2010R1031 — CS — 25.11.2011 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1031/2010 ze dne 12. listopadu 2010 o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 302, 18.11.2010, p.1)

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1031/2010

ze dne 12. listopadu 2010

o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství

(Text s významem pro EHP)







EVROPSKÁ KOMISE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES ( 1 ), a zejména na čl. 3d odst. 3 a čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice, vzhledem k těmto důvodům: (1) Směrnice 2003/87/ES byla revidována a změněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství ( 2 ), a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství ( 3 ). Jedním ze zlepšení, která jsou v revizi směrnice 2003/87/ES stanovena, je skutečnost, že základním způsobem přidělování by mělo být dražení, neboť je nejjednodušším a podle všeobecného mínění hospodářsky nejúčinnějším prostředkem. Účinnost systému pro obchodování s emisemi spočívá v jasném signálu o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady. Dražba by tento signál o ceně uhlíku měla podpořit a posílit. (2) Podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES draží členské státy povolenky, na které se vztahuje kapitola III této směrnice a které nejsou přiděleny bezplatně. Proto musí členské státy dražit povolenky, které nejsou přiděleny bezplatně. Nemohou použít jiné způsoby přidělování a ani by nemohly povolenky, které nebyly bezplatně přiděleny, namísto vydražení zadržet nebo zrušit. (3) V čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES jsou stanoveny různé cíle dražebního procesu. Tento proces by měl být předvídatelný, zejména pokud jde o načasování a sled dražeb a o předpokládaný objem povolenek, jež budou v dražbách nabízeny. Dražby by měly být pořádány tak, aby malé a střední podniky, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, měly k dražbám plný, náležitý a spravedlivý přístup, aby byl zaručen přístup malým producentům emisí, aby účastníci měli ve stejný okamžik přístup k informacím, aby účastníci dražby nenarušovali a aby organizace dražeb a účast na nich byla efektivní z hlediska nákladů a předcházelo se zbytečným administrativním nákladům. (4) Tyto cíle by měly být chápány v souvislosti s všeobecnými záměry revize směrnice 2003/87/ES, mezi něž mimo jiné patří lepší harmonizace, zabránění narušení hospodářské soutěže a větší předvídatelnost, které by měly posílit signál o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí s co nejmenšími náklady. Zvýšené úsilí o snížení emisí vyžaduje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti na základě plně harmonizovaných podmínek přidělování v rámci Unie. (5) Podle ustanovení čl. 3d odst. 1 směrnice 2003/87/ES se v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 vydraží 15 % povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, přičemž podle ustanovení čl. 3d odst. 2 se v období následujícím po 1. lednu 2013 vydraží stejný procentní podíl povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES. V čl. 3d odst. 3 se požaduje přijetí nařízení obsahujícího podrobná ustanovení pro dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a které nemusí být vydány zdarma, prováděné členskými státy podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 3f odst. 8 směrnice 2003/87/ES. (6) Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze všeobecných cílů přezkumu směrnice 2003/87/ES nejlépe dosáhnout společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou. Tento přístup zamezuje narušování vnitřního trhu. Umožňuje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti a povoluje přidělování povolenek při dražbě na základě plně harmonizovaných podmínek v rámci Unie. Navíc konání dražeb prostřednictvím společné dražební platformy nejlépe posiluje signál o ceně uhlíku, který vyžadují hospodářské subjekty k investičním rozhodnutím nezbytným k tomu, aby dosáhly snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady. (7) Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou, nejlépe dosáhnout i cílů uvedených v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Tento přístup představuje nákladově nejefektivnější prostředek dražení povolenek bez zbytečné administrativní zátěže, která by nutně vyplynula z použití více dražebních infrastruktur. Jedná se o nejlepší způsob poskytnutí otevřeného, transparentního a nediskriminačního přístupu k dražbám, jak právně, tak fakticky. Tento společný přístup by zajistil předvídatelnost kalendáře dražeb a nejlépe by posílil zřetelnost signálu o ceně uhlíku. Společná dražební infrastruktura je důležitá zejména pro poskytování spravedlivého přístupu malým a středním podnikům, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, a přístupu malým producentům emisí. Náklady na seznámení se s více než jednou dražební platformou a na registraci a účast ve více než jedné dražební platformě by pro tyto společnosti byly zvláště zatěžující. Společná dražební platforma usnadňuje co nejširší účast v rámci Unie, a tím nejlépe zmírňuje riziko toho, že uživatelé naruší fungování dražeb jejich využitím k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu. (8) Nicméně s cílem zmírnit riziko omezené hospodářské soutěže na trhu s uhlíkem toto nařízení stanoví možnost, aby členské státy vystoupily ze společné dražební platformy tím, že jmenují své vlastní dražební platformy pod podmínkou, že tyto alternativní platformy jsou uvedeny na seznamu v příloze tohoto nařízení. Uvedení na seznam by mělo vycházet z oznámení alternativní platformy jmenujícím členským státem Komisi. Tato možnost však nevyhnutelně předpokládá jen neúplnou harmonizaci dražebního procesu, a proto by opatření zavedená tímto nařízením měla být přezkoumána během počátečního pětiletého období a po konzultaci se zúčastněnými stranami s cílem provést veškeré změny, jež budou vzhledem k nabytým zkušenostem považovány za nezbytné. Poté, co Komise obdrží od členského státu oznámení v souvislosti s alternativní platformou, měla by bez zbytečného odkladu jednat s cílem tuto alternativní platformu uvést na seznam. (9) Kromě toho by měl mít členský stát možnost požádat subjekt sledující dražby, aby vypracoval zprávu o fungování dražební platformy, již má v úmyslu jmenovat, například při přípravě změn tohoto nařízení s cílem uvést alternativní dražební platformy na seznam. Subjekt sledující dražby by měl dále pravidelně přezkoumávat slučitelnost všech dražebních platforem s tímto nařízením a s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES a podávat o tom zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě. Tento přezkum by měl zahrnout vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu. Aby se zabránilo tomu, že by členské státy zůstaly nevědomky členem některé dražební platformy i po skončení jejího jmenovacího období, měly by veškeré smlouvy o jmenování dražební platformy obsahovat příslušná ustanovení, na jejichž základě by dražební platforma musela předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem. (10) Volba počtu dražebních platforem a typu subjektu, který se může stát dražební platformou, jsou podkladem pro ustanovení přijatá v tomto nařízení, která se týkají předvídatelného kalendáře dražeb, jakož i pro opatření týkající se přístupu k dražbám, pro způsob pořádání dražeb a pro ustanovení o správě zajištění, plateb a dodání a o dohledu nad dražbami. Tato ustanovení by nemohla být přijata Komisí v plně harmonizovaném nařízení bez znalosti počtu dražebních platforem a zvláštních schopností subjektu vybraného ke konání dražeb. Z tohoto důvodu vycházejí opatření přijatá v tomto nařízení z toho, že dražby jsou konány prostřednictvím společné dražební platformy, jež by měla stanovit postup pro zjišťování počtu a kvality jiných dražebních platforem, které se členský stát případně rozhodne používat. (11) Vzhledem k omezením nastíněným v 10. bodu odůvodnění, je vhodné, aby uvedení alternativní dražební platformy na seznam v příloze tohoto nařízení podléhalo podmínkám nebo povinnostem. Uvedením alternativní platformy v příloze tohoto nařízení není dotčena pravomoc Komise navrhnout odstranění dražební platformy ze seznamu v případě, že poruší toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Jestliže alternativní dražební platforma na seznamu uvedena není, měl by dražící členský stát své povolenky dražit prostřednictvím společné dražební platformy. Komise by měla v nařízení Komise přijatém podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES stanovit opatření k pozastavení výkonu procesů vztahujících se k dražbě povolenek v situaci, kdy alternativní platforma porušuje toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. (12) Podrobná ustanovení týkající se dražebního procesu, který bude pořádán alternativní dražební platformou by měla být posouzena Komisí a měla by být konzultována s výborem uvedeným v čl. 23 odst. 3 směrnice 2003/87/ES v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Toto posouzení je nezbytné k zajištění toho, aby jmenování alternativní dražební platformy, jež každý členský stát, který se pro alternativní platformu rozhodne, provádí na vnitrostátní úrovni, podléhalo podobné úrovni kontroly, jaké podléhá jmenování společné dražební platformy v rámci společného postupu stanoveného tímto nařízením. Členské státy, jež se účastní společného zadání společné dražební platformy, tak činí společně s Komisí, která bude do celého zadávacího řízení zapojena. Navíc členským státům, které se rozhodnou pro alternativní platformu, bude ve společném zadávacím řízení udělen status pozorovatele s výhradou vhodných podmínek, které Komise sjedná s účastnícími se členskými státy v dohodě o společném zadávacím řízení. (13) Toto nařízení by se mělo vztahovat na dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a kapitola III směrnice 2003/87/ES, podle případu od 1. ledna 2012 a od 1. ledna 2013. V zájmu zajištění řádného fungování trhů s uhlíkem a elektřinou by se nařízení mělo v případě nutnosti vztahovat i na dražby povolenek uvedených v kapitole III směrnice 2003/87/ES v období před rokem 2013. (14) Z důvodů zjednodušení a přístupnosti by vydražené povolenky měly být k dispozici pro dodání nejpozději do pěti obchodovacích dnů. Takto krátké termíny dodání by omezily potenciální negativní dopad na hospodářskou soutěž mezi dražebními platformami a místy obchodování na druhotném trhu s povolenkami. Navíc je tento způsob jednodušší a podporuje širokou účast, čímž zmírňuje riziko zneužívání trhu a lépe zajišťuje přístupnost malým a středním podnikům, na které se systém vztahuje, a malým producentům emisí. Spíše než poskytování forwardů a futures v dražbách by měl trh nabídnout optimální řešení v reakci na poptávku po derivátech povolenek. Je vhodné umožnit výběr mezi dvoudenním spotem a pětidenními futures, který bude proveden v průběhu jmenování dražební platformy s cílem posoudit