02000L0014 — CS — 26.07.2019 — 003.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opravena:









▼B

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2000/14/ES

ze dne 8. května 2000

o sbližování právních předpisů členských států týkajících se emisí hluku zařízení, která jsou určena k použití ve venkovním prostoru, do okolního prostředí







Článek 1

Účel

Účelem této směrnice je harmonizace právních předpisů členských států týkajících se norem o emisích hluku, postupů posuzování shody, označování, technické dokumentace a shromažďování údajů o emisích hluku zařízení, která jsou určena k použití ve venkovním prostoru, do okolního prostředí. Přispěje to k hladkému fungování vnitřního trhu při zachování ochrany zdraví a spokojenosti lidí.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Tato směrnice se vztahuje na zařízení uvedená v článcích 12 a 13 a definovaná v příloze I určená k použití ve venkovním prostoru. Tato směrnice se vztahuje pouze na zařízení, které se na trh nebo do provozu uvádí jako celek a je vhodné pro zamýšlené použití. Nevztahuje se na příslušenství bez vlastního pohonu, která jsou na trh nebo do provozu uváděna samostatně, s výjimkou ručních bouracích a sbíjecích kladiv a hydraulických bouracích kladiv.

2. Tato směrnice se nevztahuje na:

— všechna zařízení původně určená pro dopravu zboží nebo osob po pozemních komunikacích, po železnici a po vodních nebo vzdušných cestách,

— zařízení zvláště určená a konstruovaná pro vojenské a policejní účely a pro záchrannou službu.

Článek 3

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

a) „zařízením určeným k použití ve venkovním prostoru“ jakékoliv zařízení definované v čl. 1 odst. 2 směrnice 98/37/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. června 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se strojních zařízení ( 1 ), která jsou buď samojízdná nebo schopná převozu a jsou bez ohledu na poháněcí prvek nebo prvky typově určena k použití ve venkovním prostoru a která zatěžují hlukem okolní prostředí. Používání zařízení za podmínek, za kterých přenos zvuku není nebo téměř není ovlivněn (například ve stanech, přístřešcích proti dešti nebo v nedostavěných budovách) se považuje za používání ve venkovním prostoru. Je tím také míněno zařízení bez hnacího ústrojí používané pro průmyslové účely nebo pro účely ochrany prostředí, které je typově určeno k použití ve venkovním prostoru a které vyzařuje hluk do okolního prostředí. Všechny typy takového zařízení se dále nazývají „zařízením“;

b) „postupy posuzování shody“ se rozumí postupy uvedené v přílohách V až VIII, které vycházejí z rozhodnutí 93/465/EHS;

c) „označováním“ se rozumí viditelné, čitelné a trvalé připojení označení CE k zařízení provedené způsobem stanoveným v rozhodnutí 93/465/EHS a doprovázené údajem o garantované hladině akustického výkonu;

d) „hladinou akustického výkonu L WA“ se rozumí hladina akustického výkonu frekvenčně vážená váhovou funkcí A v dB vztažená k referenčnímu akustickému výkonu 1 pW a definovaná v EN ISO 3744:1995 a EN ISO 3746:1995;

e) „měřenou hladinou akustického výkonu“ se rozumí hladina akustického výkonu určená na základě měření podle přílohy III; měřené hodnoty se mohou určit buď na základě hodnot pro jednotlivý stroj reprezentující typ zařízení nebo jako průměr z hodnot pro určitý počet strojů;

f) „garantovanou hladinou akustického výkonu“ se rozumí hladina akustického výkonu určená v souladu s požadavky uvedenými v příloze III uváděná včetně nejistot vyplývajících z odchylek při výrobě a při měření, u níž výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství potvrdí, že není podle použitých technických pomůcek popsaných v technické dokumentaci překročena.

Článek 4

Uvádění na trh

1. Zařízení podle čl. 2 odst. 1 nesmí být uváděno na trh nebo do provozu do doby, než výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zajistí, že

— zařízení splňuje požadavky této směrnice, které se týkají emisí hluku do okolního prostředí,

— bylo provedeno posuzování shody postupy podle článku 14,

— zařízení je opatřeno označením CE a údajem o garantované hladině akustického výkonu a je k němu připojeno ES prohlášení o shodě.

2. Není-li výrobce ani jeho zplnomocněný zástupce usazen ve Společenství, povinnosti vyplývající ze směrnice se vztahují na kohokoliv, kdo uvádí zařízení ve Společenství na trh nebo do provozu.

Článek 5

Dozor nad trhem

1. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby zařízení podle čl. 2 odst. 1 mohla být uvedena na trh nebo do provozu pokud vyhovují ustanovením této směrnice, jsou opatřena označením CE a údajem o garantované hladině akustického výkonu a je k nim připojeno ES prohlášení o shodě.

2. Příslušné správní orgány členských států si musí vzájemně pomáhat při plnění povinností týkajících se provádění dozoru nad trhem.

Článek 6

Volný pohyb

1. Členské státy nesmějí na svém území zakazovat, omezovat nebo bránit uvádění na trh nebo do provozu zařízení podle čl. 2 odst. 1, pokud jsou tato zařízení v souladu s ustanoveními této směrnice a pokud jsou opatřena označením CE a údajem o garantované hladině akustického výkonu a je k nim přiloženo ES prohlášení o shodě.

2. Členské státy nesmějí na veletrzích, výstavách, předvádění a při podobných příležitostech bránit vystavování zařízení podle čl. 2 odst. 1, která nevyhovují ustanovením této směrnice, za předpokladu, že viditelné označení zřetelně udává, že zařízení není ve shodě s ustanoveními této směrnice a že nebude uvedeno na trh nebo do provozu do té doby, dokud jej výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství neuvede do shody. Při předváděních musí být přijata přiměřená bezpečnostní opatření pro zajištění ochrany osob.

Článek 7

Předpoklad shody

Členské státy předpokládají, že zařízení podle čl. 2 odst. 1, která jsou opatřena označením CE a údajem o garantované hladině akustického výkonu, a ke kterým je přiloženo ES prohlášením o shodě, jsou ve shodě se všemi ustanoveními této směrnice.

Článek 8

ES prohlášení o shodě

1. Aby výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, který vyrábí zařízení uvedené v čl. 2 odst. 1 prokázal, že příslušné zařízení je ve shodě s ustanoveními této směrnice, vypracuje písemné ES prohlášení o shodě pro každý typ vyráběného zařízení; minimální obsah tohoto prohlášení o shodě je stanoven v příloze II.

2. Členský stát může požadovat, aby prohlášení o shodě bylo vypracováno v úředním jazyce nebo jazycích Společenství určeném (určených) členským státem nebo do tohoto jazyka (jazyků) přeloženo, jestliže je zařízení uváděno na trh nebo do provozu na jeho území.

3. Výrobce zařízení podle čl. 2 odst. 1 nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství, uchovává vzor ES prohlášení o shodě po dobu 10 let po vyrobení posledního zařízení společně s technickou dokumentací podle bodu 3 přílohy V, bodu 3 přílohy VI, bodu 2 přílohy VII, bodů 3.1 a 3.3 přílohy VIII.

Článek 9

Nevyhovující zařízení

1. Pokud členský stát zjistí, že zařízení podle čl. 2 odst. 1 uváděné na trh nebo do provozu, nevyhovuje požadavkům této směrnice, přijme veškerá vhodná opatření, aby výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství uvedl zařízení do shody s ustanoveními této směrnice.

2. Jestliže

a) jsou překračovány nejvyšší přípustné hodnoty podle článku 12, nebo

b) pokračuje nedodržování jiných ustanovení této směrnice i přes to, že byla přijata opatření podle odstavce 1,

přijme příslušný členský stát veškerá vhodná opatření, aby omezil nebo zakázal uvádění daného zařízení na trh nebo do provozu nebo aby zajistil jeho stažení z trhu. Členský stát o takových opatřeních neprodleně uvědomí Komisi a ostatní členské státy.

3. Komise co nejdříve zahájí konzultace se zúčastněnými stranami. Jestliže Komise po těchto konzultacích zjistí, že

— přijatá opatření jsou oprávněná, uvědomí o tom neprodleně členský stát, který dal k těmto konzultacím podnět, a ostatní členské státy,

— opatření nejsou oprávněná, uvědomí o tom neprodleně členský stát, který dal k těmto konzultacím podnět, ostatní členské státy a výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.

4. Komise zajistí, aby členské státy byly informovány o průběhu a výsledku tohoto postupu.

Článek 10

Zákonné opravné prostředky

Jakékoliv opatření přijaté členským státem podle této směrnice, které omezuje uvádění na trh nebo do provozu zařízení, na něž se vztahuje tato směrnice, musí být přesně odůvodněno. Takové opatření musí být co nejdříve oznámeno dané straně současně s informací o zákonných opravných prostředcích dostupných podle platných právních předpisů daného členského státu, a o lhůtách pro jejich podání.

Článek 11

Označování

1. Zařízení podle čl. 2 odst. 1 uváděné na trh nebo do provozu, které je v souladu s ustanoveními této směrnice, musí být opatřeno označením shody CE. Označení se skládá z písmen „CE“. Předepsaná forma označení je uvedena v příloze IV.

2. Označení CE musí být doplněno údajem o garantované hladině akustického výkonu. Vzor pro uvedení tohoto údaje je stanoven v příloze IV.

3. Označení shody CE a údaj o garantované hladině akustického výkonu musí být viditelné, čitelné a nesmazatelné a musí být připojeny ke každému jednotlivému zařízení.

4. Je zakázáno opatřovat zařízení označeními nebo nápisy, které by mohly vést k omylu, pokud jde o význam označení CE nebo údaje o garantované hladině akustického výkonu. K zařízení může být připojeno jakékoliv jiné označení za předpokladu, že tím nebude snížena viditelnost a čitelnost označení CE a údaje o garantované hladině akustického výkonu.

5. Pokud se na zařízení podle čl. 2 odst. 1 vztahují jiné směrnice, které se týkají jiných hledisek a ve kterých se také stanoví připojení označení CE, pak toto označení vyjadřuje, že takové zařízení splňuje také ustanovení těchto jiných směrnic. Pokud však jedna nebo několik takových směrnic výrobci dovoluje, aby v průběhu přechodného období zvolil, který režim použije, pak označení CE vyjadřuje shodu pouze se směrnicemi, které výrobce použil. V takovém případě musí být v dokumentech, upozorněních nebo návodech požadovaných těmito směrnicemi a přiložených k takovým zařízením uveden seznam těchto směrnic, jak byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropských společenství.

Článek 12

Zařízení, na která se vztahují nejvyšší přípustné hodnoty hluku

Garantované hladiny akustického výkonu níže uvedených zařízení nesmějí překročit nejvyšší přípustné hladiny akustického výkonu podle následující tabulky nejvyšších přípustných hodnot:

— stavební výtahy na dopravu materiálu (poháněné spalovacím motorem) —

Definice:

příloha I, bod 3. Měření: příloha III, část B, bod 3,

— stroje na zhutňování (pouze vibrační válce nebo válce bez vibrace, vibrační desky a vibrační pěchy) —

Definice:

příloha I, bod 8. Měření: příloha III, část B, bod 8,

— kompresory (< 350 kW) —

Definice:

příloha I, bod 9. Měření: příloha III, část B, bod 9,

— ruční bourací a sbíjecí kladiva —

Definice:

příloha I, bod 10. Měření: příloha III, část B, bod 10,

— stavební vrátky (poháněné spalovacím motorem) —

Definice:

příloha I, bod 12. Měření: příloha III, část B, bod 12,

— dozery (< 500 kW) —

Definice:

příloha I, bod 16. Měření: příloha III, část B, bod 16,

— dampry (< 500 kW) —

Definice:

příloha I, bod 18. Měření: příloha III, část B, bod 18,

— hydraulická rýpadla nebo lanová lopatová rýpadla (< 500 kW) —

Definice:

příloha I, bod 20. Měření: příloha III, část B, bod 20,

— rýpadla-nakladače (< 500 kW) —

Definice:

příloha I, bod 21. Měření: příloha III, část B, bod 21,

— grejdry (< 500 kW) —

Definice:

příloha I, bod 23. Měření: příloha III, část B, bod 23,

— zdroje tlakové kapaliny —

Definice:

příloha I, bod 29. Měření: příloha III, část B, bod 29,

— kompaktory odpadu s nakládacím zařízením (< 500 kW) —

Definice:

příloha I, bod 31. Měření: příloha III, část B, bod 31,

— sekačky na trávu (žací stroje na trávu) (s výjimkou zemědělských a lesnických strojů a zařízení a víceúčelových zařízení, jejichž hlavní díl s vlastním pohonem má instalovaný výkon větší než 20 kW) —

Definice:

příloha I, bod 32. Měření: příloha III, část B, bod 32,

— vyžínače trávníků/začišťovače okrajů trávníku —

Definice:

příloha I, bod 33. Měření: příloha III, část B, bod 33,

— manipulační vozíky s protizávažím poháněné spalovacím motorem (s výjimkou manipulačních vozíků o jmenovité nosnosti nepřesahující 10 tun definovaných v bodu 36 druhé odrážce přílohy I) —

Definice:

příloha I, bod 36. Měření: příloha III, část B, bod 36,

— nakladače (< 500 kW) —

Definice:

příloha I, bod 37. Měření: příloha III, část B, bod 37,

— pojízdné jeřáby —

Definice:

příloha I, bod 38. Měření: příloha III, část B, bod 38,

— motorové kultivátory (< 3 kW) —

Definice:

příloha I, bod 40. Měření: příloha III, část B, bod 40,

— finišery na vozovku (s výjimkou finišerů se zhutňovací lištou) —

Definice:

příloha I, bod 41. Měření: příloha III, část B, bod 41,

— zdrojová soustrojí (< 400 kW) —

Definice:

příloha I, bod 45. Měření: příloha III, část B, bod 45,

— věžové jeřáby —

Definice:

příloha I, bod 53. Měření: příloha III, část B, bod 53,

— svařovací generátory —

Definice:

příloha I, bod 57. Měření: příloha III, část B, bod 57.

