací jsou vybíráni na základě svých odborných znalostí, schopností a zvláštních předpokladů prokázaných diplomy nebo odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.

2. Každý orgán vypracuje kodex profesních norem, který, zejména v oblasti vnitřní kontroly, stanoví

a) odbornou úroveň v technické a finanční oblasti požadovanou od zaměstnanců uvedených v odstavci 1;

b) závazek těchto zaměstnanců k trvalé odborné přípravě;

c) poslání, úlohy a úkoly, které jim jsou přiděleny;

d) pravidla chování, zejména pokud jde o etické normy a bezúhonnost, které musí zaměstnanci splňovat, a práva, která jim jsou přiznána.

3. Každý orgán zavede vhodné struktury, které umožní sdělovat schvalujícím útvarům vhodné informace týkající se kontrolních norem a dostupných metod a technik pro tyto účely a tyto informace pravidelně aktualizovat.

Článek 51

Nečinnost pověřené schvalující osoby

(Čl. 60 odst. 6 finančního nařízení)

Nečinností pověřené schvalující osoby, jak je uvedena v čl. 60 odst. 6 finančního nařízení, se rozumí, že v přiměřené lhůtě s ohledem na okolnosti jednotlivého případu, v každém případě však do jednoho měsíce, nedojde k žádné odpovědi.

Článek 52

Ověření ex post a výroční zpráva o činnosti

(Čl. 60 odst. 7 finančního nařízení)

Výsledek ověření ex post se předkládá s ostatními částmi ve výroční zprávě o činnosti, kterou podává pověřená schvalující osoba svému orgánu.

Článek 53

Předávání finančních a řídících informací účetnímu

(Článek 60 finančního nařízení)

Pověřená schvalující osoba předává účetnímu, v souladu s pravidly přijatými účetním, finanční a řídící informace nezbytné pro plnění jeho úkolů.

Článek 54

Zpráva o vyjednávacích řízeních

(Článek 60 finančního nařízení)

Pověřené schvalující osoby zaznamenávají pro každý rozpočtový rok veřejné zakázky uzavřené ve vyjednávacím řízení uvedeném v článcích 126, 127, 242, 244, 246 a 247. Pokud se poměr vyjednávacích řízení k počtu veřejných zakázek udělených stejnou pověřenou schvalující osobou značně zvýší ve vztahu k minulým rokům nebo pokud je tento poměr značně vyšší než průměr zaznamenaný jejím orgánem, podá o tom příslušná schvalující osoba zprávu uvedenému orgánu s uvedením opatření přijatých pro odvrácení tohoto vývoje. Každý orgán předá rozpočtovému orgánu zprávu o vyjednávacích řízeních. V případě Komise je tato zpráva přiložena ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedeném v čl. 60 odst. 7 finančního nařízení.







Oddíl 3

Účetní

Článek 55

Jmenování účetního

(Článek 61 finančního nařízení)

Každý orgán jmenuje účetního z řad úředníků, na které se vztahuje služební řád úředníků Evropských společenství.

Účetního povinně vybírá orgán na základě jeho zvláštní kvalifikace prokázané diplomy nebo rovnocennými odbornými zkušenosti.

Článek 56

Ukončení výkonu funkce účetního

(Článek 61 finančního nařízení)

1. V případě ukončení výkonu funkce účetního se bezodkladně vypracuje prozatímní účetní závěrka.

Tato závěrka sestává z účtů uvedených v hlavě VII první části finančního nařízení uzavřených poslední den měsíce, ve kterém účetní ukončí výkon své funkce.

2. Prozatímní účetní závěrka se nevyžaduje, pokud účetní ukončí výkon své funkce na konci rozpočtového roku.

3. Prozatímní účetní závěrku nebo, v případě uvedeném v odstavci 2, prozatímní účty uvedené v článku 128 finančního nařízení předá účetní, který ukončuje výkon své funkce, nebo není-li to možné, úředník z jeho útvaru novému účetnímu, který musí podepsat přijetí a může vyjádřit výhrady ve lhůtě, která nepřekročí jeden měsíc ode dne předání.

4. Každý orgán informuje rozpočtový orgán o jmenování nebo ukončení výkonu funkce svého účetního.

Článek 57

Stanovisko k účetnímu a inventárnímu systému

(Článek 61 finančního nařízení)

Pokud systémy finančního řízení stanovené schvalujícím úředníkem dodávají údaje do účetnictví orgánu nebo pokud se používají k odůvodnění údajů v účetnictví, musí dát účetní souhlas k zavedení nebo změně těchto systémů.

Příslušní schvalující úředníci s účetním konzultují rovněž zavádění nebo změny inventárních systémů a systémů oceňování aktiv a pasiv.

Článek 58

Správa pokladny

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Účetní zajišťuje, aby měl jeho orgán k dispozici dostatečné prostředky na hotovostní potřeby, které vyplývají z plnění rozpočtu.

2. Účetní zřídí pro účely odstavce 1 systémy řízení hotovosti, které mu umožní sestavit předpovědi peněžních toků.

3. Účetní Komise rozděluje dostupné prostředky v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.

Článek 59

Správa bankovních účtů

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Pro účely správy pokladny může účetní otevřít nebo nechat otevřít účty jménem orgánu u finančních institucí nebo národních centrálních bank. V řádně odůvodněných případech může účty otevřít v jiných měnách než v eurech.

2. Účetní vyjedná podmínky pro vedení účtů otevřených u finančních institucí v souladu se zásadami řádného finančního řízení, efektivity a hospodářské soutěže.

