02021O0830 — CS — 01.02.2022 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:









▼B

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2021/830

ze dne 26. března 2021

o statistice rozvahových položek a statistice úrokových sazeb měnových finančních institucí (ECB/2021/11)







ODDÍL 1

PŘEDMĚT A OBLAST PŮSOBNOSTI

Článek 1

Předmět

Tyto obecné zásady pro národní centrální banky stanoví požadavky na vykazování statistických informací, které mají být vykazovány o rozvahových položkách a úrokových sazbách měnových finančních institucí, rozvahových položkách úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi, minimálních rezervách a strukturálních finančních ukazatelích úvěrových institucí a statistických informací o bankách poštovních úřadů a o ústředních vládních institucích, které jsou třeba pro sestavování měnových agregátů a protipoložek. Tyto obecné zásady zejména stanoví informace, které národní centrální banky mají vykazovat do ECB, zacházení s těmito informacemi, periodicitu vykazování a lhůty s ním spojené a standardy, které se na toto vykazování uplatňují.

Článek 2

Definice

Pro účely těchto obecných zásad se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) ( 1 ) a článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39) ( 2 ).

Dále se použijí se tyto definice:

(1) „statistickými informacemi“ se rozumějí „statistické informace“ ve smyslu čl. 1 bodu 11 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ( 3 );

(2) „obdobím sestavování statistiky“ se rozumí období mezi lhůtou, kterou tyto obecné zásady vymezují pro vykazování statistických informací z národních centrálních bank do ECB, a ukončením příjmu údajů ze strany ECB;

(3) „základem pro stanovení minimálních rezerv“ se rozumí „základ pro stanovení minimálních rezerv“ ve smyslu čl. 2 bodu 8 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

(4) „udržovacím obdobím“ se rozumí „udržovací období“ ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).







ODDÍL 2

ROZVAHOVÉ POLOŽKY MĚNOVÝCH FINANČNÍCH INSTITUCÍ

Článek 3

Statistické informace, které mají být vykazovány o rozvahových položkách centrálních bank

1. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto rozvahové položky sektoru centrálních bank: a) zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s výjimkou: i) závazků z vkladů vykazovaných pouze úvěrovými institucemi s povinností minimálních rezerv; ii) pozic v rámci skupiny; iii) syndikovaných úvěrů; iv) pozic v rámci fiktivního cash poolingu; v) emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; vi) členění úvěrů nefinančním podnikům, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti; vii) členění úvěrů domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti a účelu úvěru; viii) držby cenných papírů na vlastní účet; b) zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 2, 3 a 4 v části 3 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); c) zůstatky ke konci měsíce a ke konci čtvrtletí uvedené v tabulce 1 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad, a to na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici; d) zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulce 3 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad.

2. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto statistické informace o úpravách z přecenění v sektoru centrálních bank: a) měsíční úpravy z přecenění uvedené v tabulce 1A v části 4 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s výjimkou: i) pozic v rámci skupiny; ii) syndikovaných úvěrů; iii) pozic v rámci fiktivního cash poolingu; iv) emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; v) členění úvěrů nefinančním podnikům, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti; vi) členění úvěrů domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti a účelu úvěru; vii) držby cenných papírů na vlastní účet; b) čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v tabulce 2A v části 4 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); c) měsíční a čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v tabulce 1 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad, a to na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici; d) čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v tabulce 3 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad.

3. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto statistické informace o úpravách z překlasifikace v sektoru centrálních bank: a) měsíční úpravy z překlasifikace, pokud se týká jednotlivých zůstatkových položek vykazovaných podle odst. 1 písm. a); b) čtvrtletní úpravy z překlasifikace, pokud se týká jednotlivých zůstatkových položek uvedených v tabulce 2 v části 3 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), s výjimkou položek, které se týkají členění úvěrů podle zbývající splatnosti; c) měsíční a čtvrtletní úpravy z překlasifikace uvedené v tabulce 1 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad, a to na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici; d) čtvrtletní úpravy z překlasifikace uvedené v tabulce 3 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad.

4. Národní centrální banky odvozují statistické informace, které mají být vykazovány podle tohoto článku, ze svých účetních systémů v souladu s tabulkami, které jsou k dispozici na internetových stránkách ECB ( 4 ) a které poskytují srovnání mezi statistickými a účetními rozvahovými položkami, a zejména postupují takto: a) pro účetní položky 9.5 „ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)“ a 10.4 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“ národní centrální banky identifikují aktiva odděleně od pasiv a vykazují je v hrubé výši; b) má-li být účetní položka 14 „účty přecenění“ vykazována v hrubé výši pro účetní účely, národní centrální banka ji pro statistické účely vykazuje v čisté výši; c) pokud národní centrální banky přeceňují své portfolio cenných papírů pro interní účely měsíčně nebo častěji, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 2 obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34) ( 5 ), odrazí se tato přecenění ve statistických informacích vykazovaných měsíčně podle odstavce 2; d) aniž by byla dotčena ocenění pro účetní účely, národní centrální banky pro vykazování držených a emitovaných cenných papírů použijí jedno z těchto ocenění: i) tržní ocenění ve smyslu odstavce 38 kapitoly 7 v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ( 6 ); nebo ii) účetní ocenění v souladu s harmonizovanými účetními pravidly v článku 9 obecných zásad (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34), pokud se účetní ocenění podstatně neliší od tržní hodnoty.

5. Pokud se týká rozvahy ECB, příslušná sekce ECB zpřístupní statistické informace uvedené v tomto článku Generálnímu ředitelství ECB pro statistiku.

6. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují se v souladu s článkem 30. Statistické informace o úpravách z překlasifikace a přecenění se vykazují v souladu s přílohou I těchto obecných zásad.

Článek 4

Statistické informace, které mají být vykazovány o rozvahových položkách ostatních měnových finančních institucí

1. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto rozvahové položky ostatních měnových finančních institucí: a) zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) kromě závazků z vkladů vykazovaných výlučně úvěrovými institucemi s povinností minimálních rezerv; b) zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 2, 3 a 4 v části 3 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); c) zůstatky sekuritizací a jiných převodů úvěrů ke konci měsíce uvedené v tabulce 5b v části 5 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); d) zůstatky ke konci měsíce a ke konci čtvrtletí uvedené v tabulce 2 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad v rozsahu, v němž jsou údaje k dispozici, a to i na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici; e) zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulce 3 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad v rozsahu, v němž jsou údaje k dispozici, a to i na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici.

2. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto statistické informace o úpravách z přecenění jiných měnových finančních institucí: a) měsíční úpravy z přecenění uvedené v tabulce 1A v části 4 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); b) měsíční úpravy z přecenění uvedené v tabulce 5b v části 5 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); c) čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v tabulce 2A v části 4 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); d) měsíční a čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v tabulce 2 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici; e) čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v tabulce 3 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici.

3. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto statistické informace o úpravách z překlasifikace jiných měnových finančních institucí: a) měsíční úpravy z překlasifikace, pokud se týká jednotlivých zůstatkových položek vykazovaných podle odst. 1 písm. a); b) měsíční úpravy z překlasifikace, pokud se týká jednotlivých zůstatkových položek vykazovaných podle odst. 1 písm. c); c) čtvrtletní úpravy z překlasifikace, pokud se týká jednotlivých zůstatkových položek uvedených v tabulce 2 v části 3 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), s výjimkou položek, které se týkají členění úvěrů podle zbývající splatnosti; d) měsíční a čtvrtletní úpravy z překlasifikace uvedené v tabulce 2 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici; e) čtvrtletní úpravy z překlasifikace uvedené v tabulce 3 v části 1 v příloze II těchto obecných zásad na základě nejlepších odhadů, jsou-li údaje k dispozici.

4. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace o měsíčních čistých převodech úvěrů uvedené v tabulce 5a v části 5 přílohy I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

5. Jsou-li příslušné informace k dispozici, vykazují národní centrální banky do ECB tyto statistické informace o úvěrech, které byly sekuritizovány nebo jinak převedeny měnovými finančními institucemi a které jsou spravovány institucemi jinými než měnovými finančními institucemi: a) zůstatky úvěrů ke konci měsíce, které jsou spravovány institucemi jinými než měnovými finančními institucemi, uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze II těchto obecných zásad; b) měsíční finanční transakce se zůstatky úvěrů, které jsou spravovány institucemi jinými než měnovými finančními institucemi, s vyloučením dopadu převodů úvěrů, jak jsou uvedeny v tabulce 1 v části 2 v příloze II těchto obecných zásad.

6. Národní centrální banky vykazují čisté převody, zůstatky, úpravy z přecenění a úpravy z překlasifikace uvedené v tabulce 2 v části 2 v příloze II těchto obecných zásad, pokud národní centrální banky měnovým finančním institucím vydaly pokyn, aby ve vykazování bloku 1 v tabulkách 5a a 5b v části 5 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) zahrnuly úvěry převedené měnovou finanční institucí, které spravuje jiná tuzemská měnová finanční instituce, v souladu s oddílem 2.3 v části 5 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

7. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují se v souladu s článkem 30. Statistické informace o úpravách z překlasifikace a přecenění se vykazují v souladu s přílohou I těchto obecných zásad. V příslušných případech se statistické informace vykazované podle tohoto článku přepočtou na 100 % pokrytí v souladu s článkem 8.

Článek 5

Statistické informace, které mají být vykazovány o rozvahových položkách fondů peněžního trhu

1. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace o zůstatcích rozvah fondů peněžního trhu ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 1 a 2 v části 3 v příloze II těchto obecných zásad.

2. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace o čtvrtletních úpravách z přecenění uvedené v tabulce 1 v části 3 v příloze II těchto obecných zásad. Je-li některým či všem fondům peněžního trhu udělena výjimka z vykazování úprav z přecenění v souladu s čl. 9 odst. 6 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), národní centrální banky poskytují informace na základě nejlepších odhadů, jsou-li dotčené částky významné.

3. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace o čtvrtletních úpravách z překlasifikace uvedené v tabulce 1 v části 3 v příloze II těchto obecných zásad.

4. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují se v souladu s článkem 30. Statistické informace o úpravách z překlasifikace a přecenění se vykazují v souladu s přílohou I těchto obecných zásad. V příslušných případech se statistické informace vykazované podle tohoto článku přepočtou na 100 % pokrytí v souladu s článkem 8.

Článek 6

Statistické informace, které mají být vykazovány o nečerpaných úvěrových linkách měnových finančních institucí

1. Národní centrální banky do ECB čtvrtletně vykazují tyto statistické informace o částkách nečerpaných úvěrových linek poskytnutých jinými měnovými finančními institucemi: a) zůstatky uvedené v tabulce 1 v části 4 v příloze II těchto obecných zásad, které se vztahují k rozvaze ke konci měsíce v každém měsíci čtvrtletí; nebo b) zůstatky uvedené v tabulce 1 v části 4 v příloze II těchto obecných zásad, které se vztahují k rozvaze ke konci měsíce za poslední měsíc čtvrtletí. Národní centrální banky vykazují statistické informace pro účely prvního pododstavce, jsou-li k dispozici skutečné informace. Nejsou-li skutečné informace k dispozici, vykazují národní centrální banky odhady.

2. Národní centrální banky při vynaložení nejvyššího úsilí do ECB vykazují statistické informace o úpravách z překlasifikace ve vztahu ke všem zůstatkům vykazovaným podle odstavce 1.

3. Národní centrální banky vykazují statistické informace o nečerpaných úvěrových linkách měnových finančních institucí pokud možno s odkazem na jednu nebo obě tyto položky: a) „podrozvahová částka“ ve smyslu definice obsažené v příloze IV nařízení (EU) č. 2016/867 (ECB/2016/13); b) „nevyčerpané úvěrové přísliby“ klasifikované jako položky „se středním rizikem“, „se středně nízkým rizikem“ a „s nízkým rizikem“ ve smyslu přílohy I nařízení (EU) č. 575/2013. Pokud národní centrální banky nevykazují statistické informace s odkazem na písmena a) a b) prvního pododstavce, národní centrální banky tyto statistické informace vykazují s odkazem na příslušné vnitrostátní definice.

4. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují se v souladu s článkem 30. Statistické informace o úpravách z překlasifikace se vykazují v souladu s přílohou I těchto obecných zásad. V příslušných případech se statistické informace vykazované podle tohoto článku přepočtou na 100 % pokrytí v souladu s článkem 8.

Článek 7

Statistické informace, které mají být vykazovány o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům v členění podle hospodářské činnosti

1. Jsou-li dostupné, vykazují národní centrální banky do ECB statistické informace o zůstatcích - ke konci čtvrtletí - úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům eurozóny v členění podle hospodářské činnosti podle statistického třídění ekonomických činností v Unii (NACE Rev. 2) ( 7 ) v souladu s částí 5 přílohy II těchto obecných zásad.

2. Národní centrální banky ECB na žádost vysvětlí dopad překlasifikací na zůstatky vykazované podle odstavce 1, včetně úprav z překlasifikace vykazovaných podle čl. 4 odst. 3.

3. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují se v souladu s článkem 30.

Článek 8

Přepočet rozvahových položek měnových finančních institucí na 100 % pokrytí

1. Pokud národní centrální banky měnovým finančním institucím udělí výjimky v souladu s čl. 9 odst. 1, 2, 4, 6 a 7 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), přepočtou národní centrální banky statistické informace shromážděné podle uvedeného nařízení na 100 % pokrytí, aby tyto informace reprezentovaly celý soubor zpravodajských jednotek pro účely sestavování měsíčních a čtvrtletních statistických informací, které mají být vykazovány do ECB v souladu s tímto oddílem.

2. Pokud národní centrální banky přepočítávají statistické informace podle odstavce 1 na 100 % pokrytí, uplatňují alespoň jedno z těchto opatření: a) v případě informací o chybějícím členění se odhady odvozují pomocí poměrů založených na dílčím skutečném souboru zpravodajských jednotek, jenž se považuje za nejreprezentativnější ve vztahu k institucím ve zbytkové části takto: i) národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny přesahuje 2 %, určí dílčí soubor tak, aby celková rozvaha subjektů v dílčím souboru nepřesáhla 35 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí; ii) národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny nepřesahuje 2 %, určí tento dílčí soubor tak, aby celková rozvaha subjektů v dílčím souboru nepřesáhla 35 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí, ledaže by přepočet na 100 % pokrytí podle tohoto postupu způsobil národní centrální bance významné náklady; v takovém případě může národní centrální banka namísto toho použít poměry založené na skutečném souboru zpravodajských jednotek; iii) požadavky na stanovení dílčích souborů skutečného souboru zpravodajských jednotek uvedené v pododstavcích i) a ii) se neuplatňují, pokud rozvahy institucí, kterým je výjimka udělena, nepřesahují 1 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí. V těchto případech může národní centrální banka namísto toho použít poměry založené na skutečném souboru zpravodajských jednotek; b) při postupu dle písmene a) lze „zbytkovou část“ institucí a dílčí skutečný soubor zpravodajských jednotek rozdělit do různých skupin podle druhu instituce; c) pokud spojený příspěvek fondů peněžního trhu, kterým byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), přesahuje 30 % národní rozvahy fondů peněžního trhu, národní centrální banky statistické informace o fondech peněžního trhu přepočtou na 100 % pokrytí odděleně od institucí přijímajících vklady v souladu s jedním z těchto pravidel: i) národní centrální banky využijí statistické informace shromážděné od fondů peněžního trhu, kterým nebyla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), jsou-li tyto statistické informace dostatečně reprezentativní pro účely přepočtu na 100 % pokrytí; ii) národní centrální banky alespoň jednou ročně provedou odhad rozvahy sektoru fondů peněžního trhu na základě alternativních zdrojů informací a tento odhad použijí jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí, je-li všem fondům peněžního trhu udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), nebo pokud statistické informace shromážděné od fondů peněžního trhu, kterým nebyla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), nejsou pro účely přepočtu na 100 % pokrytí dostatečně reprezentativní; d) jsou-li statistické informace podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) shromažďovány s nižší periodicitou nebo v pozdějších lhůtách, než statistické informace, které mají být vykazovány do ECB v souladu s těmito obecnými zásadami, národní centrální banky provedou odhady těchto statistických informací za chybějící období jedním z těchto postupů: i) opakováním informací, pokud se výsledky ukázaly být přiměřené, nebo ii) uplatněním vhodných technik statistického odhadování s cílem zohlednit všechny trendy nebo sezónní vlivy. Pro účely písmen a) až d) lze poměry nebo jiné pomocné výpočty, které se používají při přepočtu na 100 % pokrytí, odvodit z informací získaných od orgánů dohledu, pokud jsou tyto informace dostatečně v souladu se statistickými informacemi, které mají být přepočteny na 100 % pokrytí.

3. Pokud národní centrální banky měnovým finančním institucím udělily výjimku podle čl. 9 odst. 7 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), provedou přepočet na 100 % pokrytí tak, že čtvrtletní statistické informace, které mají být v souladu s článkem 4 vykazovány do ECB, odhadnou takto: a) pokud národní centrální banky od měnových finančních institucí shromažďují statistické informace podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s nižší periodicitou než čtvrtletně, mohou tyto statistické informace použít pro účely provedení odhadu statistických informací za chybějící období nebo mohou uplatnit vhodné techniky statistického odhadování s cílem zohlednit všechny trendy nebo sezónní vlivy; b) pokud národní centrální banky od měnových finančních institucí shromažďují statistické informace podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) na více agregované úrovni, mohou tyto statistické informace použít pro účely provedení odhadu statistických informací, které mají být vykázány do ECB v souladu s článkem 4, nebo mohou jako základ pro tyto odhady použít vhodná členění; c) pokud národní centrální banky od měnových finančních institucí shromažďují čtvrtletní statistické informace podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), které pokrývají dohromady alespoň 80 % vkladů, úvěrů a držby dluhových cenných papírů a akcií/podílových listů investičních fondů rezidentů členského státu mimo eurozónu, pro které platí výjimka, provedou na tomto základě odhad statistických informací, které mají být vykázány; nebo d) pokud národní centrální banky provádějí odhad statistických informací, které mají být vykázány, na základě alternativních zdrojů, provedou nezbytné úpravy s cílem zohlednit rozdílné pojmy a definice používané podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) ve srovnání s pojmy a definicemi použitými v těchto alternativních zdrojích.

Článek 9

Lhůty

1. Národní centrální banky do ECB vykazují měsíční statistické informace uvedené v tomto oddíle do konce pracovní doby 15. pracovního dne následujícího po konci měsíce, k němuž se informace vztahují, v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) a časovým plánem vykazování ve smyslu článku 32.

2. Národní centrální banky do ECB vykazují čtvrtletní statistické informace uvedené v tomto oddíle do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po konci čtvrtletí, k němuž se informace vztahují, v souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) a časovým plánem vykazování ve smyslu článku 32.

Článek 10

Revize

1. Národní centrální banky mohou revidovat statistické informace vykazované podle tohoto oddílu takto: a) revize posledních a předposledních měsíčních statistických informací vykazovaných podle článků 3 a 4 lze ECB předložit kdykoli; b) revize posledních čtvrtletních statistických informací vykazovaných podle článků 3 a 4 lze ECB předložit kdykoli; c) revize statistických informací vykazovaných podle článků 3 a 4, které nejsou revizemi podle písmen a) a b), lze ECB předložit mimo období pro měsíční sestavování statistiky; d) revize statistických informací vykazovaných podle článku 5 až 7 lze ECB předložit kdykoli. Po oznámení adresovaném ECB mohou národní centrální banky revidovat statistické informace uvedené v písmenu c) během období pro měsíční sestavování statistiky, pokud revize zásadně zlepšují kvalitu statistických informací. ECB může tyto revize zpracovat po skončení období pro měsíční sestavování statistiky. ECB informuje příslušnou národní centrální banku o odkladu zpracování těchto revizí na dobu po skončení období pro měsíční sestavování statistiky.

2. Pokud o to požádá, poskytnou národní centrální banky ECB vysvětlení k revizím předloženým podle odstavce 1. Národní centrální banky ECB rovněž poskytnou vysvětlení v obou těchto případech: a) národní centrální banky poskytují vysvětlení k revizím v hodnotě alespoň 5 miliard EUR (v absolutní hodnotě), přičemž tato vysvětlení poskytují současně s podáním revizí, v každém případě však před tím, než ECB ukončí sestavování údajů pro příslušné období sestavování statistiky; b) pokud národní centrální banky předkládají revize během období pro měsíční sestavování statistiky v souladu s druhým pododstavcem odstavce 1, vysvětlení se poskytne v době vykazování. Ve vysvětlení předložených podle prvního pododstavce se uvede, zda revize, které mají dopad na vykazovanou řadu, jsou konečné, nebo zda mohou být dále revidovány.







ODDÍL 3

ÚROKOVÉ SAZBY MĚNOVÝCH FINANČNÍCH INSTITUCÍ

Článek 11

Statistické informace, které mají být vykazovány o statistice úrokových sazeb měnových finančních institucí

1. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto informace o úrokových sazbách, které měnové finanční instituce uplatňují na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům („úrokové sazby MFI“ nebo „MIR“): a) národní měsíční statistické informace týkající se stavů obchodů a nových obchodů tak, jak je stanoveno v dodatcích 1 a 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34); b) národní měsíční statistické informace týkající se nových obchodů, jak je uvedeno v části 1 v příloze III těchto obecných zásad. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují v souladu s článkem 30. Národní centrální banky vykazují tyto informace v souladu s částí 3 v příloze III těchto obecných zásad, přichází-li to v úvahu.

▼M1

2. Národní centrální banky mohou udělit výjimky z této statistické zpravodajské povinnosti, pokud se týká úrokových sazeb a objemů obchodů zajištěných nebo zaručených úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům: a) ukazatelů 62 až 79 v tabulce 3 v dodatku 2 v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), a b) ukazatelů 81, 83 a 85 v tabulce 4 v dodatku 2 v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34),

pokud národní agregovaný objem obchodů, pokud se týká všech úvěrů v odpovídající velikostní kategorii úvěrů a v kategorii původní doby fixace úrokové sazby, jak je uvedeno v ukazatelích 37 až 54 v tabulce 2 v dodatku 2 v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), představuje méně než:

i) 10 % národního agregovaného objemu obchodů zahrnujícího součet všech úvěrů v téže velikostní kategorii; a

ii) 2 % agregovaného objemu obchodů téže velikosti a stejné kategorie původní doby fixace úrokové sazby na úrovni eurozóny.

Výjimkami, které národní centrální banky udělily podle tohoto odstavce, není dotčen článek 4 nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34).

▼B

3. Jsou-li uděleny výjimky podle odstavce 2, národní centrální banky každoročně ověřují prahové hodnoty, které se k nim vztahují.

Článek 12

Přepočet statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí na 100 % pokrytí

▼M1

1. Pokud statistické informace o MIR, které národní centrální banky obdržely, nepředstavují referenční soubor zpravodajských jednotek z důvodu použití metody sběru vzorků (sampling), národní centrální banky vyberou a udržují vzorek a navýší statistické informace o objemu nových obchodů tak, aby zajistily, že je zastoupeno 100 % referenčního souboru zpravodajských jednotek, jak je uvedeno v části 2 přílohy III těchto obecných zásad.

▼B

2. Pokud národní centrální banky udělí výjimky z požadavků na vykazování statistiky úrokových sazeb MFI v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) nebo čl. 11 odst. 2 těchto obecných zásad, přenášejí se statistické informace vykázané podle čl. 11 odst. 1 těchto obecných zásad do chybějících měsíčních období tak, že se použijí vhodné techniky statistického odhadování s cílem zohlednit tendence vývoje informací nebo sezónní vlivy.

Článek 13

Lhůty

Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby 19. pracovního dne následujícího po konci měsíce, k němuž se informace vztahují, v souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a v souladu s časovým plánem vykazování ve smyslu článku 32.