▼M1







Typ zařízení Čistý instalovaný výkon P (v kW) Elektrický výkon P el v kW (1) Hmotnost zařízení m v kg Šířka záběru L v cm Nejvyšší přípustná hladina akustického výkonu v dB/1 pW Etapa I od 3. ledna 2002 Etapa II od 3. ledna 2006 Stroje na zhutňování (vibrační válce, vibrační desky, vibrační pěchy) P ≤ 8 108 105 (2) 8 < P ≤ 70 109 106 (2) P > 70 89 + 11 lg P 86 + 11 lg P (2) Pásové dozery, nakladače, rýpadla-nakladače P ≤ 55 106 103 (2) P > 55 87 + 11 lg P 84 + 11 lg P (2) Kolové dozery, nakladače, rýpadla-nakladače, dampry, grejdry, kompaktory s nakládacím zařízením, manipulační vozíky s protizávažím poháněné spalovacím motorem, pojízdné jeřáby, stroje na zhutňování (válce bez vibrací), finišery na vozovky, zdroje tlakové kapaliny P ≤ 55 104 101 (2) (3) P > 55 85 + 11 lg P 82 + 11 lg P (2) (3) Rýpadla, stavební výtahy na dopravu materiálu, stavební vrátky, motorové kultivátory P ≤ 15 96 93 P > 15 83 + 11 lg P 80 + 11 lg P Ruční bourací a sbíjecí kladiva m ≤ 15 107 105 15 < m < 30 94 + 11 lg m 92 + 11 lg m (2) m ≥ 30 96 + 11 lg m 94 + 11 lg m Věžové jeřáby 98 + lg P 96 + lg P Svařovací generátory a zdrojová soustrojí P el ≤ 2 97 + lg P el 95 + lg P el 2 < P el ≤ 10 98 + lg P el 96 + lg P el ►C1 Pel > 10 ◄ 97 + lg P el 95 + lg P el Kompresory P ≤ 15 99 97 P > 15 97 + 2 lg P 95 + 2 lg P Sekačky na trávu, vyžínače trávníků/začišťovače okrajů trávníků L ≤ 50 96 94 (2) 50 < L ≤ 70 100 98 70 < L ≤ 120 100 98 (2) L > 120 105 103 (2) (1) Pel u svařovacích generátorů: konvenční svařovací proud násobený konvenčním napětím při zatížení a nejmenší hodnotě součinitele časového využití generátorů podle údajů výrobce. ( 2 ) Údaje pro etapu II jsou pouze předběžné údaje pro tyto typy zařízení: — vedené vibrační válce, — vibrační desky (> 3 kW), — vibrační pěchy, — dozery (s ocelovými pásy), — nakladače (s ocelovými pásy > 55 kW), — manipulační vozíky s protizávažím poháněné spalovacím motorem, — finišery na vozovky se zhutňovací lištou, — ruční bourací a sbíjecí kladiva s vnitřním spalovacím motorem (15 < m < 30), — sekačky na trávu, vyžínače trávníků/začišťovače okrajů trávníků. (3) Pro pojízdné jeřáby s jedním motorem platí limity pro etapu I až do 3. ledna 2008. Poté platí limity pro etapu II. Nejvyšší přípustné hladiny akustického výkonu se zaokrouhlují nahoru nebo dolů na celá čísla (méně než 0,5 na menší číslo; větší nebo rovno 0,5 na vyšší číslo).

▼B

Článek 13

Zařízení, na která se vztahuje pouze povinnost uvádět hodnoty hluku

Na níže uvedená zařízení se vztahuje požadavek vyznačení jejich garantované hladiny akustického výkonu:

— zdvižné pracovní plošiny se spalovacím motorem —

Definice:

příloha I, bod 1. Měření: příloha III, část B, bod 1,

— křovinořezy —

Definice:

příloha I, bod 2. Měření: příloha III, část B, bod 2,

— stavební výtahy na dopravu materiálu (poháněné elektrickým motorem) —

Definice:

příloha I, bod 3. Měření: příloha III. část B, bod 3,

— pásové pily pro staveniště —

Definice:

příloha I, bod 4. Měření: příloha III. část B, bod 4,

— kotoučové stolové pily pro staveniště —

Definice:

příloha I, bod 5. Měření: příloha III, část B, bod 5,

— přenosné řetězové pily —

Definice:

příloha I, bod 6. Měření: příloha III, část B, bod 6,

— kombinované pojízdné vysokotlaké myčky s vysavačem —

Definice:

příloha I, bod 7. Měření: příloha III, část B, bod 7,

— stroje na zhutňování (pouze vznětové pěchy) —

Definice:

příloha I, bod 8. Měření: příloha III, část B, bod 8,

— míchačky na betonové směsi nebo maltu —

Definice:

příloha I, bod 11. Měření: příloha III, část B, bod 11,

— stavební vrátky (s elektrickým pohonem) —

Definice:

příloha I, bod 12. Měření: příloha III, část B, bod 12,

— dopravníky a čerpadla na betonové směsi a malty —

Definice:

příloha I, bod 13. Měření: příloha III, část B, bod 13,

— pásové dopravníky —

Definice:

příloha I, bod 14. Měření: příloha III, část B, bod 14,

— chladicí zařízení na vozidla (trakční chladicí zařízení) —

Definice:

příloha I, bod 15. Měření: příloha III, část B, bod 15,

— vrtné soupravy —

Definice:

příloha I, bod 17. Měření: příloha III, část B, bod 17,

— zařízení na plnění a vyprazdňování zásobníků vozidel nebo cisteren —

Definice:

příloha I, bod 19. Měření: příloha III, část B, bod 19,

— kontejnery na recyklované sklo —

Definice:

příloha I, bod 22. Měření: příloha III, část B, bod 22,

— vyžínače travních porostů/začišťovače okrajů travních porostů —

Definice:

příloha I, bod 24. Měření: příloha III, část B, bod 24,

— přenosné nůžky na živé ploty —

Definice:

příloha I, bod 25. Měření: příloha III, část B, bod 25,

— vysokotlaké pojízdné čističky —

Definice:

příloha I, bod 26. Měření: příloha III, část B, bod 26,

— vysokotlaké vodní proudové čističky —

Definice:

příloha I, bod 27. Měření: příloha III, část B, bod 27,

— hydraulická bourací kladiva —

Definice:

příloha I, bod 28. Měření: příloha III, část B, bod 28,

— řezače spár —

Definice:

příloha I, bod 30. Měření: příloha III, část B, bod 30,

— vyfoukávače listí —

Definice:

příloha I, bod 34. Měření: příloha III, část B, bod 34,

— sběrače listí —

Definice:

příloha I, bod 35. Měření: příloha III, část B, bod 35,

— manipulační vozíky s protizávažím poháněné spalovacím motorem (pouze manipulační vozíky jiné než vozíky o jmenovité nosnosti nepřesahující 10 tun uvedených v bodu 36 druhé odrážce přílohy I) —

Definice:

příloha I, bod 36. Měření: příloha III, část B, bod 36,

— pojízdné kontejnery na odpadky (pojízdné popelnice) —

Definice:

příloha I, bod 39. Měření: příloha III, část B, bod 39,

— finišery na vozovky (vybavené hutnící lištou s velkou účinností) —

Definice:

příloha I, bod 41. Měření: příloha III, část B, bod 41,

— soupravy pro pilotovací práce —

Definice:

příloha I, bod 42. Měření: příloha III, část B, bod 42,

— pokladače potrubí —

Definice:

příloha I, bod 43. Měření: příloha III, část B, bod 43,

— rolby —

Definice:

příloha I, bod 44. Měření: příloha III, část B, bod 44,

— elektrická zdrojová soustrojí (≥ 400kW) —

Definice:

příloha I bod 45. Měření: příloha III část B bod 45,

— samosběrné zametače —

Definice:

příloha I bod 46. Měření: příloha III část B bod 46,

— vozy na sběr odpadků —

Definice:

příloha I bod 47. Měření: příloha III část B bod 47,

— stroje na frézování vozovek —

Definice:

příloha I bod 48. Měření: příloha III část B, bod 48,

— kypřiče (rozrývače) —

Definice:

příloha I bod 49. Měření: příloha III část B bod 49,

— drtiče/štěpkovací stroje —

Definice:

příloha I bod 50. Měření: příloha III část B bod 50,

— sněhové frézy (samojízdné, bez příslušenství) —

Definice:

příloha I bod 51. Měření: příloha III část B bod 51,

— pojízdné vysavače —

Definice:

příloha I bod 52. Měření: příloha III část B bod 52,

— rýhovače —

Definice:

příloha I bod 54. Měření: příloha III část B bod 54,

— automíchače —

Definice:

příloha I bod 55. Měření: příloha III část B bod 55,

— čerpací stanice na vodu (určené pro jiné než ponorné použití) —

Definice:

příloha I bod 56. Měření: příloha III část B bod 56.

Článek 14

Posuzování shody

1. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství před uvedením jakéhokoliv zařízení uvedeného v článku 12 na trh nebo do provozu podrobí každý typ takového zařízení jednomu z následujících postupů posuzování shody:

— interní řízení výroby spojené s posouzením technické dokumentace a s pravidelným kontrolním postupem podle přílohy VI, nebo

— postup ověřování každého jednotlivého výrobku podle přílohy VII, nebo

— postup komplexního zabezpečování jakosti podle přílohy VIII.

2. Před uvedením jakéhokoliv zařízení podle článku 13 na trh nebo do provozu podrobí výrobce zařízení nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství každý typ takového zařízení postupu interního řízení výroby podle přílohy V.

3. Členský stát zajistí, aby Komise a kterýkoliv jiný členský stát získali, na základě odůvodněného požadavku, všechny informace používané při posuzování shody týkající se typu zařízení, a zejména pak dokumentaci předkládanou podle bodu 3 přílohy V , bodu 3 přílohy VI, bodu 2 přílohy VII, bodů 3.1 a 3.3 přílohy VIII.

Článek 15

Oznámené subjekty

1. Členské státy v rámci své pravomoci jmenují subjekty pro provádění nebo dozor nad postupem posuzování shody podle čl. 14 odst. 1.

2. Členské státy jmenují pouze takové subjekty, které splňují kritéria uvedená v příloze IX. Ze skutečnosti, že subjekt splňuje kritéria uvedená v příloze IX této směrnice, však nevyplývá pro členský stát povinnost tento subjekt jmenovat.

3. Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům subjekty, které jmenovaly a také zvláštní úkoly a postupy přezkoušení, pro jejichž provádění byly jmenovány, a dále identifikační čísla, která jim byla Komisí již dříve přidělena.

4. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství seznam oznámených subjektů spolu s jejich identifikačními čísly a úkoly, kterými byly pověřeny. Komise zajistí průběžnou aktualizaci tohoto seznamu.

5. Členský stát oznámení odvolá, jestliže zjistí, že tento subjekt již nesplňuje kritéria uvedená v příloze IX. Neprodleně o tom uvědomí Komisi a ostatní členské státy.

Článek 16

Shromažďování údajů o hluku

1. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství zaslal odpovědnému správnímu orgánu členského státu, ve kterém má sídlo nebo ve kterém uvádí na trh nebo do provozu zařízení podle čl. 2 odst. 1, a také Komisi kopii ES prohlášení o shodě ke každému typu zařízení podle čl. 2 odst. 1.