3. Alespoň jednou za pět let účetní znovu vyhlašuje soutěž pro finanční instituce, u kterých mají být účty otevřeny.

4. Účetní zajistí přísné dodržování podmínek pro vedení účtů otevřených u finančních institucí.

5. Účetní Komise je pověřen, po konzultacích s účetními ostatních orgánů, sladěním podmínek pro vedení účtů otevřených u různých institucí.

Článek 60

Podepisování účtů

(Článek 61 finančního nařízení)

Podmínky pro otevření, vedení a použití účtů stanoví, v závislosti na požadavcích vnitřní kontroly, že šeky, bankovní převody a všechny další bankovní operace musí podepsat jeden nebo více řádně zmocněných zaměstnanců.

Za tímto účelem zašle každý orgán všem finančním institucím, u kterých otevřel účet, jména a podpisové vzory zmocněných zaměstnanců.

Článek 61

Správa zůstatků bankovních účtů

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Účetní zajistí, aby se zůstatek bankovních účtů uvedených v článku 59 výrazně nelišil od předpovědi peněžních toků podle čl. 58 odst. 2 a v každém případě,

a) že žádný z účtů nevykazuje záporný zůstatek;

b) že zůstatek účtů vedených v jiných měnách je pravidelně přepočítáván na eura.

2. Účetní nesmí udržovat na účtech zůstatky v měnách, které by mohly orgánu způsobit nadměrné ztráty jako důsledek výkyvů směnných kurzů.

Článek 62

Převody a směny

(Článek 61 finančního nařízení)

Aniž je dotčen článek 69, uskutečňuje účetní převody mezi účty otevřenými jménem orgánu u finančních institucí a provádí směnné operace.

Článek 63

Způsoby placení

(Článek 61 finančního nařízení)

Platby jsou uskutečňovány bankovním převodem nebo šekem.

Článek 64

Databáze třetích osob

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Účetní může uskutečňovat platby bankovním převodem, pouze pokud bankovní údaje příjemce platby byly předtím zapsány do společné databáze orgánu.

Zapsání bankovních údajů příjemce platby do této databáze nebo každá změna těchto údajů se uskutečňuje na základě dokumentu v papírové nebo elektronické formě, který je osvědčen bankou příjemce.

2. Pokud jde o platbu bankovním převodem, mohou se schvalující osoby jménem svého orgánu zavázat vůči třetí osobě, pouze pokud jim daná třetí osoba dodá dokumentaci požadovanou pro zápis do databáze.

Schvalující osoby ověří při každém vystavení platebního příkazu, že údaje o bankovním účtu sdělení příjemcem jsou stále platné.

V souvislosti s předvstupní pomocí mohou být individuální závazky uzavírány s orgány veřejné moci v kandidátských zemích bez předchozího zápisu do databáze třetí osoby. V tomto případě učiní schvalující osoba vše pro to, aby byl zápis proveden co nejdříve. Jednotlivé dohody stanoví, že zaslání bankovních údajů příjemce Komisi je podmínkou, která musí být splněna před první platbou.

Článek 65

Uchovávání podkladů účetním

(Článek 61 finančního nařízení)

Podklady v souvislosti s účetnictvím a vypracováváním účtů uvedené v článku 121 finančního nařízení se uchovávají alespoň po dobu pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium pro rozpočtový rok, ke kterému se doklady vztahují.

Doklady, které se týkají operací dosud neuzavřených s konečnou platností, se však uchovávají déle, a to do konce roku, který následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny.

Každý orgán rozhodne, v jakém útvaru budou podklady uchovávány.







Oddíl 4

Správce zálohových účtů

Článek 66

Podmínky použití zálohových účtů

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Pokud je z důvodů omezené výše plateb fyzicky nemožné nebo nevýhodné uskutečňovat platební operace rozpočtovými postupy, mohou být zřízeny zálohové účty pro platby takových výdajů.

2. Správce zálohových účtů může předběžně potvrzovat a platit výdaje podle pokynů příslušné schvalující osoby.

3. Vytvoření zálohového účtu a jmenování správce zálohového účtu jsou předmětem rozhodnutí účetního na řádně odůvodněný návrh příslušné schvalující osoby. Toto rozhodnutí stanoví odpovědnost a povinnosti správce zálohových účtů a schvalující osoby.

Změna podmínek fungování zálohového účtu je také předmětem rozhodnutí účetního na řádně odůvodněný návrh příslušné schvalující osoby.

Článek 67

Podmínky pro zřízení a placení

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Rozhodnutí o zřízení zálohového účtu a o jmenování správce zálohového účtu a rozhodnutí o změně podmínek fungování zálohového účtu stanoví zejména

a) předmět a nejvyšší částku počáteční zálohy, která může být poskytnuta;

b) případné otevření bankovního účtu nebo poštovního žirového účtu jménem orgánu;

c) druh a nejvyšší částku každého výdaje, kterou může vyplatit správce zálohového účtu třetím osobám nebo od nich vybrat;

d) četnost a postupy vytváření podkladů a pravidla pro jejich předávání schvalující osobě k vypořádání;

e) postup pro případné doplnění zálohy;

f) že zálohové operace jsou vypořádávány schvalující osobou nejpozději do konce následujícího měsíce tak, aby bylo zajištěn soulad účetního zůstatku s bankovním zůstatkem;

g) dobu platnosti pověření, které účetní udělil správci zálohového účtu;

h) totožnost jmenovaného správce zálohového účtu.