Článek 14

Revize

1. Národní centrální banky mohou statistické informace vykazované podle tohoto oddílu revidovat kdykoli s výjimkou příslušného období pro sestavování statistiky, kdy národní centrální banky mohou revidovat pouze statistické informace vykázané za předcházející referenční období.

Po oznámení adresovaném ECB mohou národní centrální banky revidovat statistické informace vykazované podle tohoto oddílu během příslušného období pro sestavování statistiky, pokud revize zásadně zlepšují kvalitu statistických informací. ECB může tyto revize zpracovat po skončení období pro sestavování statistiky. ECB informuje příslušnou národní centrální banku o odkladu zpracování těchto revizí na dobu po skončení období pro měsíční sestavování statistiky.

2. Pokud o to požádá, poskytnou národní centrální banky ECB tato vysvětlení k revizím předloženým podle odstavce 1: a) vysvětlení revizí, které zásadně zlepšují kvalitu statistických informací vykazovaných do ECB; b) vysvětlení revizí u statistických informací vykázaných do ECB za období předcházející předchozímu referenčnímu měsíci. Ve vysvětleních předložených podle prvního pododstavce se uvede, zda revize, které mají dopad na vykazovanou řadu, jsou konečné, nebo zda mohou být dále revidovány.







ODDÍL 4

ROZVAHOVÉ POLOŽKY A ÚROKOVÉ SAZBY JEDNOTLIVÝCH MĚNOVÝCH FINANČNÍCH INSTITUCÍ

Článek 15

Určení úvěrových institucí, za něž se mají vykazovat jednotlivé statistické informace

1. Národní centrální banky vykazují statistické informace, které jsou uvedeny v článku 16, za úvěrové instituce, které jsou rezidenty členských států eurozóny, s výjimkou těchto institucí: a) úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi; b) institucí ve zbytkové části a c) úvěrových institucí, jejichž celková aktiva nepřesahují 100 milionů EUR, pokud Rada guvernérů ECB příslušné národní centrální bance udělila povolení podle odstavce 2. Pro účely vykazování statistických informací do ECB podle článku 16 mohou příslušné národní centrální banky vykazovat statistické informace za skupiny úvěrových institucí. Tyto skupiny úvěrových institucí určí národní centrální banky po konzultaci s ECB.

2. Rada guvernérů ECB může na žádost příslušné národní centrální banky udělit povolení k použití prahové hodnoty uvedené v odst. 1 písm. c), pokud by bylo nepřiměřeně dotčeno zpravodajské zatížení uvedené národní centrální banky. Má-li Rada guvernérů ECB za to, že zpravodajské zatížení uvedené národní centrální banky není nadále nepřiměřeně dotčeno, může na žádost příslušné národní centrální banky toto povolení odejmout.

3. Národní centrální banky zaznamenávají úvěrové instituce a skupiny úvěrových institucí uvedené v odstavci 1 v rejstříku údajů o institucích a přidružených osobách (RIAD) zřízeném na základě obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) ( 8 ).

4. Národní centrální banky zaznamenávají úvěrové instituce a skupiny úvěrových institucí uvedené v odstavci 1, které jsou klíčovými institucemi pro účely tohoto oddílu, platí-li kterákoli z těchto podmínek: a) úvěrová instituce je členem panelu úvěrových institucí, za něž byly do ECB předány údaje o jednotlivých měnových finančních institucích za referenční období leden 2021 v souladu s čl. 17a odst. 1 obecných zásad ECB/2014/15; b) úvěrová instituce je novou úvěrovou institucí, která vznikla v důsledku fúze, akvizice nebo jiné podnikové reorganizace, které se účastní jedna či více klíčových institucí a k níž došlo po vstupu těchto obecných zásad v platnost; c) úvěrová instituce je rezidentem členského státu, který přijme euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, a Rada guvernérů ECB ji po konzultaci s Výborem pro statistiku určí jako klíčovou instituci. Pokud Rada guvernérů ECB v souladu s písm. c) prvním pododstavcem určí klíčové instituce, vyrozumí o tom národní centrální banky.

5. Pokud bylo národním centrálním bankám uděleno povolení vyjmout úvěrové instituce, jejichž celková aktiva nepřesahují 100 milionů EUR, podle odst. 1 písm. c), alespoň jednou za tři roky přezkoumají celková aktiva úvěrových institucí a odpovídající informace zaznamenají do RIAD. O výsledcích takového přezkumu je bez zbytečného odkladu vyrozuměna Rada guvernérů.

▼M1

6. Pravomoc udělit nebo odejmout povolení k použití prahové hodnoty uvedené v odst. 1 písm. c), podle odstavce 2 může Rada guvernérů ECB přenést na Výkonnou radu. Při výkonu přenesené pravomoci Výkonná rada zváží, zda by bez této prahové hodnoty nebylo nepřiměřeně dotčeno zpravodajské zatížení příslušné národní centrální banky.

▼B

7. Pokud Výkonná rada vykonává přenesenou pravomoc podle odstavce 6, bez zbytečného odkladu vyrozumí Radu guvernérů o všech přijatých rozhodnutích.

Článek 16

Statistické informace, které mají být vykazovány o rozvahových položkách a úrokových sazbách jednotlivých měnových finančních institucí (IBSI a IMIR)

1. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace shromážděné v souladu s nařízením (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) o těchto jednotlivých rozvahových položkách úvěrových institucí uvedených v čl. 15 odst. 1: a) zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulkách 1 a 2 v příloze IV těchto obecných zásad; b) zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 1 a 2 v příloze IV těchto obecných zásad; Pokud národní centrální banky shromažďují statistické informace uvedené v písm. b) prvního pododstavce měsíčně, mohou v rámci těchto položek namísto toho do ECB vykazovat zůstatky ke konci měsíce.

2. Národní centrální banky do ECB vykazují měsíční „doplňkové řady“ uvedené v tabulkách 1 a 2 v příloze IV těchto obecných zásad, které se týkají rozvah úvěrových institucí uvedených v čl. 15 odst. 1, v souladu s přílohou I těchto obecných zásad. Tyto doplňkové řady sestávají z jedné či obou těchto informací: a) úpravy z přecenění a překlasifikace; b) převody úvěrů.

3. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto statistické informace o úrokových sazbách jednotlivých měnových finančních institucí (IMIR), které jsou v souladu s nařízením (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) shromažďovány od klíčových institucí uvedených v čl. 15 odst. 4: a) měsíční úrokové sazby uplatňované na zůstatky vkladů (v eurech) domácností a nefinančních podniků, které jsou rezidenty eurozóny, a úvěrů (v eurech) jim poskytnutých, jak je uvedeno v tabulce 3 v příloze IV těchto obecných zásad; b) měsíční objemy nových obchodů týkajících se vkladů (v eurech) domácností a nefinančních podniků, které jsou rezidenty eurozóny, a úvěrů (v eurech) jim poskytnutých, jak je uvedeno v tabulce 3 v příloze IV těchto obecných zásad; c) měsíční úrokové sazby uplatňované na objemy nových obchodů týkajících se vkladů (v eurech) domácností a nefinančních podniků, které jsou rezidenty eurozóny, a úvěrů (v eurech) jim poskytnutých, jak je uvedeno v tabulce 3 v příloze IV těchto obecných zásad.

4. Jsou-li statistické informace vykazovány za skupiny úvěrových institucí uvedené v čl. 15 odst. 1, postupují národní centrální banky takto: a) zůstatky, které národní centrální banky vykazují podle odstavce 1, se vypočtou jako součet zůstatků jednotlivých členů skupiny; b) doplňkové řady, které národní centrální banky vykazují podle odstavce 2, se vypočtou jako součet doplňkových řad jednotlivých členů skupiny; c) úrokové sazby, které národní centrální banky vykazují podle odstavce 3, se vypočtou jako vážené průměry, zatímco skupinový objem se vypočte jako součet jednotlivých objemů. Pokud národní centrální banka shromažďuje informace o skupině podle jednotlivých institucí, do výpočtu průměrů úrokových sazeb se zahrnou jen ty instituce, které jsou zahrnuty do vnitrostátního výběrového souboru MIR a na které se nevztahuje výjimka; stejný postup se uplatní u skupinových objemů.

5. Na žádost ECB a při vynaložení nejvyššího úsilí poskytnou národní centrální banky ECB vysvětlení ohledně fúzí, akvizic, jiných podnikových reorganizací a převodů úvěrů, ke kterým došlo během referenčního měsíce a které mají dopad na statistické informace klíčových institucí, které jsou vykazovány podle tohoto článku.

6. K podpoře analýzy údajů může ECB při náležitém zohlednění příslušné úpravy mlčenlivosti používat a v rámci Eurosystému sdílet vysvětlení poskytnutá podle odstavce 5.

Článek 17

Lhůty

1. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace, vykazované podle čl. 16 odst. 1 a 2 za klíčové instituce uvedené v čl. 15 odst. 4, do konce pracovní doby 15. pracovního dne po skončení referenčního období, ke kterému se informace vztahují, a v souladu s časovým plánem vykazování uvedeným v článku 32. Jinak národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace do konce pracovní doby 20. pracovního dne po skončení referenčního období, ke kterému se informace vztahují, a v souladu s časovým plánem vykazování uvedeným v článku 32.

2. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace, vykazované podle čl. 16 odst. 3, do konce pracovní doby 19. pracovního dne po skončení referenčního období, ke kterému se informace vztahují, a v souladu s časovým plánem vykazování uvedeným v článku 32.

Článek 18

Revize

1. Pokud národní centrální banky revidují statistické informace podle článku 10, rovněž v relevantních případech revidují statistické informace o IBSI vykazované podle čl. 16 odst. 1 a 2.

2. Revize statistických informací vykazovaných podle čl. 16 odst. 1 a 2, které se týkají úvěrových institucí, které nejsou klíčovými institucemi, národní centrální banky vykazují při vynaložení nejvyššího úsilí.

3. Pokud národní centrální banky revidují statistické informace podle článku 14, rovněž v relevantních případech revidují statistické informace o IMIR vykazované podle čl. 16 odst. 3.

4. Národní centrální banky na žádost ECB poskytnou vysvětlení ohledně revizí předložených podle tohoto článku.







ODDÍL 5

MINIMÁLNÍ REZERVY ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ

Článek 19

Statistické informace, které se mají vykazovat o základu pro stanovení minimálních rezerv

1. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace o zůstatcích ke konci měsíce, jak je uvedeno v tabulce 1 v části 1 v příloze V těchto obecných zásad, pokud se týká agregovaného základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí, který se vypočte v souladu s nařízením (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

2. Statistické informace, které se vykazují podle odstavce 1, se odvozují ze statistických informací vymezených v nařízení 2021/379 (ECB/2021/2), které národní centrální banky shromažďují od úvěrových institucí s povinností minimálních rezerv podle nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

Pokud se týká úvěrových institucí, které jsou institucemi ve zbytkové části, národní centrální banky při výpočtu agregovaného základu pro stanovení minimálních rezerv ke konci měsíce použijí nejnovější statistické informace ke konci čtvrtletí, které jsou k dispozici po zveřejnění čtvrtletních statistických informací, které ECB shromáždila podle článku 4 těchto obecných zásad.

3. Národní centrální banky do ECB podle tabulky 2 v části 1 v příloze V těchto obecných zásad vykazují statistické informace o agregované paušální odpočitatelné položce, která se odečítá od minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

4. Národní centrální banky mohou statistické informace vykazované podle tohoto článku kdykoli revidovat. Pokud národní centrální banky vykazují revize podle tohoto článku poté, co začalo udržovací období, může ECB rozhodnout, že tyto revize nezpracuje.

Pokud oznamující strana opravuje svůj základ pro stanovení minimálních rezerv v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), národní centrální banky odpovídajícím způsobem revidují statistické informace vykazované podle tohoto článku.

Článek 20

Statistické informace, které mají být vykazovány o statistice makroukazatelů

Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace o zůstatcích ke konci měsíce, které se týkají makroukazatelů, jak je uvedeno v tabulce v části 2 v příloze V těchto obecných zásad.