nejlepší řešení výběru optimálního draženého produktu. Zatímco dvoudenní spot není finanční nástroj ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu, pětidenní futures finančním nástrojem ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu jsou. (15) Volba toho, zda by dražený produkt měl být finančním nástrojem, by měla být součástí postupů výběru dražební platformy a měla by být provedena na základě celkového posouzení nákladů a přínosů řešení nabídnutých uchazeči, kteří se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže. Toto posouzení by se mělo zejména týkat efektivnosti nákladů, spravedlivého přístupu malých a středních podniků, na které se systém vztahuje, a malých producentů emisí, odpovídajících ochranných opatření a dohledu nad trhem. (16) Dokud nebudou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné pro dodání povolenek, je vhodné stanovit alternativní prostředky dražby povolenek. Za tímto účelem toto nařízení stanoví možnost dražby futures a forwardů s dodáním nejpozději do 31. prosince 2013. Tyto futures a forwardy jsou finanční nástroje, které umožňují dražiteli a nabízejícím požívat ochrany podobné té, již mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem vztahujícím se na finanční trhy. Pro účely tohoto nařízení se futures liší od forwardů tím, že zatímco futures podléhají hotovostnímu variačnímu dozajištění, u forwardů je variační dozajištění zajištěno poskytnutým nehotovostním zajištěním. Je vhodné poskytnout členským státům možnost výběru toho, který typ produktu pro dražby povolenek použijí, a to v souladu s tím, který způsob krytí nejlépe vyhovuje jejich rozpočtové situaci. Pokud by bylo třeba uchýlit se k takovýmto alternativním způsobům dražby povolenek, futures a forwardy by byly draženy prozatímně prostřednictvím jedné nebo dvou dražebních platforem. (17) S ohledem na požadovanou jednoduchost, spravedlivost, efektivitu nákladů a potřebu zmírnit riziko zneužívání trhu by dražby měly být prováděny formou jednoho kola, zapečetěné nabídky a jednotné ceny. Vyrovnané nabídky by navíc měly být řešeny namátkově, protože to vytváří nejistotu pro nabízející tím, že postup, kdy se předem domluví na ceně nabídky, činí neudržitelným. Lze předpokládat, že dražební zúčtovací cena je úzce sladěna s cenou převládající na sekundárním trhu, zatímco dražební zúčtovací cena, která je výrazně nižší než cena převládající na sekundárním trhu, může naznačovat nedostatek v konání dražby. Pokud by takováto dražební zúčtovací cena byla přijata za převládající, mohlo by dojít ke zkreslení signálu o ceně uhlíku, narušení trhu s uhlíkem a k tomu, že nebude zajištěno, aby nabízející za povolenky zaplatili reálnou hodnotu. Za takové situace by proto dražba měla být zrušena. (18) Je žádoucí poměrně vysoká četnost dražeb, aby se omezil dopad dražeb na fungování sekundárního trhu, nicméně při současném zajištění dostatečné velikosti dražeb, která přiláká dostatečnou účast. Poměrně vysoká četnost snižuje riziko zneužívání trhu, protože snižuje hodnotu, o kterou nabízejícím při jednotlivých dražbách jde, a zvyšuje jejich pružnost při využívání pozdějších dražeb k úpravě svých obchodních pozic. Z těchto důvodů by toto nařízení mělo stanovit nejméně týdenní četnost dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES. Vzhledem k mnohem menšímu objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, je vhodné, aby tyto povolenky byly draženy alespoň jednou za dva měsíce. (19) Aby byla zajištěna předvídatelnost sekundárního trhu, mělo by toto nařízení stanovit následující pravidla a postupy. Zaprvé by mělo ihned poté, co to bude po přijetí tohoto nařízení proveditelné, určit objemy všech povolenek, které se mají dražit v letech 2011 a 2012. Takto určené objemy a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se mají dražit, budou uvedeny v příloze tohoto nařízení. Zadruhé by mělo stanovit jasná a transparentní pravidla, která určí objem povolenek určených k dražbě v jednotlivých následujících letech. Zatřetí by mělo obsahovat pravidla a postupy pro vytvoření podrobného kalendáře dražeb na jednotlivé kalendářní roky s veškerými důležitými informacemi o každé jednotlivé dražbě, a to s dostatečným předstihem před začátkem příslušného kalendářního roku. Jakékoli následné změny kalendáře dražeb by měly být možné pouze v omezeném počtu předepsaných situací. Veškeré úpravy by měly probíhat způsobem, který co nejméně ovlivní předvídatelnost kalendáře dražeb. (20) Objem povolenek určených k dražbě v každém roce by měl v zásadě odpovídat objemu povolenek přidělených na daný rok. Povolenky, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se mají dražit v letech 2011 a 2012, jsou výjimkou. S ohledem na předpokládanou dostupnost povolenek převáděných z druhého do třetího obchodovacího období, předpokládanou dostupnost certifikovaných snížení emisí, neboli CER, a předpokládaný objem povolenek určených k prodeji v souladu s čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je vhodné zabývat se dopadem „dřívějších dražeb“ uspořádaných v letech 2011 a 2012 novým vyvážením objemu povolenek určených k dražbě v letech 2013 a 2014. (21) V souladu s poptávkou na sekundárním trhu by měl být objem povolenek určených k dražbě v každém roce rovnoměrně rozložen do průběhu celého roku. (22) Je vyžadován otevřený přístup s cílem podpořit účast a zajistit výsledek dražby na základě hospodářské soutěže. Předpokladem pro zajištění účasti na dražbách a výsledku dražeb na základě hospodářské soutěže je rovněž důvěra v integritu dražebního procesu, zejména v souvislosti s účastníky, kteří se dražby snaží narušit tím, že je využívají jako prostředku k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu. Zajištění integrity dražeb vyžaduje, aby přístup k dražbám podléhal minimálním požadavkům na přiměřenou hloubkovou kontrolu klienta. V zájmu zajištění nákladové efektivnosti těchto kontrol by měla být přiznávána způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách snadno určitelným a dobře definovaným kategoriím účastníků, zejména provozovatelům stacionárních zařízení a provozovatelům letadel, na které se vztahuje systém pro obchodování s emisemi, a regulovaným finančním subjektům, jako jsou investiční podniky a úvěrové instituce. Způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek při dražbách by měla být také obchodní seskupení provozovatelů nebo provozovatelů letadel, např. partnerství, společné podniky a konsorcia jednající jako zástupci svých členů. Proto by bylo rozumné vymezit způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách hned na začátku, aniž by se vyloučila možnost rozšířit přístup k dražbám na další kategorie účastníků na základě zkušeností získaných v dražbách, nebo poté, co Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím. (23) Z důvodů právní jistoty by toto nařízení mělo dále stanovit, že se na dražební platformu vztahují příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu ( 4 ). To je důležité zejména s ohledem na skutečnost, že dražební platforma musí zajišťovat přístup nejen investičním podnikům a úvěrovým institucím, ale i provozovatelům a provozovatelům letecké dopravy, jakož i ostatním osobám, které jsou oprávněny podávat nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem jiných subjektů, které samy nepodléhají směrnici 2005/60/ES. (24) Toto nařízení by mělo účastníkům poskytnout volbu přístupu k dražbám přímo přes internetové nebo vyhrazené připojení, prostřednictvím oprávněných finančních zprostředkovatelů, nad nimiž je vykonáván dohled, nebo jiných osob, které jsou členskými státy oprávněny k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti, pokud jejich hlavní činností není poskytování investičních a bankovních služeb a pokud tyto jiné osoby splňují opatření na ochranu investorů a opatření pro hloubkovou kontrolu klienta rovnocenná těm, jež se vztahují na investiční podniky. (25) Zařazením jiných osob oprávněných členskými státy na seznam osob způsobilých k žádosti o povolení k podávání nabídek má být zajištěn nepřímý přístup provozovatelům a provozovatelům letadel nejen prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, ale i prostřednictvím jiných zprostředkovatelů, s nimiž mají trvající klientský vztah, např. jejich dodavatelů energie nebo paliva, kteří jsou vyjmuti z oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS ( 5 ) podle čl. 2 odst. 1 písm. i) uvedené směrnice. (26) Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou velikost lotů, možnost stáhnout nebo upravit podané nabídky, měna použitá pro podávání nabídek a pro platbu, předkládání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek a odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení. (27) Každý členský stát by měl jmenovat dražitele, který bude zodpovědný za dražby povolenek jménem jmenujícího členského státu. Dražební platforma by měla být zodpovědná pouze za konání dražeb. Mělo by být umožněno, aby téhož dražitele jmenoval více než jeden členský stát. Dražitel by měl jednat samostatně jménem každého jmenujícího členského státu. Měl by odpovídat za dražby povolenek na dražební platformě a za příjem a vyplácení výnosů z dražeb, které připadají jednotlivým jmenujícím členským státům, příslušnému členskému státu. U smluv mezi členskými státy a jejich dražitelem je důležité, aby byly slučitelné se smlouvami mezi dražitelem a dražební platformou a aby v případě sporu byly rozhodující druhé z uvedených smluv. (28) Dále je nezbytné, aby dražitel jmenovaný členským státem, který se neúčastní společné dražební platformy a který jmenuje svou vlastní dražební platformu, získal povolení nejen od dražební platformy jmenované příslušným členským státem, ale i od společné dražební platformy. To je žádoucí pro zajištění hladkého přechodu z alternativní dražební platformy na společnou dražební platformu, pokud je to vyžadováno zejména v případě, že dražební platforma není uvedena na seznamu v příloze tohoto nařízení. (29) Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, vychází ze snahy využít ke správě dražeb organizační infrastrukturu dostupnou na sekundárním trhu. Regulované trhy jsou vázány zejména směrnicí 2004/39/ES a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) ( 6 ) s cílem zajistit řadu záruk při provádění jejich operací. Tyto záruky zahrnují opatření k odhalování a řešení potenciálních negativních důsledků, které by na provoz regulovaného trhu nebo jeho účastníky mohl mít jakýkoli střet zájmů, opatření k odhalování a řízení rizik, kterým jsou vystaveni, a k zavedení účinných opatření k jejich zmírnění, opatření k zavedení mechanismů řádného řízení technických operací systému, včetně nouzových opatření pro případ narušení systémů obchodování, opatření k vytvoření transparentních a pevně stanovených pravidel a postupů zajišťujících spravedlivé a řádné obchodování a stanovících objektivní kritéria pro efektivní provádění příkazů, opatření umožňující efektivní a včasné dokončení transakcí prováděných v rámci jejich systémů a opatření dávající k dispozici dostatečné finanční zdroje umožňující řádné fungování trhu s ohledem na povahu a rozsah transakcí uzavíraných na trhu a rozsah a stupeň rizik, kterým jsou vystaveni. (30) Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, má několik dalších výhod. Umožňuje spolehnout se na organizační infrastrukturu, zkušenosti, schopnosti a transparentní povinná provozní pravidla trhu. To má mimo jiné význam pro zúčtování a vypořádání transakcí, jakož i pro sledování souladu s pravidly samotného trhu a s jinými právními závazky, např. zákazem zneužívání trhu a zajištěním mechanismů mimosoudního urovnávání sporů. Tento způsob je nákladově efektivní a pomáhá chránit provozní integritu dražeb. Pravidla týkající se střetu zájmů regulovaných trhů vyžadují, aby byl dražitel nezávislý na dražební platformě, jejích vlastnících nebo jejím organizátorovi trhu, aby nebylo narušeno správné fungování regulovaného trhu. Navíc mnoho potenciálních účastníků dražeb již bude členy nebo účastníky různých regulovaných trhů působících na sekundárním trhu. (31) Podle směrnice 2004/39/ES jsou regulované trhy a jejich organizátoři povolováni a je nad nimi vykonáván dohled příslušnými vnitrostátními orgány členského státu, ve kterém je regulovaný trh nebo jeho organizátor registrován nebo kde má sídlo (tj. domovský členský stát). Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení směrnice 2003/6/ES, zejména trestní sankce stanovené ve vnitrostátních právních předpisech o zneužívání trhu, je právem uplatňovaným na regulované trhy veřejné právo domovského členského státu, takže podléhají jurisdikci správních soudů v domovském členském státě, jak stanoví vnitrostátní právní předpisy. Tento předpisový rámec se vztahuje na obchodování, a nikoli na dražby, a pouze na finanční nástroje, a nikoli na spotové produkty. Z důvodů právní jistoty je proto vhodné v tomto nařízení stanovit, aby domovský členský stát regulovaného trhu, který je jmenován jako dražební platforma, zajistil, aby jeho vnitrostátní právo rozšířilo příslušná ustanovení výše zmíněného předpisového rámce i na dražby konané dražební platformou, která spadá pod jeho jurisdikci. Dále by toto nařízení mělo vyžadovat, aby dražební platforma stanovila mimosoudní řešení sporů a aby dotyčný členský stát stanovil právo na odvolání vůči rozhodnutím mechanismu mimosoudního řešení sporů u příslušných soudů bez ohledu na to, zda je draženým produktem finanční nástroj nebo spotová smlouva. (32) Hospodářská soutěž mezi různými potenciálními dražebními platformami musí být zajištěna zadávacím řízením na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Dražební platforma by měla být připojena alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání. K dražební platformě může být připojen více než jeden systém zúčtování nebo systém vypořádání. Jmenování společné dražební platformy by mělo platit po omezené období nejvýše pěti let. Jmenování alternativních dražebních platforem by mělo platit po omezené období nejvýše tří let, které lze prodloužit o další dva roky a během něhož by měla být přezkoumána opatření, jimiž se řídí všechny dražební platformy. Stanovení tříletého období pro alternativní dražební platformu má zajistit minimální délku jmenovacího období alternativní dražební platformy a zároveň umožnit členskému státu připojit se po uplynutí tříletého období ke společné dražební platformě, pokud se tak rozhodne, aniž je dotčena možnost jmenujícího členského státu prodloužit jmenování alternativní platformy o další dva roky, dokud Komise nepředloží výsledky přezkumu. Po uplynutí každého jmenovacího období by mělo být uspořádáno nové zadávací řízení na základě hospodářské soutěže, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Očekává se, že dopad na sekundární trh plynoucí z výběru společné dražební platformy pro vykonávání dražeb bude omezený, protože by měly být draženy pouze povolenky s dodáním nejpozději do pěti dnů. (33) Provádění dražeb, vytvoření a správa kalendáře dražeb a různé další úkoly týkající se dražeb, jako je správa aktualizované internetové stránky přístupné v celé Unii, vyžadují společný postup členských států a Komise ve smyslu čl. 91 odst. 1 třetího pododstavce nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 7 ) (finanční nařízení). Potřeba společného postupu vychází z unijního rámce systému pro obchodování s emisemi, ze všeobecných cílů politiky přezkumu směrnice 2003/87/ES a ze skutečnosti, že Komise je podle směrnice 2003/87/ES přímo odpovědná za podrobné provádění řady prvků systému pro obchodování s emisemi, které mají přímý dopad zejména na kalendář dražeb a na sledování dražeb. Z tohoto důvodu by toto nařízení mělo stanovit, aby zadávací řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování společné dražební platformy a subjektu sledujícího dražby probíhalo formou společného zadávacího řízení Komise a členských států ve smyslu článku 125c nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 8 ). Článek 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 dovoluje používat pravidla zadávání zakázek vztahující se na Komisi pro společné zadávání zakázek mezi členskými státy a Komisí. S ohledem na unijní rámec zadávání zakázek je vhodné uplatnit na společné zadávací řízení v příslušné míře pravidla zadávání zakázek obsažená ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Toto nařízení by mělo určit dražební služby, které mají zadávat členské státy, a služby technické podpory, které má zadávat Komise, a to zejména s ohledem na případné rozhodnutí o dokončení nehotových příloh tohoto nařízení, na vhodnou četnost dražeb, na koordinaci kalendářů dražeb různých dražebních platforem, na stanovení maximální velikosti nabídky a na změny nařízení, především pokud jde o propojení s jinými systémy a službami s cílem podpořit správné porozumění pravidlům dražeb uplatňovaným mimo Unii. Je vhodné, aby Komise tyto služby zadala společné dražební platformě, která má nejvíce zkušeností s pořádáním dražeb jménem více než jednoho členského státu. Tím není dotčena možnost konzultace s jinými dražebními platformami nebo s jinými zúčastněnými stranami. (34) Dražební platformy by měly být zadávány pomocí otevřeného a transparentního výběrového řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jmenování dražební platformy členským státem, který se neúčastní společného postupu, nepodléhá pravidlům zadávání zakázek podle unijního i vnitrostátního práva zadávání veřejných zakázek. Při jmenování dražebních platforem a k nim připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání by se měla vzít v potaz řešení, která nabízejí uchazeči pro zajištění efektivnosti nákladů, plného, náležitého a spravedlivého přístupu k podávání nabídek v dražbách pro malé a střední podniky a přístupu malých producentů emisí a pro zajištění silného dohledu nad dražbami včetně ustanovení mechanismu mimosoudního řešení sporů. Dražební platforma, která draží forwardy nebo futures, může být výjimečně zadána na základě toho, že smí používat přístupová opatření, platební a dodací podmínky a pravidla pro dohled nad trhem, která platí na sekundárním trhu. Zvláštní postupy, které je třeba dodržovat při výběru společné dražební platformy, by měly být upřesněny v dohodě uzavřené mezi Komisí a členskými státy, v níž by měla být stanovena praktická úprava vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek a zadání zakázky, jakož i právo rozhodné pro zakázku a soud příslušný pro řešení sporů v souladu s požadavky článku 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. (35) S výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek, včetně pravidel týkajících se zamezení střetu zájmů a zachování důvěrnosti, lze členským státům, které se neúčastní společného postupu k zadání společné dražební platformy, udělit status pozorovatele v celém společném zadávacím řízení nebo v jeho části na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy, které se účastní společného postupu, a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení. Tento přístup by mohl být žádoucí pro snazší sbližování alternativních dražebních platforem se společnou dražební platformou, pokud jde o ty aspekty dražebního procesu, jež nejsou v tomto nařízení plně harmonizovány. (36) Je vhodné, aby členské státy, které se rozhodnou neúčastnit se společného postupu pro jmenování společné dražební platformy, avšak rozhodnou se jmenovat svou vlastní dražební platformu, informovaly v poměrně krátké době od vstupu tohoto nařízení v platnost o svém rozhodnutí Komisi. Dále musí Komise posoudit, zda členské státy, které jmenují svou vlastní dražební platformu, přijaly nezbytná opatření k zajištění toho, aby dražební proces splňoval ustanovení tohoto nařízení, jakož i cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Dále je nezbytné, aby Komise koordinovala podrobné kalendáře dražeb, které navrhují dražební platformy jiné než společná dražební platforma, s kalendáři dražeb navrhovanými společnou dražební platformou. Jakmile Komise posoudí všechny alternativní dražební platformy, měla by tyto dražební platformy, jejich jmenující členské státy a platné podmínky nebo povinnosti, včetně podmínek nebo povinností týkajících se jejich příslušných kalendářů dražeb, uvést v příloze tohoto nařízení. Uvedení na tomto seznamu neznamená, že Komise potvrzuje soulad jmenujícího členského státu s pravidly zadávacího řízení, která platí pro jmenování jimi zvolené dražební platformy. (37) Podle čl. 10 odst. 3 směrnice 2003/87/ES členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek. Aby se vyloučily veškeré nejasnosti, mělo by toto nařízení stanovit převod výnosů z dražeb přímo na dražitele jmenovaného každým členským státem. (38) S ohledem na to, že dražba povolenek spočívá v jejich primární emisi na sekundární trh, a nikoli v jejich bezplatném přidělení přímo provozovatelům a provozovatelům letadel, není vhodné vázat systém zúčtování nebo systém vypořádání povinnostmi spojenými s konkrétním uskutečněním dodání povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům v případě, kdy dodání neuskuteční z důvodu, který nemohl/nemohly ovlivnit. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinými opravnými prostředky pro úspěšné nabízející nebo jejich právní nástupce v případě, kdy nedojde k dodání vydražených povolenek, je přijetí opožděného dodání. Je však třeba umožnit, aby vydražené povolenky, které nejsou dodány včas v důsledku neúplné platby, byly draženy při následujících dražbách pořádaných stejnou dražební platformou. (39) Není vhodné, aby členské státy musely při dražbě skládat jiné zajištění než samotné povolenky, protože jediné závazky členských států se týkají dodání povolenek. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinou povinností členských států při dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures definovaných v tomto nařízení je dražené povolenky předem složit do úschovy na účet, který v registru Unie drží systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář/depozitáři. (40) Je však nezbytné, aby dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání zavedla přiměřené zajištění a veškeré další procesy řízení rizik, které zajistí, že dražitelé obdrží za povolenky vydražené za dražební zúčtovací cenu platbu v plné výši bez ohledu na to, zda je úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce v prodlení s platbou. (41) Z důvodů efektivnosti nákladů by úspěšní nabízející měli mít možnost obchodovat povolenky, které jim byly při dražbě přiděleny, již před dodáním těchto povolenek. Výjimku z tohoto požadavku obchodovatelnosti lze učinit jen v případě, že jsou povolenky dodány do dvou obchodovacích dnů po dražbě. V důsledku toho toto nařízení stanoví možnost přijmout platbu od právního nástupce úspěšného nabízejícího místo od samotného úspěšného nabízejícího a uskutečňovat dodání právnímu nástupci úspěšného nabízejícího místo samotnému úspěšnému nabízejícímu. Tato možnost by však neměla vést k obcházení požadavků na způsobilost k žádosti o podávání nabídek při dražbách. (42) Je vhodné, aby struktura a výše poplatků uplatňovaných dražebními platformami a k nim připojeným systémem zúčtování nebo systémem vypořádání nebyly méně příznivé než srovnatelné poplatky a podmínky uplatňované na transakce na sekundárním trhu. V zájmu transparentnosti by všechny poplatky a podmínky měly být srozumitelné, podrobně rozepsané a veřejně přístupné. Obecně platí, že náklady na dražbu by měly pokrýt poplatky uhrazené nabízejícími v souladu s podmínkami smlouvy o jmenování dražební platformy. Je však důležité, aby se členské státy za účelem zadání nákladově efektivní společné dražební platformy účastnily společného postupu od počátku. Z tohoto důvodu je vhodné, aby se po členských státech, které se společného postupu účastní v pozdější fázi, mohlo požadovat, aby nesly své náklady, a aby výše těchto nákladů byla odečtena od nákladů, jež jinak nesou nabízející. Tato ustanovení by však neměla znevýhodnit členské státy, které se budou chtít společného postupu účastnit po skončení jmenovacího období alternativní dražební platformy. Členské státy by neměly být znevýhodněny ani v případě, kdy se společného postupu přechodně účastní proto, že oznámená alternativní platforma není uvedena na seznamu. Dražitel by měl v krajním případě platit pouze za přístup k dražební platformě, avšak případné náklady na systém zúčtování a vypořádání by měli podle obecné zásady nést nabízející. (43) Nicméně je vhodné stanovit, aby náklady na subjekt sledující dražby nesly členské státy a aby byly odečteny z výnosů z dražeb. Dále je vhodné, aby smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby rozlišovala mezi náklady subjektu sledujícího dražby, které se liší především podle počtu dražeb, a všemi ostatními náklady. Určení přesné hranice mezi těmito náklady by mělo být ponecháno společnému zadávacímu řízení. (44) Měl by být určen nestranný subjekt sledující dražby, který by sledoval soulad dražebního procesu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, soulad s ustanoveními tohoto nařízení a důkazy o protisoutěžním chování nebo o zneužívání trhu a podával o tom zprávy. Sledování dražeb vyžaduje společný postup členských států a Komise, jako v případě dražeb, a proto je vhodné společné zadávací řízení. Dražební platformy, dražitelé a příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za dohled nad dražební platformou, investičními podniky nebo úvěrovými institucemi nebo jinými osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných účastníků dražeb nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu by měli mít povinnost spolupracovat se subjektem sledujícím dražby při výkonu jeho funkcí. (45) Aby se zajistila nestrannost subjektu sledujícího dražby, požadavky na jmenování subjektu sledujícího dražby by měly zohledňovat nabízející s nejmenším rizikem střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami. (46) Protisoutěžní chování a zneužívání trhu je neslučitelné se zásadami otevřenosti, transparentnosti, harmonizace a nediskriminace, které jsou základem tohoto nařízení. Toto nařízení by proto mělo obsahovat příslušná ustanovení ke zmírnění rizik takového chování při dražbách. Prvky, které pomáhají riziko zneužití trhu zmírňovat, jsou společná dražební platforma, jednoduchý způsob pořádání dražeb, relativně vysoká četnost, namátkové rozhodování vyrovnaných nabídek, odpovídající přístup k dražbám, spravedlivé zveřejňování informací a transparentnost pravidel. Finanční nástroje jako prostředky pro dražbu povolenek umožňují jak dražiteli, tak nabízejícím využívat výhod ochranných opatření, jež mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem, který se vztahuje na finanční trhy. Toto nařízení by mělo stanovit pravidla obdobná těm, jež se vztahují na finanční nástroje, s cílem zmírnit riziko zneužití trhu v případě, kdy dražený produkt finančním nástrojem není. Celý dražební proces, včetně samotných dražeb a provádění pravidel, která se na dražby vztahují, by měl posuzovat nestranný subjekt sledující dražby. (47) Dále je nezbytné zajistit bezúhonnost dražitele. Při jmenování dražitele by proto členské státy měly zohledňovat uchazeče, kteří vykazují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami. Důsledkem tohoto požadavku je členským státům výslovně zakázat, aby s dražitelem sdílely jakékoliv vnitřní informace o dražbách. Porušení tohoto zákazu by mělo podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím. (48) Kromě toho je žádoucí stanovit, aby dražební platforma sledovala chování nabízejících a oznamovala příslušným vnitrostátním orgánům případy zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu v souladu s oznamovacími povinnostmi stanovenými ve směrnici 2003/6/ES a na základě oznamovacích povinností stanovených ve směrnici 2005/60/ES. (49) Při uplatňování vnitrostátních opatření, jimiž se v příslušné míře provádějí hlavy III a IV směrnice 2004/39/ES a směrnice 2003/6/ES do vnitrostátního práva, by příslušné orgány příslušných členských států měly náležitě zohlednit odpovídající ustanovení opatření Unie, jimiž se tyto směrnice provádějí. (50) Dále je žádoucí, aby toto nařízení stanovilo možnost omezit maximální velikost nabídky, kterou může jeden nabízející podat, vyjádřenou podílem z celkového objemu povolenek určených k dražbě na jednotlivých dražbách nebo v průběhu daného kalendářního roku, anebo jiná vhodná nápravná opatření. S ohledem na potenciální administrativní zátěž, kterou by tato možnost mohla způsobit, by tato možnost měla být uplatněna až poté, co bylo příslušným vnitrostátním orgánům oznámeno zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu a co se tyto orgány rozhodly nejednat, pokud se prokáže potřeba uplatnění a účinnost této možnosti. Uplatnění této možnosti by mělo být podmíněno získáním předchozího stanoviska Komise. Před vydáním svého stanoviska by Komise měla návrh dražební platformy konzultovat s členskými státy a subjektem sledujícím dražby. Význam pro toto stanovisko bude mít rovněž vlastní posouzení Komise týkající se toho, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím trhu podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES. (51) Je rovněž vhodné, aby se jiné osoby, které jsou členskými státy oprávněny podávat nabídky jménem klientů své hlavní činnosti, řídily pravidly jednání stanovenými v tomto nařízení s cílem zajistit odpovídající ochranu svých klientů. (52) Je nezbytné, aby toto nařízení stanovilo jazykový režim vztahující se na veškeré dražební platformy, a to transparentním způsobem, který zajistí rovnováhu mezi cílem nediskriminovaného přístupu k dražbám a nákladově nejefektivnějším jazykovým režimem. Všechny dokumenty, jež nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, by měly být zveřejněny v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí, konkrétně v angličtině. Použití jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí již bylo stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES ( 9 ). (53) Členské státy mohou na vlastní náklady zajistit překlad veškeré dokumentace do svého národního úředního jazyka. Jestliže si členský stát tuto možnost zvolí, alternativní platformy by rovněž měly na náklady členského státu, který dotyčnou alternativní platformu jmenoval, přeložit veškerou dokumentaci vztahující se k jejich dražební platformě do jazyka nebo jazyků příslušného členského státu. V důsledku toho by dražební platformy měly být schopny vyřizovat všechna ústní a písemná sdělení žadatelů o povolení k podávání nabídek, osob, které získaly povolení k podávání nabídek, nebo nabízejících, kteří podávají nabídky při dražbě, v kterémkoliv jazyce, pokud členský stát zajistí na vlastní náklady překlad, jestliže jej o to tyto osoby požádají. Dražební platformy za to těmto osobám nemohou účtovat žádné další náklady. Tyto náklady by namísto toho měli nést stejně všichni nabízející na příslušné dražební platformě, aby byl zajištěn rovný přístup k dražbám v celé Unii. (54) Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou zveřejňování, vyhlašování a oznamování výsledků dražeb, ochrana důvěrných informací, oprava chyb v provedených platbách nebo převodech povolenek uskutečněných a zajištění poskytnutého nebo uvolněného podle tohoto nařízení, právo odvolat se proti rozhodnutím dražební platformy a vstup v platnost. (55) Pro účely tohoto nařízení by měly být investiční podniky, které podávají nabídky týkající se finančních nástrojů na svůj vlastní účet nebo jménem klientů, považovány za podniky vykonávající investiční službu nebo činnost. (56) Tímto nařízením není dotčena skutečnost, že Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím, a nejsou jím dotčeny ani žádné návrhy, které Komise může předložit s cílem tuto ochranu zajistit. Cílem tohoto nařízení je zajistit, aby obchodní podmínky byly až do výsledku prověření Komisí spravedlivé a řádné. (57) Tímto nařízením není dotčeno použití článků 107 a 108 Smlouvy, například v souvislosti s opatřeními pro zajištění náležitého, plného a spravedlivého přístupu pro malé a střední podniky, na které se vztahuje systém Unie pro obchodování s emisemi, a pro malé producenty emisí. (58) Tímto nařízením není dotčeno použití žádných platných pravidel vnitřního trhu. (59) Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady, jež uznává především Listina základních práv Evropské unie, a zejména článek 11 uvedené listiny, a článek 10 Evropské úmluvy o lidských právech. V tomto ohledu toto nařízení nijak nebrání členským státům v uplatňování jejich ústavních pravidel vztahujících se ke svobodě tisku a svobodě projevu ve sdělovacích prostředcích. (60) S ohledem na zajištění předvídatelných a včasných dražeb by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve. (61) Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