2. V návrzích na rozhodnutí o zřízení zálohového účtu zajistí příslušná schvalující osoba, aby

a) byly přednostně využívány rozpočtové postupy, pokud existuje přístup k centrálnímu počítačovému účetnímu systému;

b) zálohové účty byly používány jen v odůvodněných případech.

S výhradou zvláštních zálohových účtů otevřených v oblasti humanitární pomoci a řízení krizových situací ve smyslu čl. 168 odst. 2 nesmí nejvyšší částka uvedená v odst. 1 písm. c) překročit 30 000 EUR pro jednotlivý výdaj.

3. Správce zálohového účtu může provádět platby třetím osobám na základě a v rámci

a) předběžných rozpočtových a právních závazků podepsaných příslušnou schvalující osobou;

b) kladného zůstatku zálohového účtu v hotovosti nebo v bance.

4. Platby ze zálohových účtů mohou být uskutečňovány bankovním převodem, šekem nebo jiným platebním prostředkem.

5. Po uskutečněných platbách následují formální rozhodnutí o konečném potvrzení nebo platební příkazy podepsané příslušnou schvalující osobou.

Článek 68

Výběr správců zálohových účtů

(Článek 63 finančního nařízení)

Správci zálohových účtů jsou vybíráni z úředníků kategorie A, B nebo C. V případě potřeby mohou být správci zálohových účtů vybráni ze zaměstnanců, na které se vztahuje pracovní řád ostatních zaměstnanců odpovídající úrovně rovnocenné s těmito kategoriemi. Správci zálohových účtů jsou vybíráni na základě svých znalostí, schopností a zvláštní kvalifikace prokázaných diplomy nebo odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.

Článek 69

Dotování zálohových účtů

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Účetní provádí platby, aby vybavil zálohové účty nezbytnými prostředky, a zajišťuje finanční kontrolu z hlediska zřizování bankovních účtů, přenesení podpisového práva a kontrol na místě i v centralizovaném účetnictví. Účetní poskytuje prostředky na zálohové účty. Zálohy se platí na bankovní účet otevřený pro zálohy.

Zálohové účty mohou být dotovány přímo různými místními příjmy, jako jsou příjmy vyplývající z

a) prodejů zařízení;

b) publikací;

c) různých náhrad;

d) úroků.

Vypořádání výdajů nebo příjmů, různých či účelově vázaných, se uskutečňuje v souladu s rozhodnutím o zřízení zálohového účtu uvedeným v článku 67 a s finančním nařízením. Dotyčné částky odečte schvalující osoba při následném doplňování dotyčných zálohových účtů.

2. Zejména z důvodů vyhnutí se kurzovním ztrátám může správce zálohového účtu provádět převody mezi různými bankovními účty, které se vztahují ke stejné záloze.

Článek 70

Kontroly prováděné schvalujícími osobami a účetními

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Správce zálohového účtu vede, v souladu s pravidly a pokyny účetního, účetnictví prostředků, které má k dispozici v hotovosti i v bance, a uskutečněných plateb a obdržených částek. Výkazy uvedeného účetnictví jsou kdykoli dostupné příslušné schvalující osobě a měsíční souhrn transakcí spolu s podklady zasílá správce zálohového účtu následující měsíc schvalující osobě pro vypořádání zálohových operací.

2. Účetní provádí, nebo nechává provádět úředníkem nebo jiným zaměstnancem ve svém útvaru nebo útvaru zvláště k tomu určeném, kontroly, které by se měly zpravidla provádět na místě a bez předchozího upozornění, pro ověření existence prostředků přidělených správci zálohových účtů a účetnictví a pro kontrolu, zda jsou zálohové transakce vypořádávány ve stanovených lhůtách. Účetní sdělí výsledky těchto kontrol příslušné schvalující osobě.

Článek 71

Postupy zadávání zakázek

(Článek 63 finančního nařízení)

Platby prováděné ze zálohových účtů mohou, v mezích stanovených v čl. 129 odst. 4, spočívat jednoduše v zaplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.







KAPITOLA 4

Odpovědnost účastníků finančních operací







Oddíl 1

Obecná pravidla

Článek 72

Odpovědné subjekty v oblasti podvodů

(Čl. 60 odst. 6 a čl. 65 odst. 2 finančního nařízení)

Orgány a subjekty uvedenými v čl. 60 odst. 6 a čl. 65 odst. 2 finančního nařízení se rozumějí subjekty označené služebním řádem úředníků a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen „služebním řádem“) a rozhodnutími orgánů Společenství týkajícími se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím zájmy Společenství.







Oddíl 2

Pravidla pro pověřené a dále pověřené schvalující osoby

Článek 73

Potvrzení pokynů

(Čl. 66 odst. 2 finančního nařízení)

1. Pokud se schvalující osoba domnívá, že pokyn, který dostala, je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, zejména protože nemůže být vykonán v rámci jí svěřených zdrojů, uvědomí o tom písemně orgán, který jí pověřil. Pokud je pokyn písemně potvrzen a potvrzení je přijato v odpovídající lhůtě a je dostatečně jasné v tom smyslu, že otevřeně odkazuje na body, které pověřena schvalující osoba zpochybnila, je pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti; vykoná pokyn, kromě případu, kdy porušuje trestní právo nebo platné bezpečnostní normy.

2. Odstavec 1 se také použije, pokud se schvalující osoba v průběhu plnění jí uloženého pokynu dozví, že dotyčná operace vykazuje nesrovnalosti.