Statistické informace vykazované podle prvního pododstavce národní centrální banky odvozují z dostupných měsíčních statistických informací, které jsou shromažďovány od úvěrových institucí podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Pokud statistické informace, které mají být vykázány, nejsou pro členský stát relevantní, vykáže příslušná národní centrální banka tyto statistické informace s hodnotou nula.

Článek 21

Lhůty

Národní centrální banky do ECB vykazují příslušné měsíční statistické informace uvedené v článcích 19 a 20 do konce pracovní doby posledního pracovního dne, který předchází počátku příslušného udržovacího období, a v souladu s časovým plánem vykazování uvedeným v článku 32.







ODDÍL 6

BANKY POŠTOVNÍCH ÚŘADŮ A ÚSTŘEDNÍ VLÁDNÍ INSTITUCE

Článek 22

Statistické informace, které mají být vykazovány o bankách poštovních úřadů a ústředních vládních institucích

1. Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace o zůstatcích ke konci měsíce, které jsou uvedeny v tabulce 1 v příloze VI těchto obecných zásad a které zahrnují: a) vykazování bank poštovních úřadů podle článku 3 nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39); b) měnové závazky ústředních vládních institucí a držbu hotovosti a cenných papírů, emitovaných měnovými finančními institucemi v eurozóně, ústředními vládními institucemi.

2. Národní centrální banky nemusí vykazovat statistické informace podle tohoto článku, pokud statistické informace uvedené v odst. 1 písm. a) neexistují a pokud aktiva a pasiva uvedená v odst. 1 písm. b) neexistují nebo jsou nevýznamná.

3. Národní centrální banky do ECB vykazují úpravy z překlasifikace ve vztahu ke všem zůstatkovým položkám vykazovaným podle odstavce 1, jak je uvedeno v tabulce 1 v příloze VI těchto obecných zásad.

4. Jsou-li významné, vykazují národní centrální banky do ECB úpravy z přecenění, jak je uvedeno v tabulce 1 v příloze VI těchto obecných zásad.

5. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují se v souladu s článkem 30. Statistické informace o úpravách z překlasifikace a přecenění se vykazují v souladu s přílohou I těchto obecných zásad.

Článek 23

Lhůty

Národní centrální banky do ECB vykazují statistické informace uvedené v tomto oddíle do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se tyto informace vztahují, v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39) a časovým plánem vykazování podle článku 32 těchto obecných zásad.

Článek 24

Revize

1. Národní centrální banky mohou revidovat statistické informace vykazované podle tohoto oddílu takto: a) revize posledních a předposledních měsíčních statistických informací lze ECB předkládat kdykoli; b) revize měsíčních statistických informací, které nejsou posledními a předposledními měsíčními statistickými informacemi, lze předkládat mimo období pro měsíční sestavování statistiky. Po oznámení adresovaném ECB mohou národní centrální banky revidovat statistické informace uvedené v písmenu b) během období pro měsíční sestavování statistiky, pokud revize zásadně zlepšují kvalitu informací. ECB může tyto revize zpracovat po skončení období pro měsíční sestavování statistiky. ECB informuje příslušnou národní centrální banku o odkladu zpracování těchto revizí na dobu po skončení období pro měsíční sestavování statistiky.

2. Pokud o to požádá, poskytnou národní centrální banky ECB vysvětlení k revizím vykázaným podle odstavce 1 takto: a) národní centrální banky poskytují vysvětlení k revizím v hodnotě alespoň 5 miliard EUR (v absolutní hodnotě), přičemž tato vysvětlení poskytují současně s podáním revizí, v každém případě však před tím, než ECB ukončí sestavování údajů pro příslušné období sestavování statistiky; b) pokud národní centrální banky předkládají revize během období pro měsíční sestavování statistiky v souladu s druhým pododstavcem odstavce 1, vysvětlení se poskytne v době vykazování. Ve vysvětleních předkládaných podle prvního pododstavce se uvede, zda revize, které mají dopad na vykazovanou řadu, jsou konečné, nebo zda mohou být dále revidovány.







ODDÍL 7

STRUKTURÁLNÍ FINANČNÍ UKAZATELE ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ

Článek 25

Statistické informace, které mají být vykazovány o strukturálních finančních ukazatelích úvěrových institucí

1. Národní centrální banky do ECB vykazují strukturální finanční ukazatele úvěrových institucí, které jsou měnovými finančními institucemi, jak je uvedeno v příloze VII těchto obecných zásad. Strukturální finanční ukazatele se vykazují na agregovaném základě a ověřují v souladu s článkem 30.

Odchylně od prvního pododstavce mohou národní centrální banky poskytovat statistické informace tam uvedené z alternativních zdrojů údajů. ECB mohou tyto informace využívat pro odvození strukturálních finančních ukazatelů úvěrových institucí, a to na základě dohody mezi ECB a národní centrální bankou.

2. Pokud statistické informace vykazované podle odstavce 1 nezahrnují celý soubor zpravodajských jednotek, národní centrální banky tyto statistické informace přepočtou na 100 % pokrytí, aby představovaly celý soubor zpravodajských jednotek.

Pro účely prvního pododstavce národní centrální banky poskytnou ECB vysvětlení.

3. Národní centrální banky mohou revidovat informace vykazované podle tohoto článku během období sestavování statistiky a na žádost ECB poskytují vysvětlení těchto revizí.

Článek 26

Lhůty

Národní centrální banky do ECB vykazují roční statistické informace o strukturálních finančních ukazatelích ve smyslu článku 25 do konce měsíce března každého roku a v souladu s časovým plánem vykazování podle článku 32, a to s odkazem na předchozí rok s výjimkou ukazatele „počet zaměstnanců úvěrových institucí“, který se poskytuje do konce měsíce května každého roku a v souladu s časovým plánem vykazování podle článku 32 s odkazem na předchozí rok.







ODDÍL 8

ÚVĚROVÉ INSTITUCE, KTERÉ NEJSOU MĚNOVÝMI FINANČNÍMI INSTITUCEMI

Článek 27

Statistické informace, které mají být vykazovány o rozvahových položkách úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi

1. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto rozvahové položky úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi: a) zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s výjimkou: i) závazků z vkladů vykazovaných pouze úvěrovými institucemi s povinností minimálních rezerv; ii) pozic v rámci fiktivního cash poolingu; iii) emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; iv) položek, pro které národní centrální banky udělily výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 9 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); b) zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 2, 3 a 4 v části 3 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s výjimkou položek, pro které národní centrální banky udělily výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 9 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

2. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto statistické informace o úpravách z přecenění úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi: a) měsíční úpravy z přecenění uvedené v tabulce 1A v části 4 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s výjimkou: i) pozic v rámci fiktivního cash poolingu; ii) emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; iii) položek, pro které národní centrální banky udělily výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 9 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2); b) čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v tabulce 2A v části 4 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s výjimkou položek, pro které národní centrální banky udělily výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 9 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

3. Národní centrální banky do ECB vykazují tyto statistické informace o úpravách z překlasifikace úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi: a) měsíční úpravy z překlasifikace, pokud se týká jednotlivých zůstatkových položek vykazovaných podle odst. 1 písm. a); b) čtvrtletní úpravy z překlasifikace, pokud se týká jednotlivých zůstatkových položek uvedených v tabulce 2 v části 3 v příloze I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) s výjimkou položek, pro které národní centrální banky udělily výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 9 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

4. Národní centrální banky nemusí vykazovat statistické informace podle tohoto článku v žádném z těchto případů: a) neexistují žádné rezidentské úvěrové instituce, které nejsou měnovými finančními institucemi; nebo b) příslušná národní centrální banka udělila výjimku z vykazování statistických informací podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) všem rezidentským úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. a) uvedeného nařízení.

5. Statistické informace podle tohoto článku se vykazují na agregovaném základě a ověřují se v souladu s článkem 30. Statistické informace o úpravách z překlasifikace a přecenění se vykazují v souladu s přílohou I těchto obecných zásad.

Článek 28

Lhůty

1. Národní centrální banky do ECB vykazují měsíční statistické informace, které jsou uvedeny v tomto oddíle, do konce pracovní doby 15. pracovního dne po konci měsíce, ke kterému se informace vztahují, v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) a časovým plánem vykazování podle článku 32 těchto obecných zásad.

2. Národní centrální banky do ECB vykazují čtvrtletní statistické informace, které jsou uvedeny v tomto oddíle, do konce pracovní doby 28. pracovního dne po konci čtvrtletí, ke kterému se informace vztahují, v souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) a časovým plánem vykazování podle článku 32 těchto obecných zásad.

Článek 29

Revize

1. Národní centrální banky mohou statistické informace vykazované podle tohoto oddílu kdykoli revidovat.

2. Pokud o to požádá, poskytnou národní centrální banky ECB vysvětlení k revizím předloženým podle odstavce 1.

Ve vysvětleních předkládaných podle prvního pododstavce se uvede, zda revize, které mají dopad na vykazovanou řadu, jsou konečné, nebo zda mohou být dále revidovány.







ODDÍL 9

OVĚŘOVÁNÍ, VYKAZOVÁNÍ ZPĚTNÝCH ÚDAJŮ A PŘENOS

Článek 30

Ověřování a vysvětlení

1. Aniž by bylo dotčeno nařízení (ES) č. 2533/98, nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39), národní centrální banky sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost statistických informací předávaných do ECB podle těchto obecných zásad.

2. Před vykazováním statistických informací do ECB podle těchto obecných zásad národní centrální banky ověřují, že tyto informace splňují všechny lineární vazby, které stanoví a udržuje ECB, včetně případných lineárních vazeb, které se týkají konzistence údajů v rámci periodicit.

Na žádost ECB národní centrální banky poskytnou vysvětlení všech nesrovnalosti, které byly zjištěny při takovém ověřování.

3. Národní centrální banky ve vztahu k lineálním vazbám, které se týkají konzistence v rámci periodicit podle odstavce 2, ověřují: a) že čtvrtletní statistické informace jsou konzistentní s odpovídajícími měsíčními statistickými informacemi vykazovanými podle článků 3 a 4; b) že čtvrtletní statistické informace jsou konzistentní s odpovídajícími měsíčními statistickými informacemi vykazovanými podle článku 27; c) že statistické informace o rozvahových položkách fondů peněžního trhu vykazované podle článku 5 jsou konzistentní s odpovídajícími informace o rozvahových položkách ostatních měnových finančních institucí ke konci čtvrtletí, které jsou vykazovány podle článku 4. Nejsou-li statistické informace uvedené v písmenu a) konzistentní v rámci periodicit, národní centrální banky při vynaložení nejvyššího úsilí předloží revize statistických informací, které jsou konzistentní v rámci periodicit pomocí odhadu.

4. Národní centrální banky konzistenci sledují s pomocí k tomu určených srovnávacích tabulek uvedených v čl. 3 odst. 4, a to mezi zůstatky ke konci měsíce, které se vykazují podle čl. 3 odst. 1 písm. a), a jedním z těchto zůstatků, které se vykazují podle obecných zásad (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34): a) denní finanční výkaz Eurosystému sestavený za poslední pracovní den měsíce; b) poslední podrobný týdenní finanční výkaz za příslušný měsíc. Na žádost ECB jí národní centrální banky poskytnou výsledky sledování konzistence uvedené v prvním pododstavci a vysvětlení nesrovnalostí mezi zůstatky.

5. Pokud národní centrální banky v souladu s článkem 25 vykazují počet poboček a dceřiných společností nerezidentských úvěrových institucí, jak je uvedeno v příloze VII, zajistí, aby statistické informace byly od roku 1999 do budoucna konzistentní s informacemi zaznamenanými v seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely, který byl zaveden podle článku 4 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

6. Na žádost ECB poskytnou národní centrální banky vysvětlení vývoje statistických informací, které jsou vykazovány podle těchto obecných zásad, včetně mezer ve vykázaných statistických informacích ve srovnání s předcházejícím referenčním obdobím.

7. Pokud národní centrální banky provádějí odhady statistických informací, které mají být vykazovány podle těchto obecných zásad, poskytnou ECB, pokud o to požádá, vysvětlení.