KAPITOLA I

VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla pro harmonogram, správu a jiné aspekty dražeb povolenek v souladu se směrnicí 2003/87/ES.

Článek 2

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly II (letectví) směrnice 2003/87/ES a na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly III (stacionární zařízení) uvedené směrnice, které mohou být vyřazeny v obchodovacích obdobích od 1. ledna 2013.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

1) „futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ( 10 ) k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž jsou výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen splatné v hotovosti;

2) „forwardy“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž lze výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen zajistit buď nehotovostním zajištěním, nebo prostřednictvím sjednané státní záruky, a to dle uvážení ústřední protistrany;

3) „dvoudenním spotem“ povolenky dražené k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na druhý obchodovací den ode dne konání dražby, v souladu s čl. 38 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1287/2006;

4) „pětidenními futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na pátý obchodovací den ode dne konání dražby;

5) „nabídkou“ nabídka při dražbě k získání daného objemu povolenek za určitou cenu;

6) „nabídkovým oknem“ období, během kterého lze předkládat nabídky;

7) „obchodovacím dnem“ každý den, kdy jsou dražební platforma a k ní připojený systém zúčtování nebo systém vypořádání otevřeny pro obchodování;

8) „investičním podnikem“ investiční podnik podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES;

9) „úvěrovou institucí“ úvěrová instituce podle čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ( 11 );

10) „finančním nástrojem“ finanční nástroj podle čl. 4 odst. 1 bodu 17 směrnice 2004/39/ES, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;

11) „sekundárním trhem“ trh, na kterém osoby kupují nebo prodávají povolenky před jejich přidělením nebo po jejich přidělení bezplatně nebo prostřednictvím dražby;

12) „mateřským podnikem“ mateřský podnik podle článků 1 a 2 směrnice Rady 83/349/EHS ( 12 );

13) „dceřiným podnikem“ dceřiný podnik podle článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;

14) „přidruženým podnikem“ podnik, který je k mateřskému nebo dceřinému podniku vázán vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;

15) „kontrolou“ kontrola podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ( 13 ), jak je uplatněna v konsolidovaném sdělení Komise k otázkám příslušnosti ( 14 ). 22. bod odůvodnění uvedeného nařízení a body 52 a 53 uvedeného sdělení se použijí pro vymezení pojmu kontroly v případě státních podniků;

16) „dražebním procesem“ proces zahrnující vytvoření kalendáře dražeb, postupů získání povolení k podávání nabídek, postupů podávání nabídek, konání dražby, výpočet a oznámení výsledků dražby, ujednání o úhradě splatné ceny, dodání povolenek a správu zajištění potřebného ke krytí transakčních rizik, jakož i dohled nad řádným konáním dražeb dražební platformou a jeho sledování;

17) „praním peněz“ praní peněz podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 3 a 5 uvedené směrnice;

18) „financováním terorismu“ financování terorismu podle čl. 1 odst. 4 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 5 uvedené směrnice;

19) „trestnou činností“ trestná činnost podle čl. 3 odst. 4 směrnice 2005/60/ES;

20) „dražitelem“ veřejný nebo soukromý subjekt jmenovaný členským státem pro dražbu povolenek jeho jménem;

21) „jmenovaným vkladním účtem“ jeden nebo více typů vkladního účtu stanovených v platném nařízení Komise, které bylo přijato podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES pro účely účasti v dražebním procesu nebo pro účely jeho pořádání včetně držení povolenek v úschově až do jejich dodání podle tohoto nařízení;

22) „jmenovaným bankovním účtem“ bankovní účet určený dražitelem, nabízejícím nebo jeho právním nástupcem pro příjem plateb podle tohoto nařízení;

23) „hloubkovou kontrolou klienta“ hloubková kontrola klienta podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice;

24) „skutečným vlastníkem“ skutečný vlastník podle čl. 3 odst. 6 směrnice 2005/60/ES;

25) „řádně ověřenou kopií“ ověřená kopie původního dokumentu, u níž kvalifikovaný právník, účetní, státní notář nebo podobný odborník, který je podle vnitrostátního práva příslušného členského státu oprávněn k úřednímu ověřování toho, zda je kopie skutečně věrnou kopií svého originálu, potvrdí, že se jedná o věrnou kopii originálu;

26) „politicky exponovanými osobami“ politicky exponované osoby podle čl. 3 odst. 8 směrnice 2005/60/ES;

27) „zneužitím trhu“ buď obchodování zasvěcených osob definované v bodu 28 tohoto článku či zakázané v článku 38, nebo manipulace s trhem definovaná v bodu 30 tohoto článku či v čl. 37 písm. b) anebo obojí;

28) „obchodováním zasvěcených osob“ použití důvěrné informace, které je zakázáno v souladu s články 2, 3 a 4 směrnice 2003/6/ES, ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;

29) „důvěrnou informací“ důvěrná informace podle čl. 1 odst. 1 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;

30) „manipulací s trhem“ manipulace s trhem podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;

31) „systémem zúčtování“ jedna nebo více infrastruktur připojených k dražební platformě, které mohou poskytovat služby zúčtování, dozajištění, vzájemného započtení, správy zajištění, vypořádání a dodání a jakékoli jiné služby, které provádí ústřední protistrana, s přímým přístupem nebo s nepřímým přístupem prostřednictvím členů ústřední protistrany, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a ústřední protistranou;

32) „zúčtováním“ všechny procesy před otevřením nabídkového okna, během otevření nabídkového okna a po uzavření nabídkového okna až do vypořádání, které zahrnují řízení rizik, jež v tomto období vzniknou, včetně dozajištění, vzájemného započtení či novace, nebo jakékoli jiné služby, jež mohou být provedeny systémem zúčtování nebo vypořádání;

33) „dozajištěním“ proces, při kterém má dražitel nebo nabízející, případně jeden či více zprostředkovatelů jednajících jejich jménem zastavit zajištění ke krytí dané finanční pozice, který zahrnuje celý proces měření, výpočtu a správy zajištění předloženého ke krytí těchto finančních pozic a který má zajistit, aby všechny platební závazky nabízejícího a všechny závazky týkající se dodání a připadající na dražitele nebo jednoho či více zprostředkovatelů jednajících jeho jménem mohly být splněny ve velmi krátké době;

34) „vypořádáním“ uhrazení částky za povolenky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem nebo ústřední protistranou nebo zúčtovatelem, které mají být tomuto nabízejícímu, jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli dodány, a dodání povolenek úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli;

35) „ústřední protistranou“ subjekt, který je prostředníkem buď přímo mezi dražitelem a nabízejícím či jeho právním nástupcem, nebo mezi zprostředkovateli, kteří je zastupují, a který jedná jako jejich výlučná protistrana, jež zaručuje úhradu výnosů z dražeb dražiteli nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, nebo dodání vydražených povolenek nabízejícímu nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, v souladu s článkem 48;

36) „systémem vypořádání“ jakákoli infrastruktura připojená nebo nepřipojená k dražební platformě, jež může poskytovat služby vypořádání, mezi které mohou patřit služby zúčtování, vzájemného započtení, správy zajištění nebo jakékoli jiné služby, které v konečném důsledku umožňují dodání povolenek jménem dražitele úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci a úhradu dlužné částky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem dražiteli, jež se provádí jedním z těchto způsobů: a) prostřednictvím bankovního systému a registru Unie; b) prostřednictvím jednoho nebo více zúčtovatelů jednajících jménem dražitele a nabízejícího nebo jeho právního nástupce, s přístupem k zúčtovateli buď přímo, nebo nepřímo prostřednictvím členů zúčtovatelů, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a zúčtovatelem;

37) „zúčtovatelem“ subjekt jednající jako zástupce poskytující účty dražební platformě, pomocí kterých jsou bezpečně prováděny účetní pokyny k převodu dražených povolenek poskytnutých dražitelem nebo zprostředkovatelem, který ho zastupuje, a k úhradě dražební zúčtovací ceny úspěšným nabízejícím, jeho právním nástupcem nebo zprostředkovatelem, který je zastupuje, a to současně nebo téměř současně zajištěným způsobem;

38) „zajištěním“ formy zajištění (kolaterálu) uvedené v čl. 2 písm. m) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ( 15 ), včetně povolenek, které jsou přijaty jako zástava systémem zúčtování nebo systémem vypořádání;

39) „regulovaným trhem“ regulovaný trh podle čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES;

40) „malými a středními podniky“ provozovatelé a provozovatelé letadel, kteří jsou malými a středními podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ( 16 );

41) „malými producenty emisí“ provozovatelé nebo provozovatelé letadel, kteří na základě svých ověřených emisí vyprodukovali emise v průměrné výši 25 000 nebo méně tun ekvivalentu oxidu uhličitého za tři kalendářní roky předcházející roku, kdy se účastní dražby;

42) „organizátorem trhu“ organizátor trhu podle čl. 4 odst. 1 bodu 13 směrnice 2004/39/ES;

43) „usazením“ se rozumí: a) místo bydliště nebo trvalá adresa v rámci Unie pro účely čl. 6 odst. 3 třetího pododstavce; b) totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení; c) totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení; d) totéž, co v čl. 4 odst. 7 směrnice 2006/48/ES pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení; e) totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení v případě obchodního seskupení uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení; ▼M1 f) totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. b) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 28 odst. 4 a 5, čl. 35 odst. 4, 5 a 6 a čl. 42 odst. 1 tohoto nařízení. ▼B







KAPITOLA II

ZPŮSOB POŘÁDÁNÍ DRAŽEB

Článek 4

Dražené produkty

1. Povolenky jsou nabízeny k prodeji na dražební platformě prostřednictvím standardizovaných elektronických smluv, které jsou na dané dražební platformě obchodovány („dražený produkt“). Dražené produkty nemusí být obchodovány na téže dražební platformě, jsou-li povolenky dodávány do dvou obchodovacích dnů po dražbě.