2. Komise shromáždí o všech zařízeních údaje, které jí byly předány na základě odstavce 1.

3. Členské státy mohou na požádání od Komise obdržet shromážděné údaje.

4. Komise pravidelně, nejlépe jednou ročně, zveřejní příslušné informace. Tato zveřejnění musí pro každý typ nebo model zařízení obsahovat alespoň tyto údaje:

— čistý instalovaný výkon nebo jakýkoliv obdobný údaj,

— naměřenou hladinu akustického výkonu,

— garantovanou hladinu akustického výkonu,

— popis zařízení,

— název a/nebo tovární značku výrobce,

— číslo/název modelu.

Článek 17

Omezení používání

Ustanovení této směrnice nezabraňují členským státům, aby za předpokladu řádného dodržování Smlouvy, stanovily

— opatření, jimiž se omezí používání zařízení podle čl. 2 odst. 1 v oblastech, které považují za závažné, včetně případného omezení provozní doby zařízení,

— požadavky, které považují za nutné pro zajištění ochrany osob při používání příslušného zařízení, pokud se tím nezmění zařízení způsobem, který není popsán v této směrnici.

Článek 18

Výbor

1. Komisi je nápomocen výbor.

▼M3 —————

▼M2 —————

▼M3

Článek 18a

Změny přílohy III

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18b, kterými se mění příloha III za účelem jejího přizpůsobení technickému pokroku. Tyto akty v přenesené pravomoci nemají přímý dopad na měřenou hladinu akustického výkonu zařízení uvedeného v článku 12, zejména pak zahrnutím odkazů na příslušné evropské normy.

▼M3

Článek 18b

Výkon přenesené pravomoci

1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 18a je svěřena Komisi na dobu pěti let od 26. července 2019. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 18a kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů ( 2 ).

5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 18a vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

▼B

Článek 19

Pravomoci výboru

Výbor

a) zajistí výměnu informací a zkušeností týkajících se zavádění a praktického uplatnění této směrnice a projednávání otázek společného zájmu v těchto oblastech;

▼M3 —————

▼B

c) radí Komisi s ohledem na závěry a změny podle čl. 20 odst. 2.

Článek 20

Zprávy

1. ►M1 Nejpozději do 3. ledna 2007 ◄ a pak každé čtyři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o svých zkušenostech se zaváděním a správním zabezpečením této směrnice. Tato zpráva musí obsahovat zejména:

a) přehled údajů o hluku shromážděných podle článku 16 a další příslušné informace;

b) vyjádření o potřebě změny v seznamech uvedených v článcích 12 a 13, zvláště pak vyjádření, zda je třeba do čl. 12 nebo 13 doplnit další zařízení nebo určitá zařízení přesunout z článku 13 do článku 12;

c) vyjádření o potřebě a možnostech revize nejvyšších přípustných hodnot podle článku 12 vzhledem k technickému vývoji;

d) vyjádření, ve kterém bude uveden souhrn pomůcek použitelných při dalším snižování hluku zařízení.

2. Po všech nezbytných konzultacích, zejména s výborem, předloží Komise při této příležitosti svoje závěry a v případě potřeby návrhy na jakoukoliv změnu této směrnice.

▼M1 —————

▼B

Článek 21

Zrušovací ustanovení

1. Směrnice 79/113/EHS, 84/532/EHS, 84/533/EHS, 84/534/EHS, 84/535/EHS, 84/536/EHS, 84/537/EHS, 84/538/EHS a 86/662/EHS se ke dni 3. ledna 2002 zrušují.

2. Vydané certifikáty přezkoušení typu a měření zařízení uskutečněná podle směrnic uvedených v odstavci 1 je možno použít pro vypracování technické dokumentace podle bodu 3 přílohy V, bodu 3 přílohy VI, bodu 2 přílohy VII, bodů 3.1 a 3.3 přílohy VII této směrnice.

Článek 22

Provedení a použitelnost

1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 3. července 2001. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

2. Členské státy použijí tyto předpisy ode dne 3. ledna 2002. Členské státy však povolí výrobcům nebo jejich zplnomocněným zástupcům usazeným ve Společenství využít této směrnice již od 3. července 2001.

3. Ustanovení článku 12 týkající se snížených nejvyšších přípustných hladin akustického výkonu v rámci etapy II se použijí ode dne 3. ledna 2006.

4. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

5. Členské státy sdělí Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 23

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Článek 24

Určení směrnice

Tato směrnice je určena členským státům.









PŘÍLOHA I

DEFINICE ZAŘÍZENÍ

1. Zdvižné pracovní plošiny se spalovacím motorem

Zařízení, které se skládá nejméně z těchto částí: pracovní plošiny, výložníku a podvozku. Pracovní plošina se zábradlím nebo koš může být se zátěží přemístěn do požadované pracovní polohy. S podvozkem spojený výložník nese pracovní plošinu; tato konstrukce umožňuje přemístění pracovní plošiny do požadované polohy.

2. Křovinořez

Přenosné ruční zařízení poháněné spalovacím motorem a vybavené rotujícím kovovým nebo plastovým nástrojem na řezání plevele, křovin, stromků a podobné vegetace. Řezací ústrojí pracuje v rovině zhruba rovnoběžné se zemí.

3. Stavební výtah na dopravu materiálu

Poháněný, dočasně provozovaný, stavební výtah obsluhovaný osobami, které mají povolen vstup na staveniště a do technických zařízení staveb. Slouží pro

i) obsluhu určitých nakládacích míst a je vybaven plošinou,

— která je určena pouze na dopravu materiálu,

— která umožňuje vstup osob během nakládání a vykládání,

— která umožňuje vstup a dopravu oprávněných osob při montáži, demontáži a údržbě,

— která je obsluhovaná,

— která se pohybuje svisle nebo po vedení neodchylujícím se od svislého směru o více než 15o,

— která je přidržovaná nebo nesená ocelovými lany, řetězy, pohybovými šrouby a maticemi, ozubenými hřebeny a pastorky, hydraulickými válci (přímými nebo nepřímými) nebo zvedacím kloubovým mechanismem,

— jejíž stožár musí být případně kotven zvláštní konstrukcí, nebo pro

ii) obsluhu jednoho horního nakládacího místa nebo pracovního podlaží nacházejícího se na konci vedení (například na střeše) a je vybaven nosičem břemene,

— který je určen pouze na dopravu materiálu,

— který je konstruován tak, aby nebylo nutné na něj vstupovat při nakládání nebo vykládání nebo při údržbě, montáži a demontáži,

— na který nesmějí vstupovat osoby,

— který je obsluhovaný,

— který je konstruován pro pohyb po vedení odchylujícím se od svislého směru nejméně o 30o, které se však může instalovat v libovolném úhlu,

— který je držen nebo nesen ocelovým lanem a mechanickým pohonem,

— který je ovládán tlačítkovými ovládači,

— který nemá protizávaží,

— jehož nosnost nepřesahuje 300 kg,

— jehož rychlost nepřesahuje 1 m/s,

— jehož vedení musí být podepřeno zvláštní konstrukcí.

4. Pásová pila pro staveniště

Stroj s ručním podáváním o váze menší než 200 kg vybavený jedním pilovým listem tvaru nekonečného pásu namontovaného a vedeného mezi dvěmi nebo více kladkami (rolnami).

5. Jednokotoučová stolová pila pro staveniště

Stroj s ručním podáváním o váze menší než 200 kg vybavený jedním pilovým kotoučem (jiným než omítacím) o průměru 350 až 500 mm, který zaujímá v průběhu řezání stálou polohu, a horizontálním stolem, který nebo jehož část je za provozu ve stálé poloze. Pilový kotouč je za provozu připevněn k horizontálnímu nevýkyvnému vřetenu, jehož poloha se v průběhu obrábění nemění. Stroj může mít kteroukoliv z dále uvedených vlastností:

— možnost měnit výšku kotouče nad stolem,

— rám stroje může být otevřený nebo uzavřený,

— stroj může být vybaven přídavným ručně obsluhovaným posuvným stolem (nikoliv přímo u kotouče).

6. Přenosné řetězové pily

Mechanizované nářadí určené pro řezání dřeva pilovým řetězem tvořící celek, který se skládá z rukojetí, pohonu a řezací části, který je konstruován pro dvouruční ovládání.

7. Kombinovaná pojízdná vysokotlaká myčka s vysavačem

Vozidlo, které může sloužit buď jako vysokotlaká myčka, nebo jako vysavač. Viz pojízdná vysokotlaká myčka a pojízdný vysavač.

8. Stroj na zhutňování

Stroj, který zhutňuje materiály, například vrstvy kameniva, zeminy nebo asfaltové směsi, válcováním, tampingem nebo vibracemi pracovního nástroje. Může být samojízdný, přívěsný, vedený nebo připojen k nosnému stroji. Stroje na zhutňování se rozdělují takto:

— řízené válce: samojízdné stroje na zhutňování s jedním nebo více kovovými válcovými tělesy (běhouny) nebo pneumatikami (pryžovými koly), u kterých je stanoviště obsluhy součástí stroje,

— vedené válce: samojízdné stroje na zhutňování s jedním nebo více kovovými válcovými tělesy (běhouny) nebo pneumatikami, jejichž pojezd, řízení, brzdy a vibrace jsou ovládány doprovodnou obsluhou nebo dálkově,

— přívěsné válce: stroje na zhutňování s jedním nebo více kovovými válcovými tělesy (běhouny) nebo pneumatikami, které nejsou vybaveny vlastním pohonem a jejichž obsluha se nachází na tahači,

— vibrační desky a vibrační pěchy: stroje na zhutňování vybavené ve spodní části téměř plochými deskami, které mohou vibrovat; jsou ovládány doprovodnou obsluhou nebo jsou upraveny jako návěs na nosný stroj,

— vznětové pěchy: stroje na zhutňování vybavené plochou botkou jako zhutňovacím nástrojem, který je tlakem vnitřní exploze uváděn do převážně vertikálního pohybu; stroj je ovládán obsluhou.

9. Kompresor

Jakýkoliv stroj určený k používání s vyměnitelnou výbavou, který stlačuje vzduch, plyny nebo páry na tlak vyšší než je tlak na vstupu. Kompresor se skládá z vlastního kompresoru, hlavní hnací jednotky a veškerých komponent nebo zařízení nutných pro bezpečný provoz kompresoru.

Vyňaty jsou následující skupiny zařízení:

— ventilátory, tj. zařízení zajišťující proudění vzduchu při přetlaku nepřevyšujícím 110 000 Pa,

— vakuové vývěvy, tj. zařízení umožňující vyčerpání vzduchu z uzavřeného prostoru při tlaku nepřevyšujícím atmosférický tlak,

— plynové turbíny.

10. Ruční bourací a sbíjecí kladiva

Bourací a sbíjecí kladiva (na jakýkoliv pohon) určená pro práci na stavbách a staveništích.

11. Míchačka na betonové směsi nebo maltu

Stroj na přípravu betonové směsi nebo malty s využitím jakéhokoliv způsobu plnění, míchání a vyprazdňování. Míchačky betonové směsi na nákladních automobilech se nazývají automíchače (viz definice 55).

12. Stavební vrátek

Dočasně namontované motoricky poháněné zdvihadlo vybavené zařízením pro zvedání a spouštění zavěšených břemen.

13. Dopravníky a čerpadla na betonové směsi a malty

Dopravníky a čerpadla na betonové směsi nebo malty s míchacím zařízením nebo bez něj, které dopravují materiál na místo určení potrubím, rozváděcím zařízením nebo rozváděcím výložníkem. Doprava materiálu se uskutečňuje:

— u betonové směsi mechanicky pístovým nebo rotačním čerpadlem,

— u malty mechanicky pístovým, vřetenovým, hadicovým a rotačním čerpadlem nebo pneumaticky kompresorem, který je popř. vybaven vzdušníkem.

Tyto stroje mohou být namontovány na nákladních vozidlech, přívěsech nebo speciálních vozidlech.

14. Pásový dopravník

Dočasně umístěný stroj vhodný pro dopravu materiálu pomocí pohyblivého pásu.

15. Chladicí zařízení na vozidla (trakční chladicí zařízení)

Zařízení pro chlazení nákladního prostoru vozů třídy N2, N3, O3 a O4 podle směrnice 70/156/EHS.

Chladicí zařízení může mít vlastní pohon tvořící jeho nedílnou součást, může být poháněno samostatnou pohonnou jednotkou připevněnou ke karosérii vozidla, motorem vozidla nebo samostatným nebo pomocným zdrojem energie.