Článek 31

Požadavky na vykazování zpětných údajů v případě přijetí eura

1. Pokud členský stát mimo eurozónu přijme euro poté, co tyto obecné zásady vstoupí v platnost, národní centrální banka takového členského státu do ECB vykazuje: a) statistické informace o statistice rozvahových položek měnových finančních institucí, včetně rozvahové statistiky fondů peněžního trhu, za všechna referenční období vykazování od přistoupení tohoto členského státu k Unii, v každém případě však nejméně za tři roky před přijetím eura tímto členským státem; b) není-li jinak dohodnuto s ECB, statistické informace o statistice rozvahových položek měnových finančních institucí za období tří let před přistoupením daného členského státu k Unii.

2. Národní centrální banky členských států, které přijímají euro, sestavují statistické informace uvedené v odstavci 1 tak, jako by byl dotyčný členský stát součástí eurozóny po všechna referenční období vykazování. Za tímto účelem mohou národní centrální banky použít statistické informace, které byly ECB vykázány před tím, než daný členský stát přijal euro, v souladu se schématy vykazování upravenými ECB pro členské státy mimo eurozónu. Národní centrální banky vykazují statistické informace v souladu s požadavky, které pro členské státy eurozóny platily v příslušných referenčních obdobích vykazování, ledaže se ECB a příslušná národní centrální banka dohodnou na vyloučení některých statistických informací.

3. Národní centrální banky členských států eurozóny do ECB vykazují pozice ve vztahu k rezidentům členských států mimo eurozónu, které přijmou euro poté, co tyto obecné zásady vstoupí v platnost, pokud se týká statistiky rozvahových položek měnových finančních institucí, za období tří let před přijetím eura, není-li s ECB dohodnuto jinak. Národní centrální banky vykazují pouze měsíční zůstatky těch pozic, které byly vykázány v souladu s nařízením (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) a které převyšují 50 milionů EUR. Národní centrální banky mohou rovněž dobrovolně vykazovat měsíční zůstatky těchto pozic, které jsou nižší než 50 milionů EUR.

Článek 32

Časový plán vykazování

Do konce září každého roku sdělí ECB národním centrálním bankám přesné termíny přenosu údajů v podobě časového plánu vykazování. Národní centrální banky vykazují statistické informace podle těchto obecných zásad v souladu s tímto časovým plánem vykazování.

Článek 33

Předávání statistických informací

1. Národní centrální banky předávají statistické informace, které mají být vykazovány podle těchto obecných zásad, elektronickou cestou za použití prostředků, které stanoví ECB. Formát statistických zpráv vytvořený pro tuto elektronickou výměnu statistických informací je formátem, který schválil ESCB.

2. Pokud se odstavec 1 nepoužije, mohou národní centrální banky s předchozím souhlasem ECB použít jiný způsob přenosu statistických informací.







ODDÍL 10

ZJEDNODUŠENÝ POSTUP PROVÁDĚNÍ ZMĚN A ZVEŘEJŇOVÁNÍ

Článek 34

Zjednodušený postup provádění změn

S přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro statistiku provede Výkonná rada ECB jakékoli nezbytné technické změny příloh, pokud tyto změny nemění základní koncepční rámec ani neovlivňují zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.

Článek 35

Zveřejňování

Národní centrální banky zveřejní národní příspěvky do měsíčních měnových agregátů eurozóny a jejich protipoložek, až poté, co tyto agregáty zveřejní ECB. Pokud národní centrální banky takové informace zveřejní, musí být shodné s informacemi, kterými přispěly do posledně zveřejněných agregátů eurozóny. Pokud národní centrální banky reprodukují agregáty eurozóny, které zveřejnila ECB, musí je reprodukovat věrně.







ODDÍL 11

PRVNÍ VYKAZOVÁNÍ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Článek 36

První vykazování

1. První vykazování měsíčních statistických informací, které se mají vykazovat podle těchto obecných zásad, započne statistickými informacemi za měsíc leden 2022.

2. První vykazování čtvrtletních statistických informací, které se mají vykazovat podle těchto obecných zásad, započne statistickými informacemi za první čtvrtletí 2022. Čtvrtletní statistické informace, které mají být vykázány za čtvrté čtvrtletí roku 2021, se vykážou v souladu s částmi 1, 4, 7, 19 a 20 v příloze II obecných zásad ECB/2014/15 o měnové a finanční statistice.

3. První vykazování ročních statistických informací, které se mají vykazovat podle těchto obecných zásad, započne statistickými informacemi za rok 2021.

Článek 37

Přechodná ustanovení

1. Za období od 15. dubna 2021 do 1. února 2022, pokud národní centrální banky vykazují informace o IBSI v souladu s článkem 17a obecných zásad ECB/2014/15 o měnové a finanční statistice, určí národní centrální banky úvěrové instituce, za které se mají tyto informace vykazovat, v souladu s článkem 15 těchto obecných zásad. Za období od 15. dubna 2021 do 1. února 2022 vykazují národní centrální banky uvedené informace do ECB ve lhůtách vymezených v článku 17 těchto obecných zásad.

2. Za období od 15. dubna 2021 do 1. února 2022, pokud národní centrální banky vykazují informace o IMIR v souladu s článkem 17a obecných zásad ECB/2014/15 o měnové a finanční statistice, vykazují národní centrální banky tyto informace za klíčové instituce uvedené v čl. 15 odst. 4 těchto obecných zásad. Za období od 15. dubna 2021 do 1. února 2022 vykazují národní centrální banky uvedené informace do ECB ve lhůtách vymezených v článku 17 těchto obecných zásad.

3. Za období od 26. června 2021 do 1. února 2022 vykazují národní centrální banky statistické informace, jež podle čl. 17 odst. 2 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) shromažďují od úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi, v souladu s oddílem 8 těchto obecných zásad. Národní centrální banky uvedené informace do ECB vykážou nejpozději do 29. dubna 2022.







ODDÍL 12

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 38

Nabytí účinku

1. Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám členských států, jejichž měnou je euro.

2. Národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, a ECB zajistí soulad s těmito obecnými zásadami od 1. února 2022.

Článek 39

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.









PŘÍLOHA I

VYKAZOVÁNÍ ÚPRAV A ODVOZENÍ TRANSAKCÍ

ČÁST 1

Obecný popis postupu pro odvození transakcí

Finanční transakce jsou čisté nabytí finančních aktiv nebo čisté převzetí závazků pro každý typ finančního nástroje, tj. součet všech finančních transakcí, které proběhnou během příslušného referenčního období. Rámec pro odvození transakcí pro rozvahové položky (BSI) měnových finančních institucí (MFI) je založen na Evropském systému národních a regionálních účtů (dále jen „ESA 2010“), který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ( 9 ). Je-li to nezbytné, dochází k odchylkám od tohoto mezinárodního standardu, pokud jde o obsah údajů a názvy statistických pojmů. Tato příloha se vykládá v souladu s ESA 2010, pokud nařízení (EU) č. 2021/379 (ECB/2021/2) ( 10 ) nebo tyto obecné zásady nestanoví výslovně či implicitně jinak.

V kontextu rozvahové statistiky ECB vypočítává transakce tak, že pro každou položku na straně aktiv a pasiv vezme rozdíl mezi zůstatky ke konci vykazovaných období a odstraní vlivy, které nejsou výsledkem transakcí („úpravy“). Tyto úpravy jsou seskupeny do hlavních kategorií „úpravy z překlasifikace“, „úpravy z přecenění“ a „kurzové úpravy“. Národní centrální banky ECB vykazují „úpravy z překlasifikace“ a „úpravy z přecenění“ tak, aby bylo možné tyto netransakční účinky z výpočtu transakcí odstranit. „Kurzové úpravy“ běžně odvozuje ECB. Transakce se počítají v čisté výši, tzn., že se nemusí identifikovat hrubé finanční transakce či obrat. Finanční transakce by měly být obecně oceňovány v transakční hodnotě - hodnotě, za níž byla pořízena/zcizena aktiva nebo za níž se vytvářejí, likvidují nebo směňují pasiva - která nemusí nutně být stejná jako cena kótovaná na trhu nebo reálná hodnota aktiva v okamžiku transakce. Hodnota transakce nezahrnuje platby za služby, poplatky, provize nebo podobné platby za služby poskytované při provádění transakce.

Tato příloha shrnuje metodiku pro odvození transakcí v kontextu rozvahové statistiky. Část 2 se zaměřuje na zásady pro vykazování úprav z národních centrálních bank do ECB ( 11 ). Část 3 pak řeší zvláštní úpravy prováděné v rámci pro sestavování rozvahové statistiky.

Další podrobné informace a číselné příklady jsou uvedeny v „Příručce k rozvahové statistice MFI“, která je zveřejněna na internetových stránkách ECB.

ČÁST 2

Vykazování úprav z národních centrálních bank do ECB

1. Základní zásady pro úpravy

Na úpravy z překlasifikace a přecenění se uplatňuje stejná soustava podvojného účetnictví jako na zůstatky, a jsou tedy vyrovnané. Je-li z důvodu různých ocenění, která se uplatňují v případě statistické rozvahy ve srovnání s rozvahou účetní - tj. statistická/účetní diskrepance, zapotřebí vyrovnávací položka, mělo by to být zaznamenáno ve „zbývajících pasivech“ (jako kladná, případně záporná částka).

Úroky z vkladů, úvěrů a emitovaných a držených dluhových cenných papírů by měly být zaznamenávány na akruální bázi, avšak nikdy by neměly být zaznamenávány jako transakce s příslušným nástrojem. Pro úvěry a vklady toto zaručuje požadavek, vymezený v části 2 přílohy II nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), zaznamenávat naběhlý úrok z těchto nástrojů ve „zbývajících aktivech“ a „zbývajících pasivech“. Toto nařízení však neobsahuje žádné pravidlo, jak zacházet s naběhlým úrokem z emitovaných nebo držených dluhových cenných papírů. Ve skutečnosti je naběhlý úrok často součástí tržní ceny a je obtížné jej oddělit od účetní ceny, neboť se vykazuje ve statistické rozvaze. V zájmu sladěných údajů, které jsou srovnatelné v rámci různých zemí, by se mělo uplatňovat toto:

a) je-li naběhlý úrok součástí účetní ceny tak, jak se vykazuje ve statistické rozvaze, měl by podléhat úpravě z přecenění;

b) je-li naběhlý úrok vyloučen ze zůstatku cenných papírů, ke kterým se ve statistické rozvaze vztahuje, klasifikuje se jako „zbývající aktiva“ nebo jako „zbývající pasiva“, a tudíž se s ním nezachází jako s úpravou z přecenění.

Tento navrhovaný postup se rovněž odráží ve zpravodajských požadavcích vymezených v těchto obecných zásadách (viz část 1 přílohy II).

Pokud se vykazuje měsíční úprava, může to mít dopad na členění položek vykazovaných čtvrtletně. Měl by být zajišťován soulad mezi oběma soubory údajů, tj. případný součet měsíčních úprav se musí rovnat čtvrtletní úpravě. Je-li pro čtvrtletní úpravy stanovena prahová hodnota nebo nelze-li čtvrtletní úpravy identifikovat v plném rozsahu nebo stejně podrobně jako měsíční úpravu, vypočítá se úprava tak, aby se předešlo nesrovnalostem s úpravou vykázanou pro měsíční údaje.

2. Úpravy z překlasifikace

„Úpravy z překlasifikace“ zahrnují všechny změny rozvahy referenčního sektoru, které vznikají v důsledku změn složení a struktury souboru zpravodajských jednotek, změn klasifikace finančních nástrojů a protistran, změn statistických definic a (částečné) opravy chyb při vykazování, což vše vede k přerušení řad, a má tak negativní dopad na srovnatelnost dvou po sobě jdoucích zůstatků ke konci období. Za zvláštní případ překlasifikace lze považovat rozšíření eurozóny.

Národní centrální banky sestavují údaje o úpravách z překlasifikace, jak je uvedeno v těchto obecných zásadách, pomocí údajů, které přímo vykazuje soubor zpravodajských jednotek, informací dohledu, kontrol věrohodnosti, ad hoc šetření (např. v souvislosti s odlehlými pozorováními), národních statistických požadavků, informací o tom, kdo vstoupil do souboru zpravodajských jednotek a kdo tento soubor opustil, a s použitím jakýchkoli jiných zdrojů, které mají k dispozici. Národní centrální banky identifikují změny zůstatků z důvodu překlasifikace a vykazují čistou částku. Čistý nárůst zůstatků z důvodu překlasifikace se zapíše s kladným znaménkem, čistý pokles zůstatků se zapíše se záporným znaménkem.