▼M1

2. Každý členský stát draží povolenky v podobě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.

▼M1 —————

▼B

Článek 5

Formát dražby

Dražby se provádějí v takovém formátu, kdy nabízející v průběhu jednoho nabídkového okna podávají své nabídky, aniž by viděli nabídky předložené ostatními nabízejícími. Každý úspěšný nabízející zaplatí za každou povolenku stejnou dražební zúčtovací cenu jak je uvedena v článku 7 bez ohledu na cenovou nabídku.

Článek 6

Podání a stažení nabídky

1. Minimální objem nabídky na dražené produkty je jeden lot.

▼M1

Jeden lot dražený dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 je 500 povolenek.

Jeden lot dražený dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 2 nebo čl. 30 odst. 2 je 500 nebo 1 000 povolenek.

▼B

2. V každé nabídce je uvedeno následující:

a) totožnost nabízejícího a zda nabízející podává nabídku na svůj vlastní účet nebo jménem klienta;

b) pokud nabízející podává nabídku jménem klienta, totožnost klienta;

c) objem nabídky jakožto počet povolenek v celočíselných násobcích lotů po 500 nebo 1 000 povolenkách;

d) cenovou nabídku v eurech za každou povolenku zaokrouhlenou na dvě desetinná místa.

3. Každou nabídku lze podat, upravit nebo stáhnout pouze v průběhu příslušného nabídkového okna.

Podané nabídky lze upravit nebo stáhnout do stanoveného termínu před uzavřením nabídkového okna. Termín stanoví příslušná dražební platforma a zveřejní jej na své internetové stránce alespoň pět obchodovacích dnů před otevřením nabídkového okna.

Pouze fyzická osoba usazená v Unii, jmenovaná v souladu s podmínkami čl. 19 odst. 2 písm. d) a oprávněná zavázat nabízejícího pro všechny účely týkající se dražeb včetně podání nabídky („zástupce nabízejícího“) je oprávněna k podání, úpravě nebo stažení nabídky.

Každá nabídka je závazná, jakmile je podána, pokud není stažena nebo upravena v souladu s tímto odstavcem nebo stažena v souladu s odstavcem 4.

4. Pokud je dotyčná dražební platforma přesvědčena, že při podání nabídky došlo skutečně k chybě, může v případě, že o to požádá zástupce nabízejícího, považovat chybně podanou nabídku za staženou po uzavření nabídkového okna, ale před určením dražební zúčtovací ceny.

5. Přijetí, předání nebo podání nabídky investičním podnikem nebo úvěrovou institucí na jakékoli dražební platformě se považuje za investiční službu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2004/39/ES, je-li dražený produkt finančním nástrojem.

Článek 7

Dražební zúčtovací cena a rozhodování vyrovnaných nabídek

1. Dražební zúčtovací cena se stanoví po uzavření nabídkového okna.

2. Dražební platforma seřadí podané nabídky podle nabídkové ceny. Pokud je cena několika nabídek stejná, seřadí se tyto nabídky namátkovým výběrem podle algoritmu, který dražební platforma určí před dražbou.

Objemy nabídek se sečtou počínaje nabídkou s nejvyšší cenou. Cena nabídky, u které se součet objemů nabídek shoduje s objemem dražených povolenek nebo jej převyšuje, je dražební zúčtovací cena.

3. Všechny nabídky, které tvoří součet objemů nabídek určených podle odstavce 2, se přidělí za dražební zúčtovací cenu.

4. Pokud celkový objem úspěšných nabídek určených podle odstavce 2 překročí objem dražených povolenek, zbývající objem dražených povolenek se přidělí tomu, kdo předložil poslední nabídku, která tvoří součet objemů nabídek.

5. Pokud celkový objem nabídek seřazených podle odstavce 2 nedosahuje objemu dražených povolenek, dražební platforma dražbu zruší.

6. Pokud je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá v době otevření a bezprostředně před otevřením nabídkového okna s přihlédnutím ke krátkodobému kolísání ceny povolenek za vymezené období předcházející dražbě, dražební platforma dražbu zruší.

7. Před zahájením dražby dražební platforma určí metodiku pro použití odstavce 6 po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska a poté, co oznámí příslušné vnitrostátní orgány podle článku 56. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.

Mezi dvěma nabídkovými okny na téže dražební platformě může příslušná dražební platforma metodiku změnit po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a poté, co uvědomí příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 56.

8. Pokud je dražba zrušena podle odstavců 5 nebo 6, dražený objem se rovnoměrně rozdělí mezi příští dražby plánované na stejné dražební platformě.

Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.

Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.







KAPITOLA III

KALENDÁŘ DRAŽEB

Článek 8

Harmonogram a četnost

1. Dražební platforma organizuje dražby samostatně prostřednictvím svého pravidelně se opakujícího nabídkového okna. Nabídkové okno se otevírá a uzavírá ve stejný obchodovací den. Nabídkové okno zůstává otevřeno nejméně dvě hodiny. Nabídková okna dvou nebo více dražebních platforem se nesmějí překrývat a mezi dvěma po sobě jdoucími nabídkovými okny musí být nejméně dvouhodinový odstup.

2. Dražební platforma určí data a časy dražeb s ohledem na státní svátky, které ovlivňují mezinárodní finanční trhy, a jakékoli jiné události nebo okolnosti, které by podle názoru dražební platformy mohly ovlivnit řádné konání dražeb a vyžádat si změny. Každoročně se během dvoutýdenního období Vánoc a Nového roku nekonají žádné dražby.

3. Za výjimečných okolností může dražební platforma po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska změnit časy nabídkového okna tak, že uvědomí všechny osoby, jež by touto změnou mohly být dotčeny. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.

▼M1

4. Počínaje šestou dražbou nebo dříve, provádí dražební platforma jmenovaná ve smyslu čl. 26 odst. 1 nebo 2 dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, alespoň každý týden a dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, alespoň jednou za dva měsíce, s výjimkou roku 2012, v jehož průběhu uvedené dražební platformy provádějí dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola III uvedené směrnice, alespoň každý měsíc.

▼B

Nanejvýše dva dny týdně, ve kterých dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražbu, nekoná dražbu žádná jiná dražební platforma. Pokud dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražby více než dva dny týdně, určí a zveřejní, ve které dva dny se žádné další dražby konat nesmějí. Učiní tak nejpozději v okamžiku určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1.

5. Počínaje šestou dražbou nebo dříve se objem povolenek určený k dražbě na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 rovnoměrně rozdělí mezi dražby konané v daném roce s tou výjimkou, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v dražbách pořádaných v ostatních měsících roku.

6. Další ustanovení o harmonogramu a četnosti dražeb pořádaných jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 a 2 jsou uvedena v článku 32.

Článek 9

Okolnosti bránící konání dražeb

Aniž je dotčeno případné uplatnění pravidel uvedených v článku 58, může dražební platforma dražbu zrušit, pokud je řádné konání dané dražby narušeno nebo je její narušení pravděpodobné vzhledem k okolnostem, jež ovlivňují bezpečnost nebo spolehlivost systému informačních technologií, který je nezbytný k žádosti o povolení k podávání nabídek, k přístupu k dražbě nebo k jejímu provádění.

Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.

Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.

Článek 10

Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES

▼M1

1. V příloze I tohoto nařízení je pro každý členský stát uveden objem všech povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v roce 2012.

▼B

2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2013 a 2014, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice a po odečtení poloviny celkového objemu povolenek dražených v letech 2011 a 2012.

Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2015, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice.

Veškeré množství povolenek, které se má dražit podle článku 24 směrnice 2003/87/ES, se připočítá k objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce podle prvního nebo druhého pododstavce tohoto odstavce.

Při určování objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice a povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.

▼M1

3. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, vychází z přílohy I a z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí podle čl. 10 odst. 1 uvedené směrnice nebo z poslední změny původního předpokladu Komise zveřejněného do 31. ledna předchozího roku, přičemž se v co největší míře zohlední veškeré přechodně přidělené bezplatné povolenky odečtené nebo určené k odečtení podle čl. 10c odst. 2 směrnice 2003/87/ES od množství povolenek, které by jinak daný členský stát vydražil podle čl. 10 odst. 2 uvedené směrnice.

▼B

Veškeré následné změny objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce, se zohlední v objemu povolenek, které mají být draženy v následujícím kalendářním roce.

4. Aniž je dotčen čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, odpovídá podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola III uvedené směrnice, na daný kalendářní rok podílu určenému v souladu s čl. 10 odst. 2 téže směrnice po odečtení bezplatných povolenek přechodně přidělených daným členským státem v daném kalendářním roce podle článku 10c směrnice 2003/87/ES a po připočtení povolenek, které má daný členský stát dražit v témže kalendářním roce podle článku 24 uvedené směrnice.

Článek 11

Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení

1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.

▼M1

2. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují informace podle odstavce 1 tohoto článku v souladu s přílohou I a podle určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a zveřejnění tohoto množství Komisí nebo podle poslední změny původního předpokladu Komise, včetně veškerých úprav, podle čl. 10 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.

▼B

3. Nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být dražební platformou upraveny s ohledem na ukončení provozu zařízení ve smyslu čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úpravu množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.

4. Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, je určen a zveřejněn v souladu s článkem 32 tohoto nařízení.

Článek 12

Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES

1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v roce 2012, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne v souladu s čl. 3d odst. 1 uvedené směrnice.

Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne podle čl. 3d odst. 2 uvedené směrnice a který se rovnoměrně rozdělí do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.

Avšak při určování objemu povolenek, které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES.

2. Podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, na každý kalendářní rok v daném obchodovacím období odpovídá podílu určenému pro dané obchodovací období v souladu s čl. 3d odst. 3 uvedené směrnice a rozdělenému do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.

Článek 13

Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení

1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na rok 2012, do 30. září 2011 nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.

2. Počínaje rokem 2012 dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.

Nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být příslušnou dražební platformou upraveny s ohledem na povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f uvedené směrnice.

3. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavců 1 a 2 vychází z rozhodnutí Komise přijatého podle čl. 3e odst. 3 směrnice 2003/87/ES.

4. Ustanovení o kalendáři jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, jsou určena a zveřejněna podle článku 32 tohoto nařízení.