16. Dozer

Samojízdný kolový nebo pásový stroj používaný k vyvíjení tlačné nebo tažné síly na přimontovaný pracovní nástroj.

17. Vrtná souprava

Stroj určený k vrtání děr na stavbách pomocí

— nárazového vrtání,

— rotačního vrtání,

— rotačního nárazového vrtání.

Vrtné soupravy zůstávají při vrtání na místě. Mohou se vlastní silou přemísťovat z jednoho pracovního stanoviště na druhé. Za samojízdné se považují rovněž soupravy namontované na nákladních vozidlech, kolových podvozcích, traktorech, strojích s pásovým podvozkem a na podstavcích přemisťovaných smykem (tažených navijákem). Jsou-li vrtné soupravy namontovány na nákladní vozidla, tahače, přívěsy nebo na kolové podvozky, mohou být po veřejných komunikacích přepravovány při vyšších rychlostech.

18. Dampr

Samojízdný stroj na kolovém nebo pásovém podvozku s otevřenou korbou určený k dopravě a vyklápění nebo rozprostírání materiálu. Součástí dampru může být vlastní nakládací zařízení.

19. Zřízení na plnění a vyprazdňování zásobníků vozidel nebo cisteren

Stroj s vlastním pohonem, který se přistavuje k vozidlům se zásobníky nebo cisternám za účelem naplnění nebo vyprázdnění tekutého nebo sypkého materiálu pomocí čerpadel nebo podobných zařízení.

20. Hydraulická rýpadla a lanová lopatová rýpadla

Samojízdný (samohybný) stroj na pásovém nebo kolovém podvozku vybavený otočnou nástavbou schopnou otáčení minimálně v úhlu 360o, který těží, zdvihá, přenáší a vysypává materiál pomocí lopaty připevněné k násadě a výložníku nebo teleskopickému výložníku, bez pojíždění podvozku v průběhu kterékoliv jednotlivého cyklu stroje.

21. Rýpadlo-nakladač

Samojízdný stroj na kolovém nebo pásovém podvozku jehož podvozek je konstruován pro montáž nakládacího zařízení na přední části a rýpadlového zařízení na zadní části. Při použití jako rýpadlo stroj za běžných okolností těží pod úrovní stanoviště stroje pohybem lopaty směrem k sobě. Rýpadlové zařízení (hloubková lopata) zdvihá, přepravuje a vysypává materiál a stroj přitom nepojíždí. V nakládacím režimu stroj nakládá nebo těží materiál dopřednými pohyby a materiál zdvihá, přepravuje a vysypává.

22. Kontejner na recyklované sklo

Kontejner vyrobený z libovolného materiálu, který se používá pro sběr lahví. Má nejméně jeden otvor pro vhazování lahví a další otvor pro vyprazdňování zásobníku.

23. Grejdr

Samojízdný stroj na kolovém podvozku s nastavitelnou radlicí umístěnou mezi přední a zadní nápravou, který podle potřeby odřezává, odstraňuje a rozhrnuje materiál.

24. Vyžínač travních porostů/začišťovač okrajů travních porostů

Přenosné nářadí poháněné vlastním spalovacím motorem vybavené ohebným lankem, strunou nebo jiným nekovovým ohebným řezacím prvkem, jako otáčejícím se řezacím nástrojem a používané pro vyžínání travního porostu, trávy nebo podobné měkké vegetace. Řezací nástroj pracuje v rovině přibližně rovnoběžné se zemí (vyžínače travních porostů) nebo přibližně kolmé k zemi (začišťovače okrajů travních porostů).

25. Přenosné nůžky na živé ploty s vlastním pohonem

Ruční nářadí s vlastním pohonem obsluhované jedním člověkem, které je konstruováno pro použití k stříhání živých plotů a křovin za pomoci jednoho nebo více rovinných nožů s přímočarým vratným pohybem.

26. Vysokotlaká pojízdná čistička

Vozidlo vybavené zařízením pro čištění stok a podobných instalací pomocí vysokotlakého proudu vody. Zařízení může být buď připevněno na vhodný pojízdný nosný podvozek, nebo vestavěno do vlastního podvozku. Zařízení může být pevně připojeno nebo může být demontovatelné jako výměnný svršek.

27. Vysokotlaká vodní proudová čistička

Stroj vybavený tryskou nebo jiným otvorem pro zvýšení rychlosti proudu, která umožňuje, aby voda, včetně případných přísad, tryskala volným proudem. Obecně se vysokotlaké vodní proudové čističky skládají z pohonu, zdroje tlakové kapaliny, hadic, postřikovače, bezpečnostního ústrojí, ovládačů a měřidel. Vysokotlaké vodní proudové čističky mohou být mobilní nebo stacionární:

— mobilní vysokotlaké vodní proudové čističky jsou přemístitelné stroje, které jsou určeny k použití na různých místech, a z toho důvodu jsou obecně vybaveny vlastním podvozkem nebo jsou namontovány na vozidle. Všechny přívody jsou ohebné a snadno odpojitelné,

— stacionární vysokotlaké vodní proudové čističky jsou určeny k dlouhodobému použití na jednom místě, mohou však být pomocí vhodného vybavení přemístěny na jiné místo. Jsou obvykle připevněny k ližinám nebo rámu a vybaveny odpojitelnými přívody.

28. Hydraulické bourací kladivo

Zařízení využívající hydraulický zdroj energie nosiče (někdy za pomocí plynu) pro zrychlení pístu, který pak naráží na nástroj. Rázová vlna vybuzená tímto kinetickým dějem se přenáší z nástroje do materiálu a způsobuje tak destrukci materiálu. Hydraulická bourací kladiva potřebují pro svoji činnost tlakový olej. Celá nosná jednotka s kladivem je ovládána obsluhou, která obvykle sedí v kabině.

29. Zdroj tlakové kapaliny

Zařízení určené k použití s výměnným příslušenstvím sloužící k zvýšení tlaku kapalin. Skládá se z hlavního pohonu čerpadla, popř. se zásobníkem a z příslušenství (například ovládačů, odlehčovacího ventilu).

30. Řezač spar

Pojízdný stroj určený k řezání spar do betonového, živičného a podobného povrchu vozovek. Řezným nástrojem je vysokootáčkový kotouč. Řezač spar může být posouván dopředu

— ručně,

— ručně s přídavným strojním pohonem,

— strojním pohonem.

31. Kompaktor odpadu s nakládacím zařízením

Samojízdný kompaktor na kolovém podvozku s ocelovými koly (běhouny), ke kterému je vpředu připojeno nakládací zařízení s lopatou a který je především určen ke zhutňování, přemísťování, srovnávání a nakládání zeminy, odpadních materiálů nebo odpadků.

32. Sekačka na trávu (žací stroj na trávu)

Sekačka na trávu vedená nebo samojízdná (se sedící obsluhou) nebo stroj s travním žacím příslušenstvím, jehož nástroj pracuje v rovině přibližně rovnoběžné se zemí, přičemž výška od země je nastavitelná pomocí kol, vzduchového polštáře nebo plazů atd., a který používá jako zdroj energie spalovací nebo elektrický motor. Řezacím ústrojím jsou

— pevné žací prvky, nebo

— nekovové lanko (lanka) nebo volně rotující výkyvné žací nástroje o kinetické energii přesahující 10 J; kinetická energie se přitom určuje podle přílohy B EN 786:1997.

Je v tom také zahrnuta vedená nebo samojízdná (se sedící obsluhou) sekačka na trávu nebo stroj s travním žacím příslušenstvím, s žacími nástroji rotujícími kolem vodorovné osy, které vykonávají funkci sečení pomocí neohebné žací lišty (vřetenový žací stroj).

33. Vyžínač trávníků/začišťovač okrajů trávníků

Elektricky poháněné vedené nebo přenosné ruční nářadí na sekání trávy, jehož řezací prvek je tvořen nekovovou strunou nebo volně rotujícím nekovovým nožem o kinetické energii nepřesahující 10 J, používaný pro sekání trávy nebo obdobné měkké vegetace. Řezací prvek (prvky) pracuje (pracují) v rovině přibližně rovnoběžné se zemí (vyžínače trávníků) nebo v rovině kolmé k zemi (začišťovače okrajů trávníků). Kinetická energie se přitom určuje podle přílohy B EN 786:1997.

34. Vyfoukávač (foukač) listí

Stroj s vlastním pohonem vhodný k čištění trávníků, pěšin, cest, ulic atd. od listí a jiných materiálů proudem vzduchu o vysoké rychlosti. Může být přenosný (ruční) nebo nepřenosný, avšak pojízdný.

35. Sběrač listí

Stroj s vlastním pohonem vhodný pro sběr listí a jiných zbytků pomocí vysávacího zařízení, které se skládá z pohonu vytvářejícího podtlak uvnitř stroje, sací hubice a zásobníku pro sebraný materiál. Může být přenosný (ruční) nebo nepřenosný, avšak pojízdný.

36. Manipulační vozík s protizávažím poháněný spalovacím motorem

Manipulační vozík na kolovém podvozku poháněný vlastním spalovacím motorem s protizávažím a vybavený zdvihacím zařízením (nosný sloup, teleskopický rám nebo kloubová ramena). Jedná se o

— terénní manipulační vozíky (manipulační vozík s protizávažím na pneumatikách určený především pro práci v neupraveném přírodním terénu a na rozrušeném terénu, například na stavbách),

— ostatní manipulační vozíky s protizávažím s výjimkou speciálních manipulačních vozíků s protizávažím konstruovaných pro práci s kontejnery.

37. Nakladač

Samojízdný stroj na kolovém nebo pásovém podvozku, jehož součástí je upínací zařízení lopaty s kloubovým mechanismem a který je určen k nakládání nebo těžení materiálu pomocí dopředného pohybu stroje a ke zdvihání, přepravě a vysypávání materiálu.

38. Pojízdný jeřáb

Samojízdný výložníkový jeřáb, který může pojíždět s břemenem i bez břemene aniž k tomu potřebuje upravenou dráhu, a jehož hmotnost zajišťuje stabilitu. Pracuje na pneumatikách, pásech nebo jiných pojízdných mechanismech. Na stabilním pracovním stanovišti může být podpírán výsuvnými podpěrami nebo jiným příslušenstvím zvyšujícím stabilitu. Nástavba jeřábu může být zcela otočná nebo s omezeným otáčením nebo neotočná. Běžně je vybaven jedním nebo více zdvihacími mechanismy nebo hydraulickými válci pro zdvihání a spouštění výložníku a břemene. Pojízdné jeřáby jsou vybaveny teleskopickým, článkovým nebo i příhradovým výložníkem a nebo výložníkem, který je jejich kombinací, konstruovaným tak, aby umožňoval snadné spouštění dolů. Břemeno může být na výložníku zavěšeno pomocí kladnice s hákem nebo jiného speciálního příslušenství pro zdvihání břemen.

39. Pojízdný kontejner na odpadky (pojízdná popelnice)

Kontejnery vhodné konstrukce vybavené koly a krytem a určené k dočasnému uskladnění odpadků.

40. Motorový kultivátor

Samojízdný vedený stroj

— s nosnými kolem (koly) nebo bez něj (nich), jehož pracovní části fungují jako kypřicí nástroje a současně přitom zajišťují pohyb vpřed (motorová okopávačka), a

— pohybující se vpřed pomocí jednoho nebo několika kol, která jsou poháněna přímo motorem, vybavený kypřicím nástrojem (motorový kypřič s kolovým pohonem).

41. Finišer na vozovky

Pojízdný stroj na stavbu vozovek používaný pro pokrývání povrchu vozovek stavebním materiálem, jako jsou živičné a betonové směsi nebo štěrk. Finišer na vozovky může být vybaven srovnávací a hutnicí lištou s velkou účinností.

42. Souprava na pilotovací práce

Zařízení pro zarážení nebo vytahování pilot, například beranidla, vytahovače, vibrátory nebo zařízení pro statické zatlačování a vytahování pilot, které je tvořeno sestavou strojů a dílů používaných pro zarážení nebo vytahování pilot a které také zahrnuje:

— beranicí soupravu na piloty skládající se z nosného stroje (na pásovém podvozku, kolovém podvozku, kolejnicích nebo na plovoucích tělesech), ovládacího nebo ovládacího a vodícího zařízení,

— příslušenství, jako jsou například čepec beranidla, kryt beranidla, plechové desky, zaváděcí mechanismus, upínací mechanismus, zařízení pro manipulaci s piloty, vedení pilot, akustické kryty a absorbéry rázů a vibrací, zdrojové soustrojí (generátor) a výtah nebo pohyblivá plošina pro obsluhu.