3. Pokyny, které byly potvrzeny podle čl. 66 odst. 2 finančního nařízení, jsou zaznamenány příslušnou pověřenou schvalující osobou a uvedeny v její výroční zprávě o činnosti

Článek 74

Finanční nesrovnalosti

(Čl. 60 odst. 6 a čl. 66 odst. 4 finančního nařízení)

Aniž jsou dotčeny pravomoci Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), je zvláštní komise v oblasti finančních nesrovnalostí příslušná pro všechna porušení finančního nařízení nebo předpisů týkající se finančního řízení nebo kontroly operací, která vyplývají z konání nebo opomenutí úředníka nebo jiného zaměstnance.

Článek 75

Zvláštní komise pro finanční nesrovnalosti

(Čl. 60 odst. 6 a čl. 66 odst. 4 finančního nařízení)

1. Orgán oprávněný ke jmenování nebo orgán zmocněný k uzavírání pracovních smluv předá případy finančních nesrovnalostí uvedené v článku 74 komisi uvedené v čl. 66 odst. 4 finančního nařízení, která vydá stanovisko.

Pokud případ komisi předá orgán oprávněný ke jmenování nebo orgán zmocněný k uzavírání pracovních smluv, vydá komise stanovisko, které hodnotí, zda došlo k nesrovnalosti podle článku 74, stupeň závažnosti a případné následky. Pokud rozbor komise dospěje k závěru, že uvedený případ spadá do pravomoci OLAF, vrátí bezodkladně spis orgánu oprávněnému ke jmenování nebo orgánu zmocněnému k uzavírání pracovních smluv a informuje o tom neprodleně OLAF.

Pokud je komise uvedená v prvním pododstavci přímo informována zaměstnancem v souladu s čl. 60 odst. 6 finančního nařízení, předá spis orgánu oprávněnému ke jmenování nebo případně orgánu zmocněnému k uzavírání pracovních smluv a uvědomí o tom zaměstnance, který ji informoval.

2. Každý orgán upraví podle své vnitřní organizace pracovní postupy zvláštní komise uvedené v čl. 66 odst. 4 finančního nařízení a její složení, jehož součástí je vnější osoba s požadovanou kvalifikací a odborností.







KAPITOLA 5

Příjmové operace







Oddíl 1

Vlastní zdroje

Článek 76

Pravidla pro vlastní zdroje

(Článek 69 finančního nařízení)

Schvalující osoba vypracuje předběžný plán, podle kterého jsou Komisi poskytovány vlastní zdroje stanovené v rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Evropských společenství.

Vlastní zdroje jsou zjišťovány a inkasovány v souladu s pravidly přijatými na základě rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci.







Oddíl 2

Odhad pohledávek

Článek 77

Odhady pohledávek

(Článek 70 finančního nařízení)

1. Odhady pohledávek uvádí údaje o druhu příjmu a jeho zapsání do položky rozpočtu, a pokud možno označení dlužníka a odhad částky.

Při sestavení odhadu pohledávky ověří příslušná schvalující osoba zejména, že

a) příjem je zapsán do správné položky rozpočtu;

b) odhad je v pořádku a v souladu s platnými předpisy a se zásadou řádného finančního řízení.

2. S výhradou čl. 161 odst. 2 finančního nařízení nezakládá odhad pohledávek položky závazků. V případech uvedených v článku 18 finančního nařízení jsou položky zřízeny až poté, co Společenství skutečně získá dlužné částky zpět.







Oddíl 3

Zjištění pohledávek

Článek 78

Postup

(Článek 71 finančního nařízení)

1. Zjištění pohledávky příslušnou schvalující osobou znamená uznání práva Společenství vůči dlužníku a stanovení nároku, kterým bude od dlužníka požadována úhrada dluhu.

2. Inkasní příkaz je operací, kterou příslušná schvalující osoba dává pokyn účetnímu k inkasu zjištěné pohledávky.

3. Oznámení o dluhu informuje dlužníka, že

a) Společenství zjistila pohledávku;

b) dluh je ve prospěch Společenství splatný k určitému dni (dále jen „den splatnosti“);

c) v případě nezaplacení do dne splatnosti ponese dluh úroky se sazbou uvedenou v článku 86, aniž jsou dotčeny platné zvláštní předpisy;

d) pokud je to možné, provede orgán inkaso započtením poté, co uvědomí dlužníka;

e) v případě nezaplacení ke dni splatnosti provede orgán inkaso uplatněním předem složených jistot;

f) pokud není možné po všech těchto krocích inkasovat celou částku, provede orgán inkaso výkonem rozhodnutí podle čl. 72 odst. 2 finančního nařízení nebo na základě žaloby.

Schvalující osoba zasílá oznámení o dluhu dlužníkovi s kopií pro účetního.

Článek 79

Zjištění pohledávek

(Článek 71 finančního nařízení)

Při zjištění pohledávky se příslušná schvalující osoba ujistí, že

a) pohledávka je jistá a neobsahuje žádnou podmínku;

b) pohledávka je pevně stanovena v peněžní částce;

c) pohledávka je splatná a nepodléhá žádné lhůtě k platbě;

d) údaje o dlužníku jsou správné;

e) částka, která se má inkasovat, je zapsána ve správné položce rozpočtu;

f) podklady jsou v pořádku;

g) je dodržena zásada řádného finančního řízení, zejména z hlediska kritérií uvedených v čl. 87 odst. 1 písm. a).