Národní centrální banky mohou provést odhady úprav z překlasifikace, zejména pokud informace nejsou snadno dostupné nebo mají nízkou kvalitu. Neočekává se, že ECB bude provádět následné úpravy, ledaže národní centrální banky v konečných údajích identifikují výrazné změny z důvodu překlasifikace, které národní centrální banky nemohou včas opravit. V takovém případě může ECB následné úpravy provádět po dohodě s příslušnou národní centrální bankou.

Národní centrální banky zásadně vykazují „úpravy z překlasifikace“ za každou položku vymezenou v těchto obecných zásadách. Pokud je odhadovaná hodnota překlasifikace menší než 5 milionů EUR, pokud jde o vlastní rozvahu národní centrální banky, nebo 50 milionů EUR, pokud jde o agregovanou rozvahu ostatních zpravodajských jednotek, mohou národní centrální banky vykazovat jako hodnotu úpravy z překlasifikace nulu nebo jako chybějící hodnotu. Tyto prahové hodnoty mají národním centrálním bankám pomoci rozhodnout, zda mají úpravy sestavit či nikoli. Shromažďují-li se však relativně podrobné informace bez ohledu na prahovou hodnotu, může být pokus o použití takové prahové hodnoty pro národní centrální banku kontraproduktivní. Touto flexibilitou není dotčen požadavek na konzistenci vykazovaných údajů za referenční období a mezi měsíčními a čtvrtletními údaji, jak je popsáno níže.

V mezích vymezených postupem při revizích opravují národní centrální banky chyby při vykazování v zůstatcích, jakmile byly chyby zjištěny. Opravy v ideálním případě zcela odstraňují chybu ze zůstatků, zejména pokud chyba ovlivňuje jedno období nebo omezené časové období. Za těchto okolností nedojde k přerušení řad. Pokud však chyba ovlivňuje historické údaje a pokud nebyla provedena oprava minulých údajů či pokud byla tato oprava provedena pouze pro omezené časové období, objeví se přerušení mezi prvním obdobím s opraveným číslem a posledním obdobím s nesprávným číslem. V tomto případě národní centrální banky identifikují rozsah přerušení, ke kterému došlo, a úpravu zaznamenají do „úprav z překlasifikace“. Obdobné postupy se použijí při provádění změn statistických definic, jež mají dopad na vykazované údaje, jakož i při opravách přerušení, která mohou být způsobena zavedením, změnou či ukončením používání metod přepočtu na 100 % pokrytí.

Hranice pro zacházení s převody aktiv jako s transakcemi je vymezena existencí dvou samostatných institucionálních jednotek, které jednají na základě vzájemné shody. Pokud však dojde k převodům v důsledku vzniku nebo zániku institucionální jednotky, měly by být považovány za „úpravy z překlasifikace“. Zejména pokud fúze nebo akvizice vede k zániku jedné nebo více institucionálních jednotek, všechny vzájemné pozice, které existovaly mezi fúzujícími institucemi, jsou kompenzovány v okamžiku, kdy jednotky v systému zaniknou, a odpovídajícím způsobem musí být vykázány úpravy z překlasifikace. S divizemi společností se nakládá symetricky.

3. Úpravy z přecenění

Úpravy z přecenění, vykazované podle těchto obecných zásad, obvykle sestavují národní centrální banky na základě údajů, které přímo vykázaly zpravodajské jednotky. Národní centrální banky však mohou tyto zpravodajské požadavky pokrýt rovněž nepřímo (např. přímým shromážděním údajů o transakcích) nebo pomocí údajů podle jednotlivých cenných papírů nebo jiných údajů, které vykázal soubor zpravodajských jednotek, a v každém případě jsou v nezbytném rozsahu oprávněny od zpravodajských jednotek shromažďovat dodatečné údaje.

4. Kurzové úpravy

Z důvodu pohybů směnných kurzů vůči euru, k nimž dochází mezi termíny vykazování ke konci období, se mění hodnota aktiv a pasiv v cizích měnách, pokud jsou vyjádřeny v euru. Národní centrální banky by měly vykazovat aktiva a pasiva denominovaná v cizích měnách přepočtená na eura v referenčních směnných kurzech ECB platných v den, k němuž se tyto údaje vztahují. Jelikož změny zůstatků z důvodů pohybu směnných kurzů představují zisky/ztráty z držby a nejsou finančními transakcemi, musí se identifikovat účinky ocenění, aby se mohly odstranit z transakcí. Úpravy z přecenění z důvodu změn směnných kurzů mohou rovněž zahrnovat změny v ocenění, které vznikají v důsledku transakcí s aktivy/pasivy, tj. z realizovaných zisků/ztrát; avšak praxe v jednotlivých státech se v tomto ohledu liší.

ECB obvykle odvozuje nezbytné kurzové úpravy na základě statistických informací poskytnutých národními centrálními bankami. Pokud národní centrální banky mají možnost sestavit přesnější kurzové úpravy, mohou se namísto toho s ECB dohodnout na předání kurzových úprav, které ECB použije k odvození transakcí.

ČÁST 3

Zvláštní pravidla a přizpůsobení

1. Fondy peněžního trhu

Národní centrální banky zahrnují údaje o úpravách fondů peněžního trhu, když plní svou zpravodajskou povinnost, pokud se týká „úprav z překlasifikace“ a „úprav z přecenění“. Tyto úpravy jsou pro fondy peněžního trhu rovněž samostatně vykazovány v souladu se zvláštním schématem čtvrtletního vykazování.

Národní centrální banky vykazují úpravy z překlasifikace, dojde-li ke změně souboru zpravodajských jednotek fondů peněžního trhu, jak je vymezeno v článku 2 nařízení 2021/379 (ECB/2021/2), která vyplývá ze změn rozsahu jednotek, které mají povolení působit jako fondy peněžního trhu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 ( 12 ). Změna souboru zpravodajských jednotek fondů peněžního trhu, která vyplývá ze změny investiční politiky fondu, se zaznamenává jako finanční transakce, a nikoli jako překlasifikace. To vyplývá ze skutečnosti, že jakoukoli změnu investiční politiky musí předem odsouhlasit investoři, a považuje se tedy za aktivní investiční rozhodnutí.

Čl. 9 odst. 6 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) stanoví, že národní centrální banky mohou všem nebo některým fondům peněžního trhu udělit výjimky z vykazování úprav z přecenění. V těchto případech by však národní centrální banky měly informace na základě nejlepších odhadů poskytovat, jsou-li dotčené částky významné, v souladu s čl. 5 odst. 2 těchto obecných zásad.

Výpočet úprav z přecenění aktiv fondů peněžního trhu se řídí obecným postupem platným pro všechny MFI. Na straně pasiv se pozitivní změny v hodnotě akcií/podílových listů fondů peněžního trhu tradičně považují za transakce, obdobně jako výplata (na rozdíl od nárůstu) úroků z vkladů, což znamená, že protipoložka přecenění na straně aktiv by nebyla „akcie/podílové listy fondů peněžního trhu“, ale „zbývající pasiva“. Pokud se však týká případů, kdy se cena akcií/podílových listů fondů peněžního trhu sníží v důsledku ztrát v aktivech fondu, nelze tuto situaci srovnávat s výplatou úroků. Vzhledem k výše uvedenému obsahuje tabulka 1A v části 4 přílohy I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) požadavky na úpravy z přecenění pro akcie/podílové listy fondů peněžního trhu; národní centrální banky by měly tuto položku případně používat k vyrovnání změn ocenění na straně aktiv. K přiřazení by mělo docházet tak, aby pokrývalo pouze skutečné změny ocenění, které jsou zakotveny jako změny hodnoty akcií/podílových listů fondů peněžního trhu.

2. Statistika rozvahových položek jednotlivých měnových finančních institucí (IBSI)

V souladu s čl. 16 odst. 2 těchto obecných zásad národní centrální banky vykazují doplňkové řady, které pokrývají úpravy z přecenění a překlasifikace (viz část 2 této přílohy) a převody úvěrů, při vynaložení nejvyššího úsilí.

Národní centrální banky mohou za účelem snížení zpravodajského zatížení uplatnit při odvozování doplňkových řad prahový přístup. Zejména v případech, kdy je absolutní hodnota doplňkové řady, která má být vykázána, nižší než maximum ve výši 50 milionů EUR a 1 % příslušného zůstatku, tj. prahová hodnota = max (50 milionů EUR, 1 % zůstatku), mohou národní centrální banky namísto toho vykazovat tuto hodnotu jako nulu nebo jako chybějící hodnotu. Tato prahová hodnota, jež se uplatňuje i na skupiny úvěrových institucí, je orientační a jejím cílem je pomoci národním centrálním bankám při rozhodování, zda provést úpravu, či nikoli. Pokud však nejsou informace snadno dostupné nebo mají nízkou kvalitu, mohou národní centrální banky rozhodnout, že buď provedou odhady, nebo vykážou chybějící hodnotu.

Kromě tohoto jsou národní centrální banky v souladu s těmito obecnými zásadami povinny vykazovat doplňkové řady úvěrových institucí, které nejsou klíčovými institucemi, pouze pokud jsou tyto statistické informace shromažďovány od těchto úvěrových institucí v souladu s nařízením (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Nejsou-li od úvěrových institucí, které nejsou klíčovými institucemi, k dispozici žádné statistické informace nezbytné k vykazování doplňkových řad, mohou národní centrální banky vykazovat chybějící hodnotu.

3. Banky poštovních úřadů a ústřední vládní instituce

Národní centrální banky v relevantních případech vykazují statistické informace o bankách poštovních úřadů a ústředních vládních institucích, které pokrývají jejich měnové závazky vůči institucím jiným než MFI, které jsou rezidenty eurozóny, a jejich držbu hotovosti a cenných papírů emitovaných MFI eurozóny v souladu s oddílem 6 těchto obecných zásad. Pro účely sestavování transakcí jsou úpravy zásadně poskytovány rovněž v souladu s požadavky, které jsou stanoveny pro statistiku rozvahy MFI, i když v praxi jsou změny z důvodu změn směnného kurzu nebo tržní ceny nepravděpodobné. Tyto údaje se vykazují v souladu s přílohou VI.