43. Pokladač potrubí

Samojízdný stroj na kolovém nebo pásovém podvozku konstruovaný speciálně pro manipulaci s potrubím a jeho pokládání a pro dopravu potrubního vybavení. Stroj konstruovaný podobně jako traktor, který má však speciálně konstruované díly, jako je podvozek, hlavní rám stroje, protizávaží, výložník a zdvihací mechanismus a vertikálně se sklápějící boční výložník.

44. Rolba

Samojízdný pásový stroj používaný k odtahování nebo odtlačování sněhu a ledu pomocí přimontovaného příslušenství.

45. Elektrické zdrojové soustrojí

Jakékoliv soustrojí, které se skládá ze spalovacího motoru pohánějícího rotační elektrický generátor, který kontinuálně vyrábí a dodává elektrický výkon.

46. Samosběrný zametač

Shrnovací sběrací stroj vybavený zařízením pro nahrnutí odpadů do cesty sacího proudu vzduchu, který pak pneumaticky vysokou rychlostí proudu vzduchu nebo mechanickým sběrným systémem dopraví odpadní materiál do násypky zásobníku. Shrnovací a sběrací zařízení může být buď namontováno na vhodný podvozek nákladního vozidla, nebo zabudováno do vlastního podvozku. Zařízení může být pevně vestavěno nebo může být odnímatelné jako u systémů s výměnnou nástavbou.

47. Vůz na sběr odpadků

Vůz určený ke sběru domovního odpadu a jiného hromadného odpadního materiálu, který se nakládá pomocí zásobníků (popelnic) nebo ručně. Vozidlo může být vybaveno strojem se zhutňovacím mechanismem. Vůz na sběr odpadků se skládá z podvozku s kabinou, na který je namontováno vlastní pracovní zařízení. Může být také vybaven zařízením na zdvihání nádob na odpadky (popelnic).

48. Stroj na frézování vozovek

Pojízdný stroj používaný pro odstraňování materiálu ze zpevněného povrchu pomocí poháněného válcového tělesa (bubnu), k jehož povrchu jsou připevněny frézovací nože; frézovací bubny se při řezání otáčejí.

49. Kypřič

Vedený nebo řízený stroj s vlastním pohonem, který pro nastavení hloubky řezu využívá povrch země, a který je vybaven zařízením pro odřezávání nebo rozrušování povrchu trávníku na zahradách, v parcích a na podobných plochách.

50. Drtič/štěpkovací stroj

Stroj s vlastním pohonem určený pro stacionární použití, jehož součástí je jedno nebo více řezacích zařízení na drcení nebo řezání organického odpadu na menší kousky. Obecně se skládá z podávacího otvoru sloužícího k podávání materiálu (který může být případně přidržován přípravkem) do stroje, řezacího ústrojí, které libovolným způsobem řeže materiál (řezání, štěpkování, drcení nebo jiná metoda) a výsypky sloužící k odvádění rozdrceného materiálu nebo štěpků. Může k němu být připojeno sběrací zařízení.

51. Sněhová fréza

Stroj pro odstraňování sněhu z míst dopravního provozu pomocí rotačního zařízení a k uvedení sněhu do pohybu a jeho odfoukání pomocí ventilačního zařízení.

52. Pojízdný vysavač

Vozidlo vybavené zařízením pro odsávání vody, bláta, kalů, odpadků nebo podobných materiálů z kanálů nebo podobných instalací pomocí podtlaku. Zařízení může být buď namontováno na vhodný podvozek nákladního vozidla, nebo vestavěno do vlastního podvozku. Zařízení může být pevně uchyceno nebo odmontovatelné, jako v případě výměnného nástavbového systému.

53. Věžový jeřáb

Věžový výložníkový jeřáb jehož výložník je připevněn k vrchní části věže, která je při práci jeřábu přibližně ve svislé poloze. Toto motoricky poháněné zařízení je vybaveno prostředky pro zdvihání a spouštění břemena a pro dopravu takových břemen změnou vyložení, otáčením a pojezdem celého jeřábu. Některé jeřáby mohou vykonávat jen některé z těchto pohybů. Jeřáby mohou být namontovány na stabilní stanoviště, jiné mohou být vybaveny zařízením pro pojíždění nebo šplhání.

54. Rýhovač

Samojízdný stroj na kolovém nebo pásovém podvozku s obsluhou nebo vedený, který má vpředu nebo vzadu namontován pákový mechanismus a hloubicí pracovní nástroj, konstruovaný především pro kontinuální hloubení rýh rovnoměrným pohybem stroje.

55. Automíchač betonové směsi

Vozidlo vybavené bubnem pro dopravu předem namíchané betonové směsi z betonárny na místo použití; buben se může během přepravy otáčet nebo může být v klidu. Buben se vyprazdňuje na místě použití betonové směsi pomocí otáčení. Je buď poháněn motorem vozidla, nebo má vlastní přídavný motor.

56. Čerpací stanice na vodu

Zařízení, které se skládá z vlastního vodního čerpadla a pohonu. Vodním čerpadlem se rozumí stroj pro čerpání vody z nižšího energetické hladiny na vyšší.

57. Svařovací generátor

Jakýkoliv rotační stroj na výrobu svařovacího proudu.









PŘÍLOHA II

ES PROHLÁŠENÍ O SHODĚ

ES prohlášení o shodě musí obsahovat tyto údaje:

— jméno a adresu výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství,

— jméno a adresu osoby, která uchovává technickou dokumentaci,

— popis zařízení,

— použitý postup posuzování shody, a případně i jméno a adresu daného oznámeného subjektu,

— naměřenou hladinu akustického výkonu zařízení reprezentujícího daný typ,

— garantovanou hladinu akustického výkonu tohoto zařízení,

— odkaz na tuto směrnici,

— prohlášení, že zařízení je v souladu s požadavky této směrnice,

— v případě potřeby jedno nebo více dalších prohlášení o shodě a odkazy na další použité směrnice Společenství,

— místo a datum vydání tohoto prohlášení,

— podrobné údaje o osobě zplnomocněné podepisovat právně závazná prohlášení za výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství.









PŘÍLOHA III

METODA MĚŘENÍ HLUKU VYZAŘOVANÉHO ZAŘÍZENÍMI URČENÝMI K POUŽITÍ VE VENKOVNÍM PROSTORU A ŠÍŘENÉHO VZDUCHEM

Oblast působnosti

V této příloze je stanovena metoda měření hluku předepsaná pro určování hladiny akustického výkonu zařízení, která spadají do oblasti působnosti této směrnice, pro potřeby postupů posuzování shody podle této směrnice.

V části A této přílohy jsou pro každé zařízení podle čl. 2 odst. 1 stanoveny

— základní normy pro měření vyzařovaného hluku,

— obecné dodatky k těmto základním normám pro měření vyzařovaného hluku

pro měření hladiny akustického tlaku na měřicí ploše zdroje a pro výpočet hladiny akustického výkonu zdroje.

V části B této přílohy je pro každé zařízení podle čl. 2 odst. 1 stanovena (jsou stanoveny):

— doporučená základní norma pro měření vyzařovaného hluku včetně — — odkazu na základní normu týkající se vyzařování hluku zvolenou v části A, — požadavků na zkušební prostor, — hodnoty korekce K 2A, — tvaru měřicí plochy, — předepsaného počtu a umístění měřicích bodů,

— provozní podmínky včetně — — odkazu na normu (pokud existuje) a — požadavků na instalaci stroje nebo zařízení, — postupu výpočtu výsledné hladiny akustického výkonu pro případ, že se má používat několik zkoušek za různých provozních podmínek,

— další informace.

Při zkoušení určitých typů zařízení si může výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce ve Společenství zvolit jednu nebo několik základních norem pro měření vyzařovaného hluku uvedených v části A a aplikovat provozní podmínky stanovené pro tento typ zařízení v části B. Avšak v případě rozporu musí být použita doporučená norma stanovená v části B spolu s provozními podmínkami podle části B.









ČÁST A

ZÁKLADNÍ NORMY PRO MĚŘENÍ VYZAŘOVANÉHO HLUKU

Pro určování hladiny akustického výkonu zařízení určených k použití ve venkovním prostoru definovaných v čl. 2 odst. 1 se obecně používají normy

EN ISO 3744:1995 a

EN ISO 3746:1995

spolu s níže uvedenými dodatky:

1. Nejistota měření

Při posuzování shody se nejistoty měření neberou v úvahu ve stádiu návrhu (zařízení).

2. Provozní podmínky při zkoušce

2.1 Otáčky ventilátoru

Je-li motor zařízení nebo jeho hydraulický systém vybaven jedním nebo více ventilátory, musí být ventilátor (ventilátory) při zkoušce v provozu. Otáčky ventilátoru musí být zvoleny výrobcem zařízení jedním z následujících postupů a musí být uvedeny v protokolu o zkoušce; tyto otáčky se pak používají při dalších měřeních.

a) Ventilátor připojený přímo k motoru

Je-li ventilátor poháněn přímo motorem a/nebo hydraulickým zařízením (například pomocí řemenového převodu), musí být při zkoušce v provozu.

b) Ventilátor s více rychlostními stupni

Může-li být ventilátor provozován při různých otáčkách, zvolí se buď

— maximální otáčky, nebo

— se první zkouška provede s ventilátorem v klidu a druhá při maximálních otáčkách ventilátoru. Výsledná hladina akustického tlaku LpA se pak vypočte na základě výsledků obou zkoušek podle následující rovnice: —

— kde je — LpA,0 % hladina akustického tlaku určená při nulových otáčkách ventilátoru, — LpA,100 % hladina akustického tlaku určená při maximálních otáčkách ventilátoru.

c) Ventilátor s plynule proměnnými otáčkami

Může-li být ventilátor provozován při plynule se měnících otáčkách, provádí se zkouška buď postupem podle bodu 2.1 odst. b) nebo při otáčkách nastavených výrobcem na nejméně 70 % maximálních otáček.

2.2 Zkoušky poháněného zařízení bez zatížení

Při těchto měřeních se musí motor a hydraulický systém zařízení předehřát na provozní teplotu podle provozních pokynů a musí být dodrženy bezpečnostní požadavky.

Zkouška se provede se zařízením bez pojíždění, aniž by bylo pracovní nebo pojezdové zařízení v chodu. Při této zkoušce pracuje motor naprázdno při jmenovitých nebo vyšších otáčkách odpovídajících čistému (užitečnému) výkonu ( *1 ).

Je-li stroj poháněn generátorem nebo ze sítě, musí být kmitočet dodávaného proudu stanovený výrobcem u stroje vybaveného indukčním motorem stabilní v rozmezí ± 1 Hz a u stroje vybaveného komutátorovým motorem musí být stabilní dodávané napětí v rozmezí ± 1 % jmenovitého napětí. Napájecí napětí se měří na vidlici kabelu nebo šňůry pevně spojeném se zařízením nebo na přívodce stroje, je-li kabel odpojitelný. Tvar vlny proudu dodávaného generátorem musí být podobný tvaru vlny proudu dodávaného ze sítě.

Baterie stroje poháněného z baterie musí být úplně nabita.

Použité otáčky a příslušný jmenovitý výkon určí výrobce zařízení a musí být uvedeny v protokolu o zkoušce.

Je-li zařízení vybaveno několika motory, musí během zkoušky pracovat všechny současně. Není-li to možné, zkouší se při všech kombinacích motorů, které v provozu přicházejí v úvahu.

2.3 Zkouška zařízení s vlastním pohonem při zatížení

Při těchto měřeních se musí motor (pohon) a hydraulický systém zařízení předehřát v souladu s pokyny uvedenými v návodu k obsluze a bezpečnostnímu požadavky. Signální zařízení, jako je například houkačka nebo výstražný signál při zpětném chodu, nesmí být během zkoušky v provozu.

Otáčky nebo rychlost pohybu zařízení při zkoušce musí být zaznamenány a uvedeny v protokolu.

Je-li zařízení vybaveno několika motory nebo připojenými soustrojími, musí během zkoušky pracovat všechny souběžně. Není-li to možné, zkouší se při všech kombinacích motorů a připojených soustrojí, které v provozu přicházejí v úvahu.

U každého typu zařízení zkoušeného při zatížení je třeba uvést zvláštní provozní podmínky při zatížení, které mají v podstatě co nejvíce napodobit účinky a namáhání vyskytující se při skutečných provozních podmínkách.

2.4 Zkouška ručního zařízení

Pro každý typ ručního zařízení musí být stanoveny typické provozní podmínky, které mají podobný účinek a způsobují podobné namáhání, jaké se vyskytuje za skutečných provozních podmínek.