Článek 80

Podklady pro zjištění pohledávek

(Článek 71 finančního nařízení)

1. Zjištění pohledávky vychází z podkladů, které potvrzují nárok Společenství.

2. Před zjištěním pohledávky provede příslušná schvalující osoba osobně kontrolu podkladů nebo se na vlastní odpovědnost ujistí, že tato kontrola byla provedena.

3. Schvalující osoba uchovává podklady v souladu s články 48 a 49.







Oddíl 4

Schválení inkasa

Článek 81

Vystavení inkasního příkazu

(Článek 72 finančního nařízení)

1. Inkasní příkaz uvádí

a) rozpočtový rok, do kterého je příjem zapsán;

b) odkazy na právní akt nebo právní závazek, které představují rozhodnou skutečnost pro vznik pohledávky a odůvodňují nárok na inkaso;

c) článek rozpočtu a případně další dělení, včetně případných odkazů na odpovídající rozpočtový závazek;

d) částku k inkasu vyjádřenou v eurech;

e) jméno a adresu dlužníka;

f) den splatnosti a

g) možný způsob inkasa, zejména započtení nebo uplatnění složených jistot.

2. Inkasní příkaz je datován a podepsán příslušnou schvalující osobou a poté postoupen účetnímu.







Oddíl 5

Inkaso

Článek 82

Náležitosti inkasa

(Článek 73 finančního nařízení)

1. Na základě inkasa pohledávky provede účetní zápis do účtů a uvědomí příslušnou schvalující osobu.

2. Na každou platbu v hotovosti do pokladny vydá účetní nebo správce zálohových účtů potvrzení.

Článek 83

Inkaso započtením

(Článek 73 finančního nařízení)

V každém stadiu řízení v případě, že má dlužník vůči Společenství také jistou a splatnou pohledávku o stanovené částce potvrzenou platebním příkazem a poté, co uvědomí příslušnou schvalující osobu a dlužníka, inkasuje účetní pohledávku započtením.

Článek 84

Postup vymáhání inkasa

(Články 72 a 73 finančního nařízení)

1. Aniž je dotčen článek 83, pokud nebyla celá částka inkasována v den splatnosti uvedený v oznámení o dluhu, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup pro získání částky jakýmikoli právními prostředky, včetně případného propadnutí předem složených jistot.

2. Aniž je dotčen článek 83, pokud není možné provést způsob inkasa uvedený v odstavci 1 a dlužník nezaplatí ani po obdržení upomínky od účetního, vymáhá účetní pohledávku výkonem rozhodnutí v souladu s čl. 72 odst. 2 finančního nařízení nebo žalobou.

Článek 85

Dodatečná lhůta k platbě

(Článek 73 finančního nařízení)

Účetní může ve spolupráci s příslušnou schvalující osobou poskytnout dodatečnou lhůtu k platbě pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:

a) dlužník se zaváže k zaplacení úroků se sazbou stanovenou v článku 86 za celou dodatečně poskytnutou dobu počínaje původním dnem splatnosti, a

b) aby byla chráněna práva Společenství, složí dlužník finanční jistotu přijatou účetním orgánu, která kryje jistinu i úroky nezaplaceného dluhu.

Jistota uvedená v odst. 1 písm. b) může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby, které schválí účetní orgánu.

Článek 86

Úroky z prodlení

(Čl. 71 odst. 4 finančního nařízení)

1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů, je každá pohledávka nezaplacená v den splatnosti zatížena úroky z prodlení v souladu s odstavci 2 a 3.

2. Úrokovou sazbou pro pohledávky nezaplacené ke dni splatnosti je sazba uplaňovaná Evropskou centrální bankou na její hlavní refinanční operace zveřejněné v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství platná první kalendářní den měsíce, ve kterém je pohledávka splatná, zvýšená o

a) sedm procentních bodů, pokud pohledávka pochází z veřejné zakázky na dodávky a služby uvedené v hlavě V;

b) tři a půl procentních bodů ve všech ostatních případech.

3. Úroky se počítají od kalendářního dne následujícího po dni splatnosti uvedeného v oznámení o dluhu do kalendářního dne úhrady celého dluhu.

4. Každá částečná platba kryje nejprve úroky z prodlení stanovené podle odstavců 2 a 3.

5. Složí-li dlužník v případě pokuty finanční jistotu přijatou účetním namísto předběžné platby, použije se ode dne splatnosti úroková sazba uvedená v odstavci 2 zvýšená pouze o jeden a půl procentního bodu.

Článek 87

Vzdání se inkasa zjištěné pohledávky

(Článek 73 finančního nařízení)

1. Příslušná schvalující osoba se může vzdát inkasa celé nebo části zjištěné pohledávky pouze v těchto případech:

a) pokud by předvídatelné náklady inkasa překročily výši pohledávky, která má být inkasována, a vzdání se inkasa nepoškodí obraz Společenství;

b) pokud je inkaso pohledávky nemožné z důvodů jejího stáří nebo platební neschopnosti dlužníka;

c) pokud je inkaso v rozporu se zásadou úměrnosti.

2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. c) jedná příslušná schvalující osoba v souladu s postupy, které byly stanoveny předem v rámci orgánu, a použije ve všech případech tato závazně stanovená kritéria:

a) povaha skutečností s ohledem na závažnost nesrovnalosti, které způsobily zjištění pohledávky (podvod, opakování přestupku, úmysl, porušení povinnosti řádné péče, dobrá víra, zjevný omyl);

b) dopad, který by vzdání se inkasa pohledávky mělo na činnost Společenství a jejich finanční zájmy (dotčená částka, riziko vytvoření precedentu, ohrožení autority právního předpisu).