PŘÍLOHA II

ČÁST 1







Tabulka 1 Dodatečné položky, které mají být vykazovány k rozvaze centrálních bank (1) ROZVAHOVÉ POLOŽKY Celkem Eurozóna Zbytek světa Tuzemsko Eurozóna s výjimkou tuzemska Instituce jiné než MFI PASIVA 8. Emitované oběživo z toho: Bankovky Eurobankovky M (†) Bankovky v národních denominacích (2) M (†) z toho: Mince Mince v eurech M (†) Mince v národních denominacích (2) M (†) 9. Vklady 9.1.e Jednodenní vklady (euro) M 9.1.x Jednodenní vklady (cizí měny) M 10. Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu 11. Emitované dluhové cenné papíry do 1 roku (3) M M M 12. Kapitál a rezervy 13. Ostatní pasiva z toho: tranzitní pohledávky M z toho: přechodné pohledávky M z toho: závazky z eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému M z toho: rezervy představující závazky vůči třetím stranám M z toho: čistý podíl domácností na rezervách penzijních fondů (4) Q (#) z toho: úpravy z důvodu účetní/statistické diskrepance (5) M (#) Vyrovnávací položka zvláštních práv čerpání M (#) AKTIVA 1. Hotovost 2. Úvěry z toho vklady v ECB související s devizovými rezervami (6) M 3. Držené dluhové cenné papíry z toho: úrok naběhlý z držených dluhových cenných papírů (7) Q 4. Akcie a ostatní účasti 5. Akcie/podílové listy investičních fondů 6. Nefinanční aktiva 7. Ostatní aktiva z toho tranzitní pohledávky M z toho přechodné pohledávky M z toho: pohledávky z eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému M z toho: předplacené pojistné a rezervy na nevyrovnané nároky (8) Q (#) z toho: pohledávky v souvislosti s mincemi v oběhu vydanými ústředními vládními institucemi M z toho: úrok naběhlý z držených dluhových cenných papírů (7) Q Zlato & pohledávky ve zlatě (pouze měnové zlato) M (#) Pohledávky vůči MMF – práva čerpání, zvláštní práva čerpání, ostatní pohledávky M (#) ( 1 ) Zůstatky se vykazují za všechny položky. Úpravy z překlasifikace a přecenění se vykazují za pole označená symbolem (#). Úpravy z překlasifikace se vykazují pouze za pole označená symbolem (†). ( 2 ) Bankovky a mince denominované v bývalých národních měnách, které zůstávají nevypořádány po přijetí eura. Údaje by měly být vykázány za období alespoň 12 měsíců po rozšíření. ( 3 ) Vykazuje se, pouze pokud se tento jev vyskytuje. ( 4 ) Rezervy představující závazky vůči třetím stranám, které jsou závazky měnových finančních institucí vůči domácnostem v podobě technických rezerv vytvořených na poskytování důchodů zaměstnancům. Typicky se zde jedná o zaměstnanecké penzijní fondy, které nebyly svěřeny externí nezávislé instituci. ( 5 ) Tato položka představuje úpravu, která se v čisté výši provádí za účelem vyrovnání statistické rozvahy z důvodu diskrepance mezi statistickým a účetním oceněním vykazovaných aktiv a pasiv. ( 6 ) Tato položka zahrnuje pohledávky národních centrálních bank v eurech odpovídající převodu rezerv v cizích měnách z národních centrálních bank do ECB. ( 7 ) Položky časového rozlišení, které se mají v souladu s vnitrostátní praxí vykazovat v rámci držených dluhových cenných papírů nebo zbývajících aktiv. ( 8 ) Část hrubého pojistného, kterou platí měnové finanční instituce a která má být zařazena do následujícího účetního období, plus nároky měnových finančních institucí, které nebyly dosud vypořádány.







Tabulka 2 Dodatečné položky, které mají být vykazovány k rozvaze ostatních měnových finančních institucí (1) ROZVAHOVÉ POLOŽKY Celkem Eurozóna Zbytek světa Tuzemsko Eurozóna s výjimkou tuzemska Instituce jiné než MFI PASIVA 8. Emitované oběživo 9. Vklady z toho: protipoložka neodúčtovaných úvěrů v závazcích (2) M M M 9.1.e Jednodenní vklady (euro) M 9.1.x Jednodenní vklady (cizí měny) M 10. Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu 11. Emitované dluhové cenné papíry (3) do 1 roku M (#) M (#) M (#) nad 1 rok & a do 2 let M (#) M (#) M (#) Euro do 1 roku M (#) M (#) M (#) nad 1 rok & a do 2 let M (#) M (#) M (#) Cizí měny do 1 roku M (#) M (#) M (#) nad 1 rok & a do 2 let M (#) M (#) M (#) z toho: úrok naběhlý z emitovaných dluhových cenných papírů (4) Q 12. Kapitál a rezervy 13. Ostatní pasiva z toho: tranzitní pohledávky M z toho: přechodné pohledávky M z toho: rezervy představující závazky vůči třetím stranám M z toho: čistý podíl domácností na rezervách penzijních fondů (5) Q (#) z toho: úrok naběhlý z emitovaných dluhových cenných papírů (4) Q z toho: úpravy z důvodu účetní/statistické diskrepance (6) M (#) AKTIVA 1. Hotovost 2. Úvěry 3. Držené dluhové cenné papíry z toho: úrok naběhlý z držených dluhových cenných papírů (4) Q 4. Akcie a ostatní účasti 5. Akcie/podílové listy investičních fondů 6. Nefinanční aktiva celkem 7. Ostatní aktiva z toho: tranzitní pohledávky M z toho: přechodné pohledávky M z toho: předplacené pojistné a rezervy na nevyrovnané nároky (7) Q (#) z toho: úrok naběhlý z držených dluhových cenných papírů (4) Q ( 1 ) Zůstatky se vykazují za všechny položky. Úpravy z překlasifikace a přecenění se vykazují za pole označená symbolem (#). Úpravy z překlasifikace se vykazují pouze za pole označená symbolem (†). ( 2 ) Tyto položky v závazcích představují protipoložku sekuritizovaných, ale neodúčtovaných úvěrů z rozvahy MFI podle platných účetních standardů. ( 3 ) Na základě dohody mezi ECB a národní centrální bankou nemusí národní centrální banka tuto řadu vykazovat, pokud ECB využívá alternativní zdroje údajů. ( 4 ) Naběhlé úroky, které mají být vykazovány podle vnitrostátních postupů v odpovídající kategorii nástrojů nebo ve zbývajících aktivech/zbývajících pasivech. ( 5 ) Rezervy představující závazky vůči třetím stranám, které jsou závazky měnových finančních institucí vůči domácnostem v podobě technických rezerv vytvořených na poskytování důchodů zaměstnancům. Typicky se zde jedná o zaměstnanecké penzijní fondy, které nebyly svěřeny externí nezávislé instituci. ( 6 ) Tato položka představuje úpravu, která se v čisté výši provádí za účelem vyrovnání statistické rozvahy z důvodu diskrepance mezi statistickým a účetním oceněním vykazovaných aktiv a pasiv. ( 7 ) Část hrubého pojistného, kterou platí měnové finanční instituce a která má být zařazena do následujícího účetního období, plus nároky měnových finančních institucí, které nebyly dosud vypořádány.







Tabulka 3 Úvěry poskytnuté ostatním finančním zprostředkovatelům + pomocným finančním institucím + kaptivním finančním institucím a půjčovatelům peněz v eurozóně (S.125+S.126+S.127) Zůstatky, úpravy z přecenění a úpravy z překlasifikace (čtvrtletně) ROZVAHOVÉ POLOŽKY A. Tuzemsko B. Eurozóna s výjimkou tuzemska Celkem Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125) Pomocné finanční instituce (S.126) Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127) Celkem Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125) Pomocné finanční instituce (S.126) Kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127) AKTIVA Úvěry do 1 roku nad 1 rok a do 5 let nad 5 let

ČÁST 2

Tabulka 1

Úvěry převáděné tuzemskými měnovými finančními institucemi s dopadem na vykazované stavy úvěrů(1), které jsou spravovány institucemi jinými než měnové finanční instituce

Zůstatky a finanční transakce s vyloučením dopadu převodů úvěrů (měsíční)

Tabulka 2

Převáděné úvěry spravované tuzemskou měnovou finanční institucí, která není převodcem (1)

Čisté převody, zůstatky, úpravy z překlasifikace a úpravy z přecenění (měsíčně) (2)

ČÁST 3

Tabulka 1

Statistické informace, které mají být vykazovány o rozvahových položkách fondů peněžního trhu

Zůstatky, úpravy z přecenění a úpravy z překlasifikace (čtvrtletně)







Tabulka 2 Rozvahové položky fondů peněžního trhu - Členění podle měn Zůstatky (čtvrtletní) ROZVAHOVÉ POLOŽKY Všechny měny Euro Ostatní měny GBP USD JPY CHF AKTIVA Úvěry Zbytek světa Držené dluhové cenné papíry Tuzemsko emitované měnovými finančními institucemi emitované institucemi jinými než MFI Eurozóna s výjimkou tuzemska emitované měnovými finančními institucemi emitované institucemi jinými než MFI Zbytek světa Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená MFI nařízením (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

ČÁST 4







Tabulka 1 Statistika o nečerpaných úvěrových linkách měnových finančních institucí Zůstatky a úpravy z překlasifikace PODROZVAHOVÉ POLOŽKY A. Tuzemsko B. Eurozóna s výjimkou tuzemska C. Zbytek světa Nečerpané úvěrové linky Celkem Měnové finanční instituce (S.121 + S.122 + S.123) Vládní instituce (S.13) Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124) Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127) Pojišťovací společnosti (S.128) Penzijní fondy (S.129) Nefinanční podniky (S.11) Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

ČÁST 5

Úvěry nefinančním podnikům v členění podle hospodářské činnosti

Národní centrální banky vykazují údaje za jednotlivé sekce podle vzoru I nebo, nejsou-li údaje za jednotlivé sekce k dispozici, podle vzoru II.

Národní centrální banky vykazují zůstatky týkající se úvěrů tuzemským nefinančním podnikům a úvěrů nefinančním podnikům jiných členských států eurozóny (jsou-k dispozici) odděleně. Veškeré údaje se vykazují v milionech EUR.







Vzor I Vzor II 1 A. Zemědělství, lesnictví a rybářství 1 A. Zemědělství, lesnictví a rybářství 2 B. Těžba a dobývání 2 B. Těžba a dobývání 3 C. Zpracovatelský průmysl 3 C. Zpracovatelský průmysl 4 D. Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu 4 D. Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu + E. Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi 5 E. Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi 6 F. Stavebnictví 5 F. Stavebnictví 7 G. Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel 6 G. Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel 8 I. Ubytování, stravování a pohostinství 7 I. Ubytování, stravování a pohostinství 9 H. Doprava a skladování 8 H. Doprava a skladování + J. Informační a komunikační činnosti 10 J. Informační a komunikační činnosti 11 L. Činnosti v oblasti nemovitostí 9 L. Činnosti v oblasti nemovitostí + M. Odborné, vědecké a technické činnosti + N. Administrativní a podpůrné činnosti 12 M. Odborné, vědecké a technické činnosti 13 N. Administrativní a podpůrné činnosti 14 Všechny ostatní sekce relevantní pro nefinanční podniky 10 Všechny ostatní sekce relevantní pro nefinanční podniky

Poznámka: Písmena odkazují na odpovídající klasifikaci NACE Rev. 2.









PŘÍLOHA III

ČÁST 1

Dodatečné měsíční statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí (MIR)







Tabulka 1: Revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet Sektor Druh nástroje Ukazatel pro nové obchody Zpravodajská povinnost Úvěry v EUR Domácnostem Revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet 86 AAR/NDER, objem Nefinančním podnikům Revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročný a úročený úvěr z kreditních karet 87 AAR/NDER, objem

1. Pro účely statistiky MIR mají „revolvingové úvěry a přečerpání“, „bezúročný úvěr z kreditních karet“ a „úročený úvěr z kreditních karet“ stejný význam jako v části 2 v příloze II nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) ( 13 ), a to bez ohledu na původní dobu fixace úrokové sazby. Sankce při přečerpání uplatňované jako část ostatních nákladů, např. ve formě zvláštních poplatků, se nezahrnují do dohodnuté průměrné roční sazby (AAR), jak je definována v části 1 v příloze I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) ( 14 ). Pro kategorie uvedené v tabulce 1 v této příloze se vykazuje sazba AAR nebo úzce definovaná efektivní úroková sazba (NDER). Vykazování AAR/NDER je spojeno se souvisejícími objemy nových obchodů.

2. V případě revolvingových úvěrů a přečerpání a bezúročného a úročeného úvěru z kreditních karet je pojem „objemy nových obchodů“ ekvivalentem stavů obchodů. Ukazatele 86 a 87 se vypočtou na základě položek 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) a zůstatků vykazovaných v případě revolvingových úvěrů a přečerpání a bezúročného a úročeného úvěru z kreditních karet v souladu s přílohou I nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Úrokové sazby se vypočítávají jako vážené průměry odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34), přičemž pro bezúročný úvěr z kreditních karet se použije nulová úroková sazba. Ukazatele 86 a 87 slouží k zajištění kontinuity s ukazateli 12 a 23 („přečerpání“), tak jak byla vymezena v (nyní zrušeném) nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) ( 15 ), tj. před jejich změnou nařízením (ES) č. 290/2009 (ECB/2009/7) ( 16 ).