3. Výpočet hladiny akustického tlaku na měřicí ploše

Hladina akustického tlaku na měřicí ploše se určuje nejméně třikrát. Jestliže se nejméně dvě z určených hodnot neliší o více než 1 dB, není třeba pokračovat v měření; v opačném případě je třeba v měřeních pokračovat, dokud nebudou získány dvě hodnoty, které se neliší o více než 1 dB. Hladina akustického tlaku A na měřicí ploše, která se použije pro výpočet hladiny akustického výkonu A, je aritmetickým průměrem dvou nejvyšších hodnot, které se vzájemně neliší o více než 1 dB.

4. Informace uváděné v protokolu o měření

Jako hladina akustického výkonu A zkoušeného zdroje se uvádí údaj zaokrouhlený na nejbližší celé číslo (liší-li se od nejbližšího menšího čísla o méně než 0,5 dB, uvede se toto nejbližší celé číslo, liší-li se o 0,5 nebo více, uvede se nejbližší větší číslo).

Protokol musí obsahovat technické údaje nezbytné pro identifikaci zkoušeného zdroje, zkušebního postupu pro měření hluku a akustické údaje.

5. Doplňkové měřicí body na polokulové měřicí ploše (EN ISO 3744:1995)

Kromě měřicích bodů uvedených v bodech 7.2.1 a 7.2.2 EN ISO 3744:1995 je na polokulové měřicí ploše možno používat dalších dvanáct měřicích bodů. V následující tabulce jsou uvedeny kartézské pravoúhlé souřadnice dvanácti měřicích bodů na polokulové měřicí ploše o poloměru r. Poloměr r musí být rovný nebo větší dvojnásobku největšího rozměru referenčního rovnoběžnostěnu. Referenčním rovnoběžnostěnem je nejmenší možný pravoúhlý rovnoběžnostěn, který obepíná zařízení (bez příslušenství) a končí na odrazivé rovině. Poloměr polokoule se zaokrouhluje na nejbližší vyšší z hodnot 4, 10, 16 m.

Počet měřicích bodů (12) je možno snížit na šest, musí však být při tom podle bodu 7.4.2 EN ISO 3744:1995 vždy použity měřicí body 2, 4, 6, 8, 10 a 12.

Obecně se používá uspořádání se šesti měřic

ími body na polokulové měřicí ploše. Pokud jsou ve zkušebním postupu pro měření hluku podle této směrnice pro určitá zařízení stanoveny další požadavky, postupuje se podle těchto dalších požadavků.







TABULKA Souřadnice 12 měřicích bodů Pořadové číslo měřicího bodu x/r y/r z 1 1 0 1,5 m 2 0,7 0,7 1,5 m 3 0 1 1,5 m 4 – 0,7 0,7 1,5 m 5 – 1 0 1,5 m 6 – 0,7 – 0,7 1,5 m 7 0 – 1 1,5 m 8 0,7 – 0,7 1,5 m 9 0,65 0,27 0,71 r 10 – 0,27 0,65 0,71 r 11 – 0,65 – 0,27 0,71 r 12 0,27 – 0,65 0,71 r

6. Korekce na vliv prostředí K2A

Zařízení se měří na odrazivé rovině z betonu nebo nepórovitého asfaltu a korekce na vliv prostředí K2A se pak volí K2A = 0. Jestliže jsou ve zkušebním postupu pro měření hluku podle této směrnice uvedeny další požadavky, postupuje se podle těchto dalších požadavků.

Obrázek

Umístění doplňkových měřicích bodů (12) na polokulové měřicí ploše









ČÁST B

ZKUŠEBNÍ POSTUPY PRO MĚŘENÍ HLUKU URČITÝCH ZAŘÍZENÍ

0. ZAŘÍZENÍ, KTERÁ SE ZKOUŠEJÍ BEZ ZATÍŽENÍ

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

Odrazivý povrch z betonu nebo nepórovitého asfaltu.

Korekce na vliv prostředí K2A

K2A = 0

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

i) Nepřesáhne-li největší rozměr referenčního rovnoběžnostěnu 8 m:

polokoule/šest měřicích bodů podle části A bodu 5/podle části A bodu 5;

ii) Přesáhne-li největší rozměr referenčního rovnoběžnostěnu 8 m:

rovnoběžnostěn podle ISO 3744:1995 s měřicí vzdáleností d = 1 m.

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška bez zatížení:

Zkouška se provede podle části A bodu 2.2

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

Doba měření musí být větší než 15 sekund.

1. ZDVIŽNÉ PRACOVNÍ PLOŠINY SE SPALOVACÍM MOTOREM

Viz bod 0 výše.

2. KŘOVINOŘEZY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 10884:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 10884:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

ISO 10884:1995, bod 5.3

Doba měření

ISO 10884:1995

3. STAVEBNÍ VÝTAHY NA DOPRAVU MATERIÁLU

Viz bod 0 výše.

Geometrický střed motoru má být nad středem polokoule; výtah se pohybuje bez zatížení, a případně opouští polokouli ve směru bodu 1.

4. PÁSOVÁ PILA PRO STAVENIŠTĚ

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 7960:1995, příloha J, měřicí vzdálenost d = 1 m.

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

ISO 7960:1995, příloha J (jen bod J2b).

Doba měření

ISO 7960:1995, příloha J.

5. JEDNOKOTOUČOVÁ STOLOVÁ PILA PRO STAVENIŠTĚ

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 7960:1995, příloha A, měřicí vzdálenost d = 1 m.

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

ISO 7960:1995, příloha A (jen bod A2b).

Doba měření

ISO 7960:1995, příloha A.

6. PŘENOSNÉ ŘETĚZOVÉ PILY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 9207:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 9207:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení/Zkouška bez zatížení

Plné zatížení při řezání dřeva/zkouška bez zatížení při maximálních otáčkách motoru:

a) u pil se spalovacím motorem podle ISO 9207:1995 bodů 6.3 a 6.4;

b) u pil s elektrickým motorem podle ISO 9207:1995 bodu 6.3 a zkouška bez zatížení s motorem při maximálních otáčkách.

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

ISO 9207:1995, body 6.3 a 6.4.

Příslušná hladina akustického výkonu A LWA se vypočte podle vzorce:

kde LW1 a LW2 jsou hladiny akustického výkonu A při dvou výše uvedených různých provozních podmínkách.

7. KOMBINOVANÉ POJÍZDNÉ VYSOKOTLAKÉ MYČKY S VYSAVAČEM

Pokud je možno provozovat obě části zařízení současně, postupuje se podle bodů 26 a 52. Pokud tomu tak není, měří se obě části samostatně a uvádí se vyšší z naměřených hodnot.

8. STROJE NA ZHUTŇOVÁNÍ

i) VÁLCE BEZ VIBRACÍ (STATICKÉ)

Viz bod 0.

ii) ŘÍZENÉ VIBRAČNÍ VÁLCE S OBSLUHOU

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění stroje

Vibrační válec se umístí na jeden nebo více vhodných pružných materiálů, jako jsou vzduchové matrace. Tyto vzduchové matrace musí být vyrobeny z poddajného materiálu (elastomer atd.) a mají být nahuštěny na tlak zajišťující zdvižení stroje nejméně o 5 cm; rezonanční jevy musí vyloučeny. Rozměry matrace (matrací) musí být dostatečné pro zajištění stability stroje při zkoušce.

Zkouška při zatížení

Stroj se zkouší na místě bez pojezdu s motorem v chodu při jmenovitých otáčkách (podle údajů výrobce). Zhutňovací mechanismus má být v chodu s maximálním zhutňovacím výkonem, který odpovídá kombinaci nejvyššího kmitočtu a největší amplitudy výchylky při tomto kmitočtu podle údajů výrobce.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

iii) VIBRAČNÍ DESKY, VIBRAČNÍ PĚCHY, VZNĚTOVÉ PĚCHY A VEDENÉ VIBRAČNÍ VÁLCE

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

EN 500–4, revize 1:1998, příloha C

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

EN 500–4, revize 1:1998, příloha C

Doba měření

EN 500–4, revize 1:1998, příloha C

9. KOMPRESORY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

Polokoule/šest měřicích bodů podle části A bodu 5/podle části A bodu 5

nebo

rovnoběžnostěn podle EN ISO 3744:1995 s měřicí vzdáleností d = 1 m.

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění stroje

Kompresory se namontují na odrazivou plochu; kompresory na ližinách se umístí na podpěru o výšce 0,4 m, pokud není v podmínkách pro montáž dodaných výrobcem stanoveno jinak.

Zkouška při zatížení

Zkoušený kompresor se musí předehřát na provozní teplotu a musí být provozován za ustálených podmínek odpovídajících podmínkám trvalého provozu. Musí být seřízen a namazán v souladu s návodem výrobce.

Určení hladiny akustického výkonu se provádí při plném výkonu nebo za reprodukovatelných provozních podmínek typických pro nejhlučnější provoz zkoušeného stroje, podle toho, který ze dvou uvedených stavů je hlučnější.

Jestliže je celé zařízení uspořádáno tak, že některé jeho díly, jako je například mezistupňový chladič, jsou namontovány odděleně od kompresoru, je třeba hluk vyzařovaný těmito díly během zkoušky izolovat. Izolace různých zdrojů hluku může vyžadovat speciální vybavení pro snížení hluku zdroje při měření. Hlukové charakteristiky a popis provozních podmínek pro tyto části se musí v protokolu o zkoušce popsat samostatně.

Při zkoušce musí být plyn vypouštěný kompresorem odveden ze zkušebního prostoru. Musí být přitom zajištěno (například pomocí tlumiče), aby hluk vyzařovaný vypouštěným plynem byl ve všech měřicích bodech nejméně o 10 dB nižší něž měřený hluk.

Je třeba dbát na to, aby odvod vzduchu nevyvolal další přídavný hluk vlivem turbulence ve vypouštěcím ventilu.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

10. RUČNÍ BOURACÍ A SBÍJECÍ KLADIVA

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

Polokoule/šest měřicích bodů podle části A bodu 5 a podle následující tabulky/podle následující tabulky v závislosti na hmotnosti nářadí:







Hmotnost zařízení m v kg Poloměr polokoule z měřicích bodů 2, 4, 6 a 8 m < 10 2 m 0,75 m m ≥ 10 4 m 1,50 m

Provozní podmínky při zkoušce

Montáž stroje

Všechna nářadí se zkoušejí ve vertikální poloze.

Jestliže je zkoušené nářadí vybaveno odvodem vzduchu, musí být jeho osa ekvidistantní (stejně vzdálená) od dvou měřicích bodů. Hluk zdroje energie nesmí ovlivňovat měření hluku vyzařovaného zkoušeným nářadím.

Připevnění nářadí

Nářadí musí být při zkoušce připojeno k podpěrnému nástroji tvořícímu jeden celek s betonovou kostkou tvaru krychle, který je zapuštěn do jámy vybetonované v zemi. Během zkoušky může být mezi nářadí a podpěrný nástroj vložen ocelový mezikus. Tento mezikus vytvoří pevné spojení mezi nářadím a podpěrným nástrojem. Uvedené uspořádání je zobrazeno na obrázku 10.1.

Popis betonové kostky

Kostka musí mít tvar krychle vyrobené co možná nejpřesněji, jejíž hrana má délku 0,60 m ± 2 mm; je zhotovena z vyztuženého betonu během výroby pečlivě zhutněného vibrátorem ve vrstvách menších než 0,20 m, aby se zabránilo velké sedimentaci.

Jakost betonu

Jakost betonu musí být v souladu s C 50/60 ENV 206.

Krychle musí být vyztužena nesvázanými ocelovými tyčemi o průměru 8 mm tak, aby každá tyč byla na druhých nezávislá; princip konstrukce je znázorněn na obrázku 10.2.

Podpěrný nástroj

Nástroj musí být pevně ukotven v kostce a musí sestávat z pěchovadla o průměru minimálně 178 mm a maximálně 220 mm a z upínací stopky, která je identická se stopkou běžně používanou u příslušného nářadí, je v souladu s ISO 1180:1983 a má délku umožňující provedení praktické zkoušky.

Obě dvě části se spolu vhodným způsobem pevně spojí. Nástroj musí být upevněn v kostce tak, aby spodní strana pěchovadla byla vzdálena od horní plochy kostky 0,30 m (viz obrázek 10.2).

Kostka si musí zachovat všechny svoje mechanické vlastnosti, zejména v místě spojení podpěrného nástroje s betonem. Před každou zkouškou a po ní je třeba ukotvení nástroje v betonové kostce zkontrolovat.