Podle okolností případu může příslušná schvalující osoba vzít v úvahu tato dodatečná kritéria:

a) narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vzdání se inkasa pohledávky vyvolat;

b) hospodářskou a sociální škodu, kterou by způsobilo inkaso celé pohledávky.

3. Rozhodnutí o vzdání se inkasa uvedené v čl. 73 odst. 2 finančního nařízení musí být řádně odůvodněné a odkazuje na opatření přijatá za účelem inkasa pohledávky a právní a věcné důvody, o které se opírá. Příslušná schvalující osoba se vzdává inkasa postupem podle článku 81.

4. Pravomoc vzdát se inkasa zjištěné pohledávky nemůže orgán přenést, pokud částka, která má být odmítnuta,

a) činí nejméně 1 000 000 EUR nebo

b) dosahuje nejméně 100 000 EUR, pokud představuje alespoň 25 % zjištěné pohledávky.

Pro částky, které nedosahují limitů uvedených v prvním pododstavci stanoví každý orgán ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy přenesení pravomoci vzdát se inkasa zjištěné pohledávky.

5. Každý orgán zasílá každoročně rozpočtovému orgánu zprávu o vzdáních se inkasa uvedených v odstavcích 1 až 4, která se týkají částek nejméně 100 000 EUR. V případě Komise se tato zpráva přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 60 odst. 7 finančního nařízení.

Článek 88

Zrušení zjištěné pohledávky

(Článek 73 finančního nařízení)

1. V případě právní chyby zruší příslušná schvalující osoba zjištěnou pohledávku v souladu s články 80 a 81; zrušení musí být řádně odůvodněno.

2. Každý orgán stanoví ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy pro přenesení pravomoci zrušit zjištěnou pohledávku.

Článek 89

Technická a účetní úprava zjištěné pohledávky

(Článek 73 finančního nařízení)

1. Příslušná schvalující osoba zvýší nebo sníží zjištěnou pohledávku, pokud má odhalení věcné chyby za následek změnu výše pohledávky a pokud tato oprava nezpůsobí zánik zjištěného nároku Společenství. Oprava se provádí v souladu s články 80 a 81 a musí být řádně odůvodněna.

2. Každý orgán stanoví ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy pro přenesení pravomoci provést technické a účetní úpravy zjištěné pohledávky.







KAPITOLA 6

Výdajové operace

Článek 90

Rozhodnutí o financování

(Článek 75 finančního nařízení)

Rozhodnutí o financování stanoví základní prvky akce, která zahrnuje výdaj z rozpočtu.







Oddíl 1

Závazek výdajů

Článek 91

Souhrnné a předběžné závazky

(Čl. 76 odst. 2 finančního nařízení)

1. Souhrnný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením finanční dohody, která sama stanoví následné uzavření jednoho nebo několika právních závazků, nebo uzavřením jednoho nebo více právních závazků.

Finanční dohody v oblasti finanční pomoci a rozpočtové podpory, které zakládají právní závazky, mohou působit platby bez uzavření dalších právních závazků.

2. Předběžný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením jednoho nebo více právních závazků, které zakládají nárok na následné platby, nebo, v případech týkajících se výdajů na zaměstnance nebo na informování veřejnosti orgány kvůli předávání aktualit Společenství, přímo platbami.

Článek 92

Přijetí souhrnného závazku

(Článek 76 finančního nařízení)

1. Souhrnný závazek se uskutečňuje na základě rozhodnutí o financování.

Souhrnný závazek se uskuteční nejpozději před vydáním rozhodnutí o výběru příjemců, a pokud uplatnění dotyčných položek vyžaduje přijetí pracovního program ve smyslu článku 166, nejdříve po přijetí tohoto plánu.

2. Pokud se souhrnný závazek provádí uzavřením finanční dohody, nepoužije se odst. 1 druhý pododstavec.

Článek 93

Zrušení závazku z důvodu nezaplacení v průběhu tří let

(Článek 77 finančního nařízení)

Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, pro který nebyla během tří roků po podpisu uvedeného právního závazku uskutečněna žádná platba ve smyslu článku 81 finančního nařízení, se v odpovídající výši ruší.

Článek 94

Podpisy téže osoby

(Článek 76 finančního nařízení)

1. Od pravidla, podle kterého musí rozpočtový závazek i jemu odpovídající právní závazek podepsat táž osoba, se lze odchýlit pouze v těchto případech:

a) jedná se o předběžné závazky;

b) souhrnné závazky se vztahují na finanční dohody se třetími zeměmi;

c) rozhodnutí orgánu zakládá právní závazek;

d) souhrnný závazek se uskutečňuje prostřednictvím více právních závazků, za které odpovídají různé pověřené schvalující osoby;

e) v rámci zálohových účtů v souvislosti s vnějšími akcemi podepisují právní závazky zaměstnanci místních jednotek uvedených v článku 254.

2. Pokud příslušná schvalující osoba, která podepsala rozpočtový závazek, není schopna právní závazek podepsat a doba této neschopnosti překročí lhůty pro uzavření právního závazku, uzavře právní závazek osoba jmenovaná podle předpisů pro zastupování přijatých každým orgánem, jestliže má tato osoba postavení schvalující osoby v souladu s čl. 59 odst. 2 finančního nařízení.