Tabulka 2: Úrokové sazby opětovně sjednaných úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům Sektor Druh nástroje Původní splatnost, výpovědní lhůta, počáteční doba fixace úrokové sazby Ukazatel pro nové obchody Zpravodajská povinnost Opětovně sjednané úvěry v EUR Domácnostem Na spotřebu celkem 88 AAR/NDER Na bydlení celkem 89 AAR/NDER Pro jiné účely celkem 90 AAR/NDER Nefinančním podnikům celkem 91 AAR/NDER

3. Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI zahrnují opětovně sjednané úvěry poskytnuté domácnostem a nefinančním podnikům všechny úvěry představující nové obchody kromě revolvingových úvěrů a přečerpání a pohledávek z kreditních karet, které byly poskytnuty, avšak v době opětovného sjednání nebyly splaceny. Pokud se týká úvěrů převedených od jiné instituce, týká se opětovné sjednání nových úvěrů, které poskytla instituce, která prodává nebo předává úvěr. Navíc k objemům vyžadovaným podle nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) se pro kategorie obsažené v tabulce 2 při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují jen AAR nebo NDER.

ČÁST 2

Výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek a udržování výběrového souboru pro statistiku úrokových sazeb MFI

Oddíl 1: Výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek

1. Všeobecný postup výběru zpravodajských jednotek

1. Národní centrální banky uplatňují postup zobrazený ve schématu níže za účelem výběru zpravodajských jednotek pro shromažďování statistiky úrokových sazeb MFI v souladu s nařízením (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tento postup je definován takto:

2. Úplné zjišťování nebo výběrové šetření

2. Každá národní centrální banka vybere své zpravodajské jednotky z řad MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu v referenčním souboru zpravodajských jednotek, které jsou rezidenty v tomtéž členském státě, jehož měnou je euro („členský stát eurozóny“), v němž se nachází národní centrální banka.

3. Za účelem výběru zpravodajských jednotek musí národní centrální banky buď uplatnit postup úplného zjišťování, nebo provést výběrové šetření v souladu s požadavky uvedenými v níže uvedených odstavcích.

4. V případě úplného zjišťování národní centrální banka každou rezidentskou MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek požádá, aby vykazovala statistiku úrokových sazeb MFI. Proměnné, které se prostřednictvím úplného zjišťování shromažďují, jsou úrokové sazby a objem nových obchodů a úrokové sazby ze stavů obchodů.

5. V případě výběrového šetření je o vykazování požádán jen výběr MFI z referenčního souboru zpravodajských jednotek. Proměnné, které se prostřednictvím výběrového šetření odhadují, jsou úrokové sazby a objem nových obchodů a úrokové sazby ze stavů obchodů. Nazývají se výběrové proměnné. S cílem minimalizovat riziko, že se výsledky výběrového šetření budou odlišovat od skutečných (neznámých) hodnot v referenčním souboru zpravodajských jednotek, by měl být výběrový soubor nastaven tak, aby byl pro referenční soubor zpravodajských jednotek reprezentativní. Pro účely statistiky úrokových sazeb MFI se výběrový soubor považuje za reprezentativní, pokud se ve výběrovém souboru rovněž odrážejí všechny charakteristiky, které jsou relevantní pro statistiku úrokových sazeb MFI a které jsou spjaty s referenčním souborem zpravodajských jednotek. Za účelem výběru úvodního výběrového souboru mohou národní centrální banky k vytvoření schématu výběrového šetření použít vhodné aproximované hodnoty a modely, i když se podkladové údaje, které se odvozují ze stávajících zdrojů, úplně neshodují s definicemi v nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34).

3. Stratifikace referenčního souboru zpravodajských jednotek

6. S cílem zajistit, aby byl výběrový soubor reprezentativní, by měla každá národní centrální banka, která pro statistiku úrokových sazeb MFI zvolí výběrové šetření, před výběrem zpravodajských jednotek vhodným způsobem stratifikovat referenční soubor zpravodajských jednotek. Stratifikací se referenční soubor zpravodajských jednotek N rozdělí do podsouborů nebo vrstev N1, N2, N3,.....NL. Toto rozdělení do dílčích souborů nebo vrstev se nesmí překrývat a dohromady musí zahrnovat referenční soubor zpravodajských jednotek:

N1 + N2 + N3 +..... + NL = N

7. Národní centrální banky vymezí stratifikační kritéria, která umožní rozdělení referenčního souboru zpravodajských jednotek do homogenních vrstev. Vrstvy se považují za homogenní, pokud součet rozptylů výběrových proměnných uvnitř vrstvy je podstatně nižší než celkový rozptyl celého skutečného souboru zpravodajských jednotek ( 17 ). Stratifikační kritéria jsou vázána na statistiku úrokových sazeb MFI, tj. existuje vztah mezi stratifikačními kritérii a úrokovými sazbami a částkami, jež mají být odhadnuty z výběrového souboru.

8. Každá národní centrální banka, která zvolí výběrové šetření, musí určit alespoň jedno stratifikační kritérium s cílem zajistit, aby výběrový soubor MFI byl pro příslušný členský stát eurozóny reprezentativní a aby chyba výběru byla malá. Národní centrální banky by měly usilovat o vymezení hierarchie stratifikačních kritérií. Tato kritéria musí zohlednit vnitrostátní okolnosti a být specifická pro každý členský stát eurozóny.

9. Po vymezení všech vrstev dochází k výběru zpravodajských jednotek formou jednostupňového výběru výběrového souboru. Jen v této fázi dochází k výběru zpravodajských jednotek z referenčního souboru zpravodajských jednotek. Nemělo by docházet k žádnému mezivýběru.

4. Rozdělení výběrového souboru do vrstev a výběr zpravodajských jednotek

10. Po vymezení vnitrostátních vrstev v souladu s odstavci 6 a 7 národní centrální banky, které zvolí výběrové šetření, vyberou výběrový soubor tak, že z každé vrstvy zvolí skutečné zpravodajské jednotky. Celková velikost národního výběrového souboru n je součtem velikostí výběrových souborů n1, n2, n3, …, nL pro každou vrstvu:

n1 + n2 + n3 +..... + nL = n.

11. Každá národní centrální banka zvolí nejvhodnější přiřazení velikosti vnitrostátního výběrového souboru n do jednotlivých vrstev. Pro každou vrstvu tedy národní centrální banky definují, kolik zpravodajských jednotek nh je vybráno z celkových MFI Nh. Poměr výběru nh/Nh za každou vrstvu h umožňuje učinit odhad rozptylu příslušné vrstvy. To znamená, že z každé vrstvy jsou vybrány alespoň dvě zpravodajské jednotky.

12. Za účelem výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci každé vrstvy národní centrální banky buď do vrstvy zahrnou všechny instituce, provedou náhodný výběr nebo v rámci jednotlivých vrstev vyberou největší instituce.. V případě náhodného výběrového souboru dochází k náhodnému výběru institucí v rámci každé vrstvy buď se stejnou pravděpodobností pro všechny instituce, nebo s pravděpodobností, která je úměrná velikosti instituce. Národní centrální banky, které používají náhodný výběrový soubor nebo výběr největších institucí, mohou rozhodnout, že v některé vrstvě zahrnou všechny instituce.

13. Informace o velikosti jednotlivých úvěrových institucí a jiných institucí v referenčním souboru zpravodajských jednotek je na vnitrostátní úrovni k dispozici z rozvahové statistiky MFI, která je shromažďována podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Národní centrální banky musí používat celkové vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, které jsou rezidenty členských států eurozóny, v eurech, což je ta část rozvahy, která je pro statistiku úrokových sazeb MFI relevantní, nebo jim hodnotově aproximačně blízké údaje.

14. Statistika úrokových sazeb MFI musí být založena na výběru bez náhrady, tj. každá MFI v referenčním souboru zpravodajských jednotek může být vybrána jen jednou.

15. Pokud národní centrální banka rozhodne, že ve vztahu ke všem MFI ve vrstvě provede úplné zjišťování, může národní centrální banka v této vrstvě provést výběrové šetření na úrovni poboček. Podmínkou je, že národní centrální banka má úplný seznam poboček, který pokrývá veškerou činnost úvěrových a jiných institucí ve vrstvě, a má vhodné údaje, z nichž může posoudit rozptyl úrokových sazeb z nových obchodů vůči domácnostem a nefinančním podnikům v rámci všech poboček. Pro výběr a vedení poboček platí všechny požadavky vymezené v těchto obecných zásadách. Vybrané pobočky se stávají fiktivními zpravodajskými jednotkami s veškerou zpravodajskou povinností vymezenou v příloze I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tímto postupem není dotčena povinnost všech MFI, k nimž patří pobočky, být zpravodajskými jednotkami.

5. Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru

16. Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru je definována různě podle toho, zda příslušná národní centrální banka uplatňuje náhodný výběr nebo zda vybírá největší instituce v každé vrstvě.

17. Pokud národní centrální banka při výběru skutečného souboru zpravodajských institucí uplatňuje náhodný výběr, měla by být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba pro úrokové sazby nových obchodů v průměru všech kategorií nástrojů nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 bazických bodů ( 18 ).

18. Maximální náhodná chyba je definována jako , kde D je maximální náhodná chyba, zα/2 je faktor vypočítaný z normálního rozložení nebo některé distribuční funkce vhodné pro strukturu údajů (např. rozdělení t), přičemž se předpokládá úroveň spolehlivosti 1-α, kde je rozptyl odhadu parametruθ a je odhadovaný rozptyl odhadu parametru θ.

19. Pokud národní centrální banka vybere největší instituci v každé vrstvě, měla by se kvalita výběrového souboru opírat o opatření syntetické střední absolutní chyby (mean absolute error - MAE). Skutečná syntetická MAE by neměla být vyšší než prahová hodnota MAE, která se mění v průběhu času, přičemž se v každé vrstvě a pro každý ukazatel předpokládá rozdíl v chybě ve výši 10 bazických bodů.

20. Syntetická MAES za daný odhad v určitém období by měla být definována takto:

kde:

je syntetická MAE,

Bc , Bk je objem konkrétní kategorie úrokové sazby MFI

ic 1 je průměrná úroková sazba odhadnutá v kategorii c

je MAE pro danou kategorii úrokové sazby MFI na základě odhadu

Bj 0 je objem odpovídající skutečnému nevykazování v určité vrstvě j

Bj 1 je objem odpovídající skutečnému vykazování v určité vrstvě j. Pokud se uplatňuje výběrové šetření, Bj 1 se týká objemů, které jsou přepočteny na 100 % pokrytí. Postup pro přepočet na 100 % pokrytí je dále popsán v oddílu 4.

B je celkový objem za všechny vrstvy, tj. součet Bj 0 a Bj 1 v rámci všech vrstev

je odhad celkové chyby v rámci vrstvy j

ij 1 je vážená průměrná úroková sazba odpovídající skutečnému vykazování v určité vrstvě j

je hodnota odhadu pro nevybrané dílčí vrstvy dané vrstvy j.

V případě, že pokrytí objemu v jedné z vykazovaných vrstev je rovno nule, měl by být použit průměr jiné vrstvy s cílem zamezit tomu, aby se MAE rovnala nule.

je průměr prvního a třetího kvartilu v rámci vrstvy, které jsou definovány jako úroková sazba vykazovaná za kategorii úrokových sazeb MFI, pro kterou 25 % (případně 75 %) vykazovaných úrokových sazeb je nižší než toto číslo. První a třetí kvartil se vypočítávají tak, že se podle institucí ve vrstvě předem zváží objem v této kategorii. Průměr mezi dvěma MAE odhady - prvním a třetím kvartilem - se tedy používá jako odhad pro parametr ( 19 ).

21. Maximální náhodná chyba a syntetická MAE se vypočítávají odděleně pro nové obchody a stavy obchodů. Pro nové obchody by se maximální náhodná chyba a syntetická MAE měly počítat na základě ukazatelů 1 až 11, 13 až 22 a 24 až 29 ve smyslu dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Pro stavy obchodů by se maximální náhodná chyba a syntetická MAE měly počítat na základě ukazatelů 1 až 14 ve smyslu dodatku 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34).

22. Minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru se týká jak minimálního úvodního výběrového souboru, tak minimálního výběrového souboru po provedení aktualizace ve smyslu dalšího oddílu o aktualizaci výběrového souboru ze skutečného souboru zpravodajských jed