Umístění kostky

Kostka musí být umístěna ve vybetonované jámě, která je zakryta krycí deskou o plošné hmotnosti nejméně 100 kg/m2 způsobem znázorněným na obrázku 10.3 tak, aby horní plocha krycí desky byla v jedné rovině se zemí. Za účelem vyloučení jakéhokoli parazitního hluku musí být kostka na dně a po stranách jámy izolována podložkami a vložkami z elastomerů, jejichž mezní kmitočet nesmí být vyšší než polovina frekvence úderů zkoušeného nářadí vyjádřené počtem úderů za sekundu.

Otvor v krycí desce, kterým prochází dřík nástroje, musí být co nejmenší a musí být utěsněn poddajným zvukotěsným materiálem.

Zkouška při zatížení

Zkoušené nářadí musí být připevněno k podpěrnému nástroji.

Zkoušené nářadí musí být provozováno za podmínek, které odpovídají podmínkám běžného provozu, pokud se týká stability chodu.

Zkoušené nářadí musí být provozováno při maximálním výkonu podle návodu k obsluze dodaném odběrateli.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

Obrázek 10.1

Schematické znázornění mezikusu

Obrázek 10.2

Zkušební kostka

Obrázek 10.3

Zkušební zařízení

Hodnota A musí být taková, aby krycí deska spočívající na pružném spojovacím těsnění J byla na úrovni země.

11. MÍCHAČKY NA BETONOVÉ SMĚSI NEBO MALTU

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

Míchací zařízení (buben) musí být naplněno jmenovitým objemem písku o zrnitosti 0 až 3 mm a vlhkosti 4 až 10 %.

Míchačka musí být provozována při jmenovitých nebo větších otáčkách.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

12. STAVEBNÍ VRÁTKY

Viz bod 0.

Geometrický střed motoru musí být nad středem polokoule, vrátek musí být zapnut, ale provozován bez zatížení.

13. DOPRAVNÍK A ČERPADLO NA BETONOVÉ SMĚSI A MALTY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Je-li stroj vybaven výložníkem, uvede se výložník do svislé polohy a potrubí se zavede zpět do plnicího otvoru. Pokud stroj nemá výložník, musí být vybaven horizontálním potrubím o délce nejméně 30 m zavedeným nazpět k plnicímu otvoru.

Zkouška při zatížení

i) U strojů dopravujících a čerpajících betonovou směs:

Dopravní systém a potrubí musí být naplněny médiem podobným betonové směsi, u kterého je cement nahrazen příměsemi, například nejjemnějším popelem. Stroj musí být provozován při maximálním výkonu, doba jednoho pracovního cyklu nesmí být delší než 5 sekund (pokud se tato doba překročí, je třeba do směsi přidat vodu tak, aby mohla být dodržena uvedená hodnota).

ii) U strojů dopravujících a nahazujících maltu:

Dopravní systém a potrubí musí být naplněny médiem podobným jemné maltě, u které je cement nahrazen příměsemi, například methylcelulózou. Stroj musí být provozován při maximálním výkonu, doba jednoho pracovního cyklu nesmí být delší než 5 sekund (pokud se tato doba překročí, je třeba do směsi přidat vodu tak, aby mohla být dodržena uvedená hodnota).

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

14. PÁSOVÉ DOPRAVNÍKY

Viz bod 0.

Geometrický střed motoru musí být nad středem polokoule, pásy se musí pohybovat bez zatížení, a případně opouštět polokouli ve směru bodu 1.

15. CHLADICÍ ZAŘÍZENÍ NA VOZIDLA

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

Chladicí zařízení musí být vestavěno do nákladního prostoru skutečného vozidla nebo do jeho napodobeniny a zkoušeno za stacionárních podmínek, za kterých musí výška chladicího zařízení odpovídat požadavkům předepsaným pro případnou instalaci uvedeným v návodu k obsluze dodaném odběrateli. Zdroj energie pro chladicí zařízení musí být provozován tak, aby chladicí kompresor a ventilátor běžely při maximálních otáčkách uvedených v návodu k obsluze. Pokud je chladicí zařízení konstruováno pro pohon motorem vozidla, nesmí být motor při zkoušce v provozu a chladicí zařízení musí být připojeno k vhodnému zdroji elektrické energie. Odpojitelné vlečné jednotky musí být při zkoušce odpojeny.

Chladicí zařízení instalované jako součást chladicí jednotky nákladního prostoru, které může být poháněno různými zdroji energie, musí být pro každý možný zdroj energie zkoušeno samostatně. V protokolu o zkoušce musí být vždy obsaženy výsledky získané při provozu, za kterého byl naměřen největší akustický výkon.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

16. DOZERY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 6395:1988

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 6395:1988

Provozní podmínky při zkoušce

Instalace zařízení

Dozery na pásovém podvozku musí být zkoušeny na zkušebním stanovišti vyhovujícím ustanovením bodu 6.3.3 normy ISO 6395:1988.

Zkouška při zatížení

ISO 6395:1988, příloha B

Doba měření a případné uplatnění různých provozních podmínek

ISO 6395:1988, příloha B

17. VRTNÉ SOUPRAVY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

EN 791:1995, příloha A

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

18. DAMPRY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 6395:1988

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 6395:1988

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

ISO 6395:1988, příloha C, změněná takto:

Druhý odstavec bodu C 4.3 se nahrazuje tímto:

„Motor musí být v provozu při maximálních řízených otáčkách (chod bez zátěže při velkých otáčkách – vysoký volnoběh). Převodovka dampru musí být nastavena na neutrál. Korba se třikrát za sebou uvede do horní výklopné polohy (vyprazdňování) až na asi 75 % jejího maximálního vyklopení a vrátí se zpět do přepravní polohy. Tento sled operací se považuje za jeden pracovní cyklus hydrauliky při provozu stroje bez pojíždění.

Není-li výklopné zařízení poháněno motorem, je motor v provozu při volnoběžných otáčkách a převody jsou nastaveny na neutrál. Měření se provede bez vyklápění korby a doba měření je 15 sekund.“

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

ISO 6395:1988, příloha C.

19. ZAŘÍZENÍ PRO PLNĚNÍ A VYPRAZDŇOVÁNÍ ZÁSOBNÍKŮ VOZIDEL NEBO CISTEREN

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

Zřízení se zkouší se stojícím nákladním vozidlem. Motor pohánějící zařízení musí být v chodu při otáčkách odpovídajících maximálnímu výkonu zařízení, podle údajů uvedených v návodu k obsluze dodávaném odběrateli.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

20. LOPATOVÁ RÝPADLA (RÝPADLA)

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 6395:1988

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 6395:1988

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

ISO 6395:1988, příloha A

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

ISO 6395:1988, příloha A

21. RÝPADLA – NAKLADAČE

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 6395:1988

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 6395:1988

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

ISO 6395:1988, příloha D

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

ISO 6395:1988, příloha D

22. KONTEJNERY NA RECYKLOVANÉ SKLO

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

V rámci této zkušební metody se v měřicím bodu měří hladina akustického tlaku jednotlivé zvukové události podle bodu 3.2.2 EN ISO 3744:1995.

Korekce na vliv prostředí K2A

Měření ve venkovním prostoru

K 2A = 0

Měření ve vnitřním uzavřeném prostoru

Hodnota korekce K2A ,určená v souladu s přílohou A EN ISO 3744:1995, musí být ≤ 2,0 dB, a v takovém případě se K2A nebere v úvahu.

Provozní podmínky při zkoušce

Měření hluku se provede v průběhu jednoho ukončeného cyklu, v rámci kterého je do jednoho prázdného zásobníku vhozeno 120 lahví.

Používají se přitom skleněné láhve

— o obsahu 75 cl,

— o hmotnosti 370 ± 30 g.

Zkušební osoba drží přitom každou láhev za hrdlo dnem směrem k plnicímu otvoru a pak ji opatrně vhodí do plnicího otvoru ve směru do středu zásobníku tak, aby pokud možno vyloučil náraz láhve na stěnu. Pro házení láhví se používá pouze jeden plnicí otvor, a sice ten, který je nejblíže měřicímu bodu 12.

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

Měří se pokud možno současně hladina akustického tlaku jednotlivé zvukové události v šesti měřicích bodech pro každé jednotlivé vhození láhve.

Vypočte se průměrná hladina akustického tlaku jednotlivé zvukové události pro celou měřicí plochu podle bodu 8.1 EN ISO 3744:1995.

Průměrná hladina akustického tlaku jednotlivé zvukové události pro všech 120 vhození lahví se vypočte jako energetický průměr průměrných hladin akustického tlaku A jednotlivé zvukové události na měřicí ploše.

23. GREJDRY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 6395:1988

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 6395:1988

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

ISO 6395:1988, příloha B

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

ISO 6395:1988, příloha B

24. VYŽÍNAČE TRAVNÍCH POROSTŮ/ZAČIŠŤOVAČE OKRAJŮ TRAVNÍCH POROSTŮ

Viz bod 2.

Vyžínač/začišťovač okrajů se upevní pomocí přípravku tak, aby se žací ústrojí nacházelo nad středem polokoule. U vyžínačů porostů je střed žacího ústrojí přidržován ve výšce asi 50 mm nad měřicí plochou. V závislosti na uspořádání řezacích nožů se začišťovače okrajů travních porostů umístí co nejblíže ke zkušební ploše.

25. PŘENOSNÉ NŮŽKY NA ŽIVÉ PLOTY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 11094:1991

V případě rozporů se měření uskutečňují ve venkovním prostoru na umělém povrchu (bod 4.1.2 normy ISO 11094:1991).

Korekce na vliv prostředí K2A

Měření ve venkovním prostoru

K2A = 0

Měření ve vnitřním uzavřeném prostoru

Hodnota korekce K2A ,určená bez umělého povrchu a v souladu s přílohou A EN ISO 3744:1995, musí být ≤ 2,0 dB, a v takovém případě se K2A nebere v úvahu.

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 11094:1991

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Přenosné nůžky na živé ploty jsou přidržovány osobou způsobem obvyklým při běžném použití nebo jsou připevněny k vhodnému přípravku tak, aby bylo řezací ústrojí nad středem polokoule.

Zkouška při zatížení

Přenosné nůžky na živé ploty se provozují při jmenovitých otáčkách s řezacím ústrojím v provozu.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

26. VYSOKOTLAKÉ POJÍZDNÉ ČISTIČKY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

Vysokotlaká pojízdná čistička se zkouší bez pojíždění. Motor a přídavné motory pracují při otáčkách udávaných výrobcem pro provoz pracovního zařízení; vysokotlaké čerpadlo (čerpadla) pracují při svých maximálních otáčkách a při provozním tlaku podle údajů výrobce. Za použití vhodné trysky se tlak udržuje těsně pod prahem spuštění redukčního ventilu. Hluk proudu v trysce nesmí mít vliv na výsledky měření.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 30 sekund.

27. VYSOKOTLAKÉ VODNÍ PROUDOVÉ ČISTIČKY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

Rovnoběžnostěn/podle ISO 3744:1995 s měřicí vzdáleností d = 1 m.

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Vysokotlaká vodní proudová čistička se instaluje na odrazivou rovinu; stroje montované na ližinách se umisťují na podpěry o výšce 0,4 m, pokud není výrobcem požadováno v návodu pro instalaci stroje jinak.

Zkouška při zatížení

Vysokotlaká čistička se uvede do rovnovážného stavu v rozmezí stanoveném výrobcem. Během testu se k vysokotlaké čističce připojí tryska, což povede ke zvýšení tlaku, pokud se tryska použije podle návodu výrobce.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

28. HYDRAULICKÁ BOURACÍ KLADIVA

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

Polokoule/šest měřicích bodů podle části A bodu 5/r = 10 m.

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Kladivo je při zkoušce připevněno k nosiči a musí být použita speciální zkušební kostka. Požadavky na tuto zkušební kostku jsou uvedeny na obrázku 28.2 a na obrázku 28.1 je znázorněno umístění a poloha nosiče.

Nosič

Nosič kladiva musí vyhovovat technickým požadavkům uvedeným v technických podmínkách provozu kladiva, zejména pokud se jedná o hmotnostní třídu, výstupní výkon hydrauliky, přívod oleje a protitlak ve zpětném vedení.

Montáž

Mechanické upevnění a všechny přívody (hadice, potrubí atd.…) musí být v souladu s požadavky uvedenými v technických podmínkách provozu kladiva. Všechny významné hluky způsobené potrubím a různými mechanickými díly potřebnými pro připevnění stroje musí být vyloučeny. Všechny přívody jednotlivých dílů musí být utěsněny.

Stabilita kladiva a statická přídržná síla

Kladivo musí být tlačeno nosičem směrem dolů tak, aby se docílila obdobná mez stability jako při skutečných provozních podmínkách. Kladivo se provozuje ve svislé poloze.