Článek 95

Zápis individuálních právních závazků

(Článek 77 finančního nařízení)

V případě souhrnných rozpočtových závazků, na které navazuje několik individuálních právních závazků, zapíše příslušná schvalující osoba do ústředního účetnictví částky individuálních po sobě následujících právních závazků. Příslušná schvalující osoba ověří, že jejich souhrnná částka nepřekračuje částku celkového souhrnného závazku, který je pokrývá.

U těchto účetních zápisů se uvedou odkazy na souhrnný závazek, k jehož tíži se individuální závazky účtují.

Příslušná schvalující osoba provede tento účetní zápis před podpisem odpovídajícího individuálního právního závazku.

Článek 96

Správní výdaje, na které se vztahují předběžné závazky

(Článek 76 finančního nařízení)

Za běžné správní výdaje, ze kterých mohou vzniknout předběžné závazky, se považují zejména

a) výdaje na zaměstnance podléhající služebnímu řádu či nikoli a výdaje na ostatní lidské zdroje, důchody a odměny odborníků;

b) výdaje týkající se členů orgánů;

c) výdaje na vzdělávání;

d) výdaje na výběrová řízení, výběr a nábor;

e) výdaje na služební cesty;

f) výdaje na reprezentaci;

g) výdaje na zasedání;

h) externí tlumočníci a/nebo překladatelé;

i) výměny úředníků;

j) běžný nájem movitých věcí a nemovitostí;

k) různá pojištění;

l) úklid a údržba;

m) výdaje v sociální oblasti;

n) výdaje na telekomunikace;

o) finanční výdaje;

p) výdaje na právní ochranu;

q) výdaje na náhradu škody včetně úroků;

r) náklady na pracovní prostředky;

s) voda, plyn a elektřina;

t) periodické publikace na papírových nebo elektronických nosičích.







Oddíl 2

Potvrzení výdajů

Článek 97

Potvrzení a „předání k platbě“

(Článek 79 finančního nařízení)

1. Každé potvrzení výdajů je založeno na podkladech ve smyslu článku 104, ze kterých vyplývají nároky věřitele na základě zjištění skutečně poskytnutých služeb, skutečně provedených dodávek nebo stavebních prací nebo na základě jiných dokladů, které odůvodňují platbu.

2. Příslušná schvalující osoba osobně zkontroluje před přijetím rozhodnutí o potvrzení výdaje podklady nebo na vlastní odpovědnost ověří, že kontrola byla provedena.

3. Rozhodnutí o potvrzení výdaje se provádí podpisem „předání k platbě“ příslušnou schvalující osobou nebo odborně způsobilým úředníkem nebo jiným zaměstnancem, který k tomu byl zmocněn formálním rozhodnutím příslušné schvalující osoby. Tato rozhodnutí o zmocnění jsou uchovávána za účelem pozdějších odkazů.

Článek 98

Předání k platbě u veřejných zakázek

(Článek 79 finančního nařízení)

U plateb v rámci veřejných zakázek se přidělením doložky „předání k platbě“ potvrzuje, že

a) orgán obdržel a formálně zapsal fakturu vystavenou dodavatelem;

b) faktura nebo vnitřní dokument přiložený k faktuře nesou doložku „osvědčení správnosti“ a jsou podepsány úředníkem nebo jiným odborně způsobilým zaměstnancem, kteří jsou řádně zmocněni příslušnou schvalující osobou;

c) faktura byla přezkoumána příslušnou schvalující osobou nebo na její odpovědnost z hlediska stanovení zejména částky, která má být zaplacena, a zproštění závazku uskutečněním platby.

Doložka „osvědčení správnosti“ uvedená v prvním pododstavci písm. b) potvrzuje, že služby nebo dodávky uvedené ve smlouvě byly řádně uskutečněny a stavební práce uvedené ve smlouvě byly řádně provedeny. Pro dodávky a stavební práce vydá úředník nebo jiný odborně způsobilý zaměstnanec předběžné potvrzení o přijetí a po skončení záruční lhůty uvedené ve smlouvě konečné potvrzení o přijetí. Obě potvrzení se nazývají „osvědčení správnosti“.

Článek 99

Předání k platbě u grantů

(Článek 79 finančního nařízení)

U plateb v rámci grantů se přidělením doložky „předání k platbě“ potvrzuje, že

a) orgán obdržel a formálně zapsal žádost o platbu vystavenou příjemcem;

b) žádost o platbu nebo vnitřní dokument přiložený k žádosti o platbu nesou doložku „osvědčení správnosti“ a jsou podepsány úředníkem nebo jiným odborně způsobilým zaměstnancem, kteří jsou řádně zmocněni příslušnou schvalující osobou; touto doložkou potvrzuje, že akce nebo pracovní program prováděný příjemcem jsou ze všech hledisek v souladu s dohodou o grantu;

c) žádost o platbu byla přezkoumána příslušnou schvalující osobou nebo na její odpovědnost z hlediska stanovení zejména částky, která má být zaplacena, a zproštění závazku uskutečněním platby.