Článek 14

Úpravy kalendáře dražeb

1. Určení a zveřejnění ročních objemů, které mají být draženy, a nabídkových oken, objemů, dat, draženého produktu a dat platby a dodání v souvislosti s jednotlivými dražbami podle článků 10 až 13 a čl. 32 odst. 4 nelze měnit; výjimku představují úpravy z těchto důvodů:

a) zrušení dražby podle čl. 7 odst. 5 a 6, článku 9 a čl. 32 odst. 5;

b) pozastavení činnosti jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení stanovené nařízením Komise přijatým podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES;

c) rozhodnutí členského státu přijaté podle čl. 30 odst. 8;

d) nevypořádání podle čl. 45 odst. 5;

e) povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES;

f) ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 směrnice 2003/87/ES, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice;

g) jednostranné zahrnutí dodatečných činností a plynů podle článku 24 směrnice 2003/87/ES;

h) opatření přijatá podle článku 29a směrnice 2003/87/ES;

i) vstup změn tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES v platnost;

▼M1

j) nezařazení povolenek do dražeb podle čl. 22 odst. 5 nebo čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce;

k) potřeba, aby dražební platforma zabránila dražbě, která je v rozporu s tímto nařízením nebo směrnicí 2003/87/ES.

▼B

2. Pokud způsob provedení změny není v tomto nařízení stanoven, příslušná dražební platforma tuto změnu neprovede, dokud ji dříve nekonzultuje s Komisí a nezíská k ní její stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.







KAPITOLA IV

PŘÍSTUP K DRAŽBÁM

Článek 15

Osoby, které mohou při dražbě podávat nabídky přímo

Aniž je dotčen čl. 28 odst. 3, může při dražbě podávat nabídky přímo pouze osoba, která je způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek podle článku 18 a která povolení k podávání nabídek získá podle článků 19 a 20.

Článek 16

Přístupové prostředky

1. Dražební platforma zajistí prostředky pro nediskriminační přístup ke svým dražbám.

▼M1

2. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 zajistí vzdálený přístup ke svým dražbám prostřednictvím elektronického rozhraní, které je bezpečně a spolehlivě přístupné přes Internet.

Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 dále umožní nabízejícím přístup ke svým dražbám prostřednictvím vyhrazeného připojení k elektronickému rozhraní.

3. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 může nabídnout jeden nebo více alternativních prostředků pro přístup ke svým dražbám, pokud je z nějakého důvodu hlavní přístupový prostředek nepřístupný, za předpokladu, že tyto alternativní přístupové prostředky jsou bezpečné a spolehlivé a že jejich používání nevede k diskriminaci nabízejících.

Článek 17

Školení a poradenská linka

Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 nabídne k dražebnímu procesu, který pořádá, praktický internetový školicí modul včetně pokynů pro vyplnění a podávání formulářů a simulace podávání nabídek při dražbě. Dále zajistí poradenskou linku přístupnou prostřednictvím telefonu, faxu a elektronické pošty, která bude v provozu alespoň v provozních hodinách každého obchodovacího dne.

▼B

Článek 18

Osoby způsobilé k žádosti o povolení k podávání nabídek

1. Následující osoby jsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách:

a) provozovatel nebo provozovatel letadel s vkladním účtem provozovatele, který podává nabídky na vlastní účet, včetně mateřského podniku, dceřiného podniku nebo přidruženého podniku, jež jsou součástí stejné skupiny podniků jako provozovatel nebo provozovatel letadel;

b) investiční podniky, které získaly povolení podle směrnice 2004/39/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;

c) úvěrové instituce, které získaly povolení podle směrnice 2006/48/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;

d) obchodní seskupení osob uvedených v písmenu a), které podávají nabídky na svůj vlastní účet a jednají jako zástupci jménem svých členů;

e) veřejné subjekty nebo státem vlastněné subjekty členských států, jež kontrolují osoby uvedené v písmenu a).

2. Aniž je dotčena výjimka uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/39/ES, jsou k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách buď na svůj vlastní účet, nebo jménem klientů své hlavní činnosti způsobilé osoby, na něž se tato výjimka vztahuje a které jsou oprávněné podle článku 59 tohoto nařízení, pokud členský stát, kde jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti oprávnit.

▼M1

3. Osoby uvedené v odst. 1 písm. b) nebo c) jsou způsobilé k přímému podávání nabídek při dražbách jménem svých klientů, podávají-li nabídky pro dražené produkty, které nejsou finančními nástroji, a zavedl-li členský stát, ve kterém jsou usazeny, právní předpisy, jež umožňují příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby k podávání nabídek jménem svých klientů oprávnit.

▼B

4. Pokud osoby uvedené v odst. 1 písm. b) a c) a odstavci 2 podávají nabídky jménem svých klientů, zajistí, aby i sami tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2.

Pokud klienti osob uvedených v prvním pododstavci sami podávají nabídky jménem svých vlastních klientů, zajistí, aby i tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2. Stejné podmínky platí pro všechny další klienty v řetězci, kteří při dražbách podávají nabídky nepřímo.

5. Následující osoby nejsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách a ani se nesmějí dražeb účastnit prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článků 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby, jestliže ve vztahu k příslušným dražbám plní svou úlohu jakožto:

a) dražitel;

b) dražební platforma včetně systému zúčtování a systému vypořádání, který je k ní připojen;

c) osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení osob uvedených v písmenech a) a b);

d) osoby vykonávající práci pro osoby uvedené v písmenech a) a b).

6. Subjekt sledující dražby se nesmí účastnit dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.

Osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení subjektu sledujícího dražby, se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.

Osoby vykonávající pro subjekt sledující dražby práci v souvislosti s dražbami se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.

7. Možnost stanovená v článcích 44 až 50, na jejímž základě dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání přijímá od právního nástupce úspěšného nabízejícího platbu, dodává mu povolenky a přijímá od něj zajištění nesmí narušovat použití článků 17 až 20.

Článek 19

Požadavky pro udělení povolení k podávání nabídek

▼M1

1. Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1, kteří jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách, které uvedená dražební platforma koná, bez dalších požadavků, jež se na získání povolení vztahují, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

a) požadavky pro udělení povolení členovi nebo účastníkovi k obchodování povolenek na sekundárním trhu, jenž je organizován dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1, nejsou méně přísné než požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku;

b) dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 obdrží všechny dodatečné informace potřebné k ověření toho, zda byly splněny požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku, jež doposud ověřeny nebyly.

2. Osoby, které nejsou členy ani účastníky sekundárního trhu organizovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 a které jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou, pokud:

a) jsou usazeny v Unii a jsou provozovateli nebo provozovateli letadel;

b) jsou držiteli jmenovaného vkladního účtu;

c) jsou držiteli jmenovaného bankovního účtu;

d) jmenují alespoň jednoho zástupce nabízejícího, definovaného v čl. 6 odst. 3 třetím pododstavci;

e) na základě platné hloubkové kontroly klienta ujistí příslušnou dražební platformu o své totožnosti, totožnosti svých skutečných vlastníků, bezúhonnosti, podnikovém a obchodním profilu s ohledem na způsoby vytváření vztahu s nabízejícím, typu nabízejícího, povaze draženého produktu, velikosti budoucích nabídek a prostředcích platby a dodání;

f) ujistí příslušnou dražební platformu o svém finančním postavení, zejména zda jsou schopny plnit své finanční závazky a běžné závazky ve lhůtě jejich splatnosti;

g) mají zavedeny nebo jsou v případě požádání schopny zavést vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody nezbytné k uskutečnění maximální velikosti nabídky, již ukládá článek 57;

h) splňují požadavky čl. 49 odst. 1.

Pokud dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 neorganizuje sekundární trh, osoby, jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v písmenech a) až h) tohoto odstavce.

▼B

3. Osoby, které spadají do oblasti působnosti čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) nebo čl. 18 odst. 2 a které podávají nabídky jménem svých klientů, jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly splněny všechny tyto podmínky:

a) jejich klienty jsou způsobilé osoby ve smyslu čl. 18 odst. 1 nebo 2;

b) mají nebo s dostatečným předstihem před otevřením nabídkového okna budou mít příslušné vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody, které: i) jim umožní zpracovávat nabídky od svých klientů včetně podávání nabídek, vybírání plateb a převodu povolenek, ii) zabrání úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, které odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet, iii) zajistí, aby jejich klienti, kteří sami jednají jménem klientů podávajících nabídky při dražbách, uplatňovali požadavky stanovené v odstavci 2 tohoto článku a v tomto odstavci a aby totéž vyžadovali i od svých klientů a klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4. Příslušná dražební platforma se může spolehnout na spolehlivé kontroly prováděné osobami uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce, jejich klienty nebo klienty jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4. Osoby uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly schopny prokázat dražební platformě, kdykoliv je o to tato dražební platforma požádá v souladu s čl. 20 odst. 5 písm. d), že podmínky uvedené v prvním pododstavci písmenech a) a b) tohoto odstavce jsou splněny.

Článek 20

Podávání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek

▼M1

1. Před podáním své první nabídky přímo prostřednictvím některé dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 požádají osoby způsobilé podle čl. 18 odst. 1 nebo 2 příslušnou dražební platformu o povolení k podávání nabídek.

Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného příslušnou dražební platformou, kteří splňují požadavky čl. 19 odst. 1, získají povolení k podávání nabídek, aniž by o ně museli žádat podle prvního pododstavce tohoto odstavce.

▼B

2. Žádost o povolení k podávání nabídek podle odstavce 1 se podává vyplněním elektronické žádosti přístupné na internetu. Elektronickou žádost a její zpřístupnění na internetu zajistí a spravuje příslušná dražební platforma.

3. Žádost o povolení k podávání nabídek se doplní řádně ověřenými kopiemi všech podpůrných dokumentů, jež si dražební platforma vyžádá k prokázání toho, že žadatel vyhovuje požadavkům čl. 19 odst. 2 a 3. Žádost o povolení k podávání nabídek obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze II.

4. Žádost o povolení k podávání nabídek a veškeré podpůrné dokumenty se na vyžádání zpřístupňují ke kontrole subjektu sledujícímu dražby, příslušným donucovacím orgánům členského státu, jež vedou vyšetřování podle čl. 62 odst. 3 písm. e), a příslušným orgánům Unie, které se podílejí na vyšetřování vedeném na přeshraničním základě.