Článek 100

Předání k platbě u výdajů na zaměstnance

(Článek 79 finančního nařízení)

U plateb v rámci výdajů na zaměstnance se přidělením doložky „předání k platbě“ potvrzuje, že jsou dostupné tyto podklady:

a) u měsíčních platů: i) úplný seznam zaměstnanců s uvedením všech složek jejich odměn; ii) tiskopis (osobní list) založený na rozhodnutích přijatých v každém jednotlivém případě, ze kterého je zřejmá každá změna kterékoli složky odměn; iii) v případě náborů nebo jmenování potvrzená kopie rozhodnutí o náboru nebo jmenování, která je přiložena při potvrzení první výplaty;

b) u ostatních odměn (zaměstnanci odměňovaní podle hodin nebo dní): výkaz podepsaný zmocněným úředníkem nebo jiným zaměstnancem, ze kterého vyplývá počet odpracovaných dní a hodin;

c) u přesčasů: výkaz podepsaný zmocněným úředníkem nebo jiným zaměstnancem, ze kterého vyplývá odpracovaná práce přesčas;

d) u výdajů na pracovní cesty: i) cestovní příkaz podepsaný příslušným orgánem; ii) výkaz výdajů na služební cesty podepsaný úředníkem na služební cestě a jeho pověřeným nadřízeným s uvedením zejména místa, data a časů odjezdu a příjezdu na místo služební cesty, cestovní výdaje, náklady na pobyt a ostatní řádně schválené výdaje proti předložení podkladů;

e) u ostatních výdajů na zaměstnance: podklady, které odkazují na rozhodnutí, na němž je výdaj založen, a které uvádějí jednotlivé složky pro výpočet.

Článek 101

Podoba „předání k platbě“

(Článek 79 finančního nařízení)

V jiném než počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo odborně způsobilého úředníka nebo jiného zaměstnance, který byl zmocněn příslušnou schvalující osobou v souladu s článkem 97. V počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu elektronického potvrzení s osobním heslem příslušné schvalující osoby nebo odborně způsobilého úředníka nebo jiného zaměstnance, který byl zmocněn příslušnou schvalující osobou.







Oddíl 3

Schválení výdajů

Článek 102

Kontroly plateb schvalující osobou

(Článek 80 finančního nařízení)

Při vystavení platebního příkazu se příslušná schvalující osoba ujistí, že

a) platební příkaz byl řádně vystaven, což znamená, že bylo vydáno odpovídající předchozí rozhodnutí o potvrzení formou „předání k platbě“, že údaje o příjemci jsou správné a pohledávka je splatná;

b) platební příkaz odpovídá rozpočtovému závazku, pro který je zapsán;

c) výdaj je zapsán ve správné položce rozpočtu;

d) položky jsou dostupné.

Článek 103

Povinné údaje v platebních příkazech a jejich předávání účetnímu

(Článek 80 finančního nařízení)

1. Platební příkaz uvádí

a) rozpočtový rok, do kterého má být výdaj zapsán;

b) článek rozpočtu a případně další nezbytná dělení;

c) odkazy na právní závazek, který zakládá nárok na platbu;

d) odkazy na rozpočtový závazkek, pro který je zapsán;

e) částku, která má být vyplacena vyjádřenou v eurech;

f) jméno, adresu a bankovní údaje příjemce;

g) předmět výdaje;

h) způsob platby;

i) zápis majetku do inventárního soupisu v souladu s článkem 222.

2. Platební příkaz je datován a podepsán příslušnou schvalující osobou a poté postoupen účetnímu.







Oddíl 4

Platby výdajů

Článek 104

Podklady

(Článek 81 finančního nařízení)

1. Předběžné financování včetně předběžného financování v částečných úhradách se platí buď na základě smlouvy, dohody nebo základního právního aktu, anebo na základě podkladů, které umožňují ověřit soulad financovaných akcí s danou smlouvou nebo dohodou. Průběžné platby a platby zůstatku jsou založeny na podkladech, které umožňují ověřit, zda byly financované akce prováděny v souladu se smlouvou nebo dohodou uzavřenou s příjemcem nebo se základním právním aktem.

2. Příslušná schvalující osoba stanoví podle základního právního aktu a smluv a dohod uzavřených s příjemcem v souladu se zásadou řádného finančního řízení druh podkladů uvedených v odstavci 1. Technické a finanční průběžné a konečné zprávy o plnění se považují za podklady pro účely odstavce 1.

3. Podklady uchovává příslušná schvalující osoba v souladu s články 48 a 49.

Článek 105

Zapsání předběžného financování a průběžných plateb

(Článek 81 finančního nařízení)

1. Předběžné financování má poskytnout příjemci prostředky v hotovosti. Může být rozděleno do více plateb.

2. Průběžná platba, která se může opakovat, je určena k úhradě výdajů příjemce zejména na základě výkazu výdajů, pokud financovaná akce dosahuje určitého stupně provedení. Aniž je dotčen základní právní akt, může zcela nebo zčásti vyrovnat předběžné financování.

3. Uzavření výdaje má formu platby zůstatku, kterou nelze opakovat a která vyrovnává všechny předchozí platby, nebo inkasního příkazu.







Oddíl 5

Lhůty pro výdajové operace

Článek 106

Platební lhůty a úroky z prodlení

(Článek 83 finančního nařízení)

1. Platba dlužných částek se uskutečňuje ve lhůtě 45 kalendářních dní ode dne zapsání přípustné žádosti o platbu útvarem zmocněným příslušnou schvalující osobou; dnem platby se rozumí den, ke kterému byla platba připsána k tíži orgánu.

Žádost o platbu není přípustná, pokud nejsou splněny všechny zásadní požadavky.

2. Lhůta uvedená v odstavci 1 činí 30 kalendářních dní pro platby, které se týkají smluv na služby a dodávky, pokud není ve smlouvě stanoveno jinak.

3. V případě smluv nebo dohod, u kterých platba závisí na schválení zprávy, začínají běžet lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2 až od okamžiku schválení uvedené zprávy buď výslovně,