▼M1

5. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 může povolení k podávání nabídek na svých dražbách odmítnout, pokud žadatel odmítne:

a) vyhovět žádostem dražební platformy o doplňující informace nebo objasnění či zdůvodnění poskytnutých informací;

b) přijmout výzvu dražební platformy k účasti na pohovoru s kterýmkoliv pracovníkem žadatele v jejích obchodních prostorách nebo jinde;

c) povolit vyšetřování nebo ověření požadované dražební platformou, které zahrnuje návštěvy nebo kontroly na místě v obchodních prostorách žadatele;

d) vyhovět žádostem dražební platformy o informace požadované od žadatele, klientů žadatele nebo klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4 k ověření souladu s požadavky čl. 19 odst. 3;

e) vyhovět žádostem dražební platformy o informace nutné ke kontrole souladu s požadavky čl. 19 odst. 2.

6. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 uplatňuje opatření stanovená v čl. 13 odst. 4 směrnice 2005/60/ES, pokud jde o její transakce nebo obchodní vztahy s politicky exponovanými osobami, a to bez ohledu na zemi jejich trvalého pobytu.

7. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 od žadatele požaduje, aby žádal o povolení k podávání nabídek při jejích dražbách s cílem zajistit, že klienti žadatele vyhoví veškerým žádostem podle odstavce 5 a že jim vyhoví i klienti klientů žadatele ve smyslu čl. 18 odst. 4.

▼B

8. Žádost o povolení se považuje za staženou, pokud žadatel nepředloží informace požadované dražební platformou v přiměřené lhůtě stanovené v žádosti příslušné dražební platformy o informace podle odst. 5 písm. a), d) nebo e), která nesmí být kratší než pět obchodovacích dnů od data žádosti o informace, nebo pokud neodpoví na výzvu k pohovoru nebo vyšetřování či ověřování podle odst. 5 písm. b) nebo c), nesvolí k nim nebo při nich nespolupracuje.

▼M1

9. Žadatel nesmí dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 poskytnout žádné nepravdivé ani zavádějící informace. Žadatel příslušnou dražební platformu v úplnosti, pravdivě a neprodleně informuje o veškerých změnách svých okolností, které by mohly ovlivnit jeho žádost o povolení k podávání nabídek při dražbách, jež uvedená dražební platforma koná, nebo povolení k podávání nabídek, které mu již bylo uděleno.

10. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 o podané žádosti rozhodne a své rozhodnutí žadateli oznámí.

Příslušná dražební platforma může:

a) udělit nepodmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, včetně prodloužení nebo obnovení tohoto období;

b) udělit podmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;

c) odmítnout udělit povolení.

▼B

Článek 21

Odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení

▼M1

1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví každé osobě, která:

a) není nebo již není způsobilá k žádosti o podávání nabídek podle čl. 18 odst. 1 nebo 2;

b) nesplňuje nebo již nesplňuje požadavky článků 18, 19 a 20;

c) vědomě nebo opakovaně porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody.

2. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví, má-li v souvislosti s žadatelem podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, pokud toto odmítnutí, zrušení nebo pozastavení nevede ke zmaření úsilí příslušných vnitrostátních orgánů o stíhání nebo zadržení pachatelů těchto činností.

V takovém případě příslušná dražební platforma podá zprávu finanční zpravodajské jednotce uvedené v článku 21 směrnice 2005/60/ES v souladu s ustanoveními čl. 55 odst. 2 tohoto nařízení.

3. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo čl. 30 odst. 1 může odmítnout udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zrušit či pozastavit každé osobě, která:

a) z nedbalosti porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody;

b) se jinak chovala způsobem, který poškozuje řádné nebo účinné konání dražby;

c) je uvedena v čl. 18 odst. 1 písm. b) nebo c) nebo v čl. 18 odst. 2 a v průběhu předchozích 220 obchodovacích dnů nepodala nabídku v žádné dražbě.

▼B

4. Osobám uvedeným v odstavci 3 se odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení oznámí a poskytne se jim přiměřená lhůta k písemné odpovědi, stanovená v rozhodnutí o odmítnutí povolení nebo zrušení či pozastavení povolení.

Po posouzení písemné odpovědi osoby příslušná dražební platforma v odůvodněném případě:

a) udělí nebo obnoví povolení s účinností od určitého data;

b) udělí podmíněné povolení nebo podmíněné obnovení s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;

c) potvrdí odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení s účinností od určitého data.

Dražební platforma oznámí své rozhodnutí příslušné osobě.

5. Osoby, jejichž povolení k podávání nabídek je zrušeno či pozastaveno podle odstavců 1, 2 nebo 3, podniknou přiměřené kroky, aby jejich vyřazení z dražeb:

a) proběhlo řádně;

b) nepoškodilo zájmy jejich klientů ani nenarušilo účinný průběh dražeb;

c) neovlivnilo jejich povinnosti plnit ustanovení o platbách, podmínky jejich povolení k podávání nabídek v dražbách ani jiné související pokyny či dohody;

d) neohrozilo jejich povinnosti týkající se ochrany důvěrných informací podle čl. 19 odst. 3 písm. b) bodu ii), které zůstanou v platnosti po dobu 20 let od jejich vyřazení z dražeb.

V odmítnutí udělit povolení nebo ve zrušení či pozastavení povolení podle odstavců 1, 2 a 3 jsou uvedena opatření nutná k dodržení tohoto odstavce a dražební platforma ověří, zda tato opatření byla dodržena.







KAPITOLA V

JMENOVÁNÍ DRAŽITELE A JEHO FUNKCE

Článek 22

Jmenování dražitele

1. Každý členský stát jmenuje dražitele. Žádný členský stát nedraží povolenky, aniž by jmenoval dražitele. Stejného dražitele může jmenovat více členských států.

2. Dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb tak, aby se jmenovanou dražební platformou nebo s dražební platformou, již se chystá jmenovat, včetně k ní připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek.

▼M1

3. V případě členských států, které se neúčastní společných postupů podle čl. 26 odst. 1 a 2, dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb na dražebních platformách jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 a 2 tak, aby s těmito dražebními platformami včetně k nim připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní na těchto dražebních platformách dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek v souladu s čl. 30 odst. 7 druhým pododstavcem a čl. 30 odst. 8 prvním pododstavcem.

▼B

4. Členské státy se vyvarují sdělování důvěrných informací ve smyslu čl. 3 bodu 29 a čl. 37 písm. a) osobě, která pro dražitele vykonává práci.

V případě neoprávněného sdělení důvěrných informací osobám, které pro dražitele vykonávají práci, stanoví podmínky jmenování dražitele vhodná opatření k vyřazení osob, kterým byly důvěrné informace neoprávněně sděleny, z dražeb.

Použitím druhého pododstavce tohoto odstavce není dotčeno použití článků 11 až 16 směrnice 2003/6/ES a článku 43 tohoto nařízení na porušení zákazu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce.

▼M1

5. Povolenky, které mají být draženy jménem členského státu, se do dražeb nezařadí v případě, že tento členský stát nemá řádně jmenovaného dražitele nebo nejsou uzavřena či platná ujednání uvedená v odstavci 2.

▼B

6. Ustanovením odstavce 5 nejsou dotčeny žádné právní následky plynoucí podle práva Unie z toho, že členský stát nesplní své povinnosti podle odstavců 1 až 4.

7. Členské státy oznámí Komisi totožnost dražitele a jeho kontaktní údaje.

Totožnost a kontaktní údaje dražitele se zveřejní na internetové stránce Komise.

Článek 23

Funkce dražitele

Dražitel:

a) draží objem povolenek, jež mají být draženy každým členským státem, který jej jmenoval;

b) získává výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval;

c) vyplácí výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval.







KAPITOLA VI

JMENOVÁNÍ SUBJEKTU SLEDUJÍCÍHO DRAŽBY A JEHO FUNKCE

Článek 24

Subjekt sledující dražby

1. Všechny dražební procesy jsou sledovány tímtéž subjektem sledujícím dražby.

▼M1

Aniž je dotčen třetí pododstavec, povolenky, které mají být draženy jménem členského státu, se do dražeb nezařadí v případě, že tento členský stát nemá řádně jmenovaný subjekt sledující dražby nebo nejsou uzavřena či platná smluvní ujednání se subjektem sledujícím dražby.

Zabrání-li vyšší moc subjektu sledujícímu dražby zcela nebo částečně ve výkonu úkolů týkajících se dané dražby, může se příslušná dražební platforma rozhodnout tuto dražbu pořádat za předpokladu, že přijme vhodná opatření k zajištění adekvátního sledování dražby ze své strany. Předcházející ustanovení platí i v případech, kdy se jmenování subjektu sledujícího dražby zpozdí nejpozději do 1. ledna 2013 nebo nejpozději do 1. července 2013, nevede-li první zadávací řízení ke jmenování subjektu sledujícího dražby a je-li nezbytné uspořádat druhé zadávací řízení.

▼B

2. Všechny členské státy jmenují subjekt sledující dražby na základě společného zadávacího řízení mezi Komisí a členskými státy provedeného v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.

3. Jmenovací období subjektu sledujícího dražby nepřesáhne pět let.

Nejméně tři měsíce před uplynutím jmenovacího období nebo před ukončením jmenování subjektu sledujícího dražby je jmenován jeho nástupce podle odstavce 2.

4. Totožnost a kontaktní údaje subjektu sledujícího dražby se zveřejní na internetové stránce Komise.

▼M1

5. Členský stát, který se připojí ke společnému postupu uvedenému v odstavci 2 po vstupu dohody o společném zadávacím řízení uzavřené mezi členskými státy a Komisí v platnost, přijme podmínky sjednané členskými státy a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení a veškerá rozhodnutí, která byla podle uvedené dohody již přijata.

Po vstupu dohody o společném zadávacím řízení v platnost a dokud se členský stát nepřipojí ke společnému postupu uvedenému v odstavci 2, může mu být na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení udělen status pozorovatele s výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek.

▼B

Článek 25

Funkce subjektu sledujícího dražby

1. Subjekt sledující dražby sleduje každou dražbu a podává Komisi jménem příslušných členských států a příslušným členským státům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 4 čtvrtém pododstavci směrnice 2003/87/ES zprávu týkající se řádného provedení dražeb konaných předcházející měsíc v souladu s uvedeným pododstavcem, zejména pokud jde o:

a) spravedl