Nástroj

Při měření se používá tupý nástroj. Délka nástroje musí být v souladu s požadavky uvedenými na obrázku 28.1 (zkušební kostka).

Zkouška při zatížení

Hydraulický příkon a průtok oleje

Podmínky pro provoz hydraulického bouracího kladiva musí být vhodným způsobem zajištěny, změřeny a zaznamenány do protokolu spolu s údaji podle technických podmínek provozu. Zkoušené kladivo musí být používáno takovým způsobem, aby bylo možno dosáhnout nejméně 90 % maximálního hydraulického příkonu a průtoku oleje.

Musí se dbát na to, aby celková nejistota měřicích řetězců pro měření ps a Q nepřesáhla ± 5 %. Tím se zajistí určení hydraulického výkonu s přesností ± 10 %. Za předpokladu lineární korelace mezi hydraulickým příkonem a vyzařovaným akustickým výkonem by pak byl rozptyl určení hladiny akustického výkonu menší než ± 0,4 dB.

Seřiditelné díly ovlivňující výkon kladiva

Předem provedené nastavení všech akumulátorů tlaku, centrálních (pojistných) ventilů tlaku a jiných seřiditelných dílů musí být uskutečněno v souladu s technickou dokumentací. Pokud je nastavení volitelné, musí se měřit při všech nastaveních. Udávají se pak maximální a minimální hodnoty.

Měřené veličiny







ps střední hodnota tlaku v hydraulickém přívodu při provozu kladiva zahrnujícím nejméně 10 úderů; Q střední hodnota průtoku oleje na přívodu kladiva měřená současně s ps ; T teplota oleje musí být při měření mezi + 40 až + 60 °C. Hlavní těleso kladiva musí mít od začátku měření teplotu ustálenou na běžný provozní stav; Pa tlak ve všech akumulátorech tlaku před jejich plněním musí být měřen v klidovém stavu (kladivo není v provozu) při stabilní teplotě okolí mezi +15 až + 25 °C. Teplota okolí se měří a zaznamená současně s hodnotou tlaku plynu v zásobníku před jeho plněním.

Parametry vyhodnocované na základě naměřených provozních údajů:

PIN hydraulický příkon kladiva P IN = p s.Q

Měření tlaku v přívodním potrubí hydrauliky, ps

— ps se měří co nejblíže kladiva, pokud možno na vstupu,

— ps se měří manometrem (minimální průměr 100 mm; třída přesnosti ± 1 % FSO).

Množství oleje přiváděné do kladiva, Q

— Q se měří v přívodním potrubí co nejblíže kladiva, pokud možno na vstupu,

— Q se měří elektrickým průtokoměrem (třída přesnosti ± 2,5 % udávané hodnoty).

Měřicí bod teploty oleje, T

— T se měří v akumulátoru oleje nosiče nebo v přívodu oleje ke kladivu. Měřicí bod se uvede v protokolu,

— Údaje o teplotě se od skutečné teploty nesmí lišit o více než ± 2°C.

Doba měření/určení výsledné hladiny akustického výkonu

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

Měření se opakuje třikrát nebo případně i vícekrát. Výsledek se vypočte jako aritmetický průměr ze dvou nejvyšších hodnot, které se vzájemně neliší o více než 1 dB.

Obrázek 28.1

Obrázek 28.2

Definice







d průměr nástroje d1 průměr kovadlinky 1 200 ± 100 mm d2 vnitřní průměr držáku kovadlinky ≤ 1 800 mm d3 průměr krycí desky zkušebního zařízení ≤ 1 800 mm d4 průměr průchozího otvoru nástroje v krycí desce ≤ 350 mm d5 průměr těsnění nástroje ≤ 1 100 mm h1 viditelná výška nástroje, tj. vzdálenost mezi nejnižším bodem upínacího pouzdra a povrchem těsnění nástroje (mm) h1 = d ± d/2 h2 výška (tloušťka) těsnění nástroje nad krycí deskou ≤ 20 mm (nachází-li se těsnění nástroje pod krycí deskou, není tloušťka těsnění omezena; může být vyrobeno z pěnové pryže) h3 vzdálenost mezi horním okrajem krycí desky a vrchním okrajem kovadlinky 250 ± 50 mm h4 tloušťka těsnění desky z absorpční pěnové hmoty ≤ 30 mm h5 tloušťka kovadlinky 350 ± 50 mm h6 norná hloubka nástroje ≤ 50 mm

Má-li zkušební zařízení tvar kvádru, pak je délkový maximální rozměr 0,89 násobkem příslušného průměru.

Prázdný prostor mezi víkem (krycí deskou) a kovadlinkou může být vyplněn pružnou pěnovou pryží nebo jiným absorpčním materiálem o hustotě < 220 kg/m3.

29. ZDROJE TLAKOVÉ KAPALINY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Zdroj tlakové kapaliny se instaluje na odrazivou rovinu; stroje montované na ližinách se umísťují na podpěry o výšce 0,4 m, pokud není v návodu pro instalaci stroje výrobcem požadováno jinak.

Zkouška při zatížení

V průběhu zkoušky nesmí být ke zdroji tlakové kapaliny připojeno žádné nářadí.

Zdroj tlakové kapaliny se uvede do ustáleného provozního stavu podle údajů výrobce. Pracuje při jmenovitých otáčkách a jmenovitém tlaku. Hodnoty jmenovitých otáček a jmenovitého tlaku jsou hodnoty uváděné v návodu k obsluze dodávaném odběrateli.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

30. ŘEZAČE SPÁR

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Zkouška při zatížení

Řezač spár musí být vybaven největší možným řezným nástrojem podle údajů výrobce uvedených v návodu k obsluze dodávaném odběrateli. Motor pracuje při maximálních otáčkách s nezatěžovaným řezným listem.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

31. KOMPAKTORY ODPADU S NAKLÁDACÍM ZAŘÍZENÍM

Viz bod 37.

32. SEKAČKY NA TRÁVU (ŽACÍ STROJE NA TRÁVU)

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 11094:1991

V případě rozporů se měření uskutečňují ve venkovním prostoru na umělém povrchu (bod 4.1.2 normy ISO 11094:1991).

Korekce na vliv prostředí K2A

Měření ve venkovním prostoru

K2A = 0

Měření ve vnitřním uzavřeném prostoru

Hodnota korekce K2A ,určená bez umělého povrchu a v souladu s přílohou A EN ISO 3744:1995, musí být ≤ 2,0 dB, a v takovém případě se K2A nebere v úvahu.

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 11094:1991

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Pokud by kola motorové sekačky na trávu mohla způsobit stlačení umělého povrchu větší než 1 cm, musí být kola umístěna na podpěry tak, aby byla na úrovni nestlačeného umělého povrchu. Pokud nemůže být řezací ústrojí odděleno od hnacích kol motorové sekačky na trávu, musí se sekačka zkoušet na podpěrách s řezacím ústrojím pracujícím při maximálních otáčkách podle údajů výrobce. Podpěry nesmějí ovlivňovat výsledky měření.

Zkouška bez zatížení

ISO 11094:1991

Doba měření

ISO 11094:1991

33. VYŽÍNAČE TRÁVNÍKŮ/ZAČIŠŤOVAČE OKRAJŮ TRÁVNÍKŮ

Viz bod 32.

Vyžínač/začišťovač okrajů musí být přidržován vhodným přípravkem tak, aby se žací ústrojí nacházelo nad středem polokoule. U vyžínačů trávníků musí být žací ústrojí přidržováno ve vzdálenosti asi 50 mm nad povrchem. Aby se napodobily skutečné provozní podmínky musí být řezací listy začišťovače okrajů trávníků umístěny co nejblíže ke zkušebnímu povrchu.

34. VYFOUKÁVAČ (FOUKAČ) LISTÍ

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 11094:1991

V případě rozporů se měření uskutečňují ve venkovním prostoru na umělém povrchu (bod 4.1.2 normy ISO 11094:1991).

Korekce na vliv prostředí K2A

Měření ve venkovním prostoru

K2A = 0

Měření ve vnitřním uzavřeném prostoru

Hodnota korekce K2A ,určená bez umělého povrchu a v souladu s přílohou A EN ISO 3744:1995, musí být ≤ 2,0 dB, a v takovémto případě se K2A nebere v úvahu.

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 11094:1991

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Vyfoukávač (foukač) listí se umístí do polohy obvyklé při běžném použití tak, aby se výstupní otvor jeho ventilačního zařízení nacházel (50 ± 25) mm nad středem polokoule. Ruční vyfoukávač je přidržován osobou nebo vhodným přípravkem.

Zkouška při zatížení

Vyfoukávač listí musí být provozován při jmenovitých otáčkách a jmenovitém průtoku vzduchu stanoveném výrobcem.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

Poznámka:

Může-li být vyfoukávač (foukač) listí používán také jako sběrač listí, musí být zkoušen při obou provozních stavech a uvádí se vyšší hladina.

35. SBĚRAČ LISTÍ

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 11094:1991

V případě rozporů se měření uskutečňují ve venkovním prostoru na umělém povrchu (bod 4.1.2 normy ISO 11094:1991).

Korekce na vliv prostřed K2A

Měření ve venkovním prostoru

K2A = 0

Měření ve vnitřním uzavřeném prostoru

Hodnota korekce K2A , určená bez umělého povrchu a v souladu s přílohou A EN ISO 3744:1995, musí být ≤ 2,0 dB, a v takovémto případě se K2A nebere v úvahu.

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 11094:1991

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Sběrač listí se umístí do polohy obvyklé při běžném použití tak, aby se vstupní otvor jeho sběracího strojí nacházel (50 ± 25 mm) nad středem polokoule; ruční sběrač je přidržován osobou nebo vhodným přípravkem.

Zkouška při zatížení

Sběrač listí musí být provozován při jmenovitých otáčkách a jmenovitém průtoku vzduchu ve sběracím zařízení stanoveném výrobcem.

Doba měření

Doba měření musí být nejméně 15 sekund.

Poznámka:

Může-li být sběrač listí používán také jako vyfoukávač listí, musí být zkoušen při obou provozních stavech a uvádí se vyšší hladina.

36. MANIPULAČNÍ (ZDVIŽNÉ) VOZÍKY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Musí být vzaty v úvahu požadavky na bezpečnost a údaje výrobce.

Podmínky při zdvihání

Se stojícím vozíkem je náklad (neabsorpční látky, například ocel nebo beton; nejméně 70 % užitečné nosnosti podle údajů uvedených v návodu k obsluze) zdvihán z nejspodnější polohy nejvyšší rychlostí na stanovenou výšku zdvihu, která je pro příslušný typ manipulátoru uvedena v příslušných platných evropských normách řady „Bezpečnost průmyslových vozíků“. V případě, že je skutečná výška zdvihu menší, může být v jednotlivých případech použita tato výška. Výška zdvihu se uvede protokolu o zkoušce.

Podmínky při přepravě

Vozík se rozjede bez zatížení největším zrychlením na vzdálenost odpovídající trojnásobku jeho délky k čáře A-A (spojnice měřicích bodů 4 a 6) a pak pokračuje s největším zrychlením až k čáře B-B (spojnice měřicích bodů 2 a 8). Když zadní část vozíku přejede čáru B-B, může být zrychlování ukončeno.

Je-li vozík vybaven stupňovou převodovkou, zvolí se převodový stupeň, který zajišťuje nejvyšší rychlost dosažitelnou na měřicí vzdálenosti.

Doba měření/určení výsledné hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

Doby měření jsou:

— při zdvihání: celá doba jednoho pracovního cyklu,

— při pojíždění: doba počínající, když střed vozíku projíždí čáru A-A, a končící, když střed vozíku projíždí čáru B-B.

Výsledná hladina akustického výkonu A se pro všechny typy manipulačních vozíků vypočte podle vztahu

Kde znamená index „a“ zdvihání a index „c“ pojíždění.

37. NAKLADAČE

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

ISO 6395:1988

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

ISO 6395:1988

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Nakladače na pásovém podvozku musí být zkoušeny na zkušební ploše podle bodu 6.3.3 normy ISO 6395:1988.

Zkouška při zatížení

ISO 6395:1988, příloha C

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

ISO 6395:1988, příloha C

38. POJÍZDNÉ JEŘÁBY

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Provozní podmínky při zkoušce

Umístění zařízení

Výložníky jeřábu, pokud je jimi vybaven, musí být zcela vysunuty a jeřáb musí být podepřen na svých podpěrách ve střední poloze možné výšky podpěry.

Zkouška při zatížení

Zkoušené jeřáby musí být zastoupeny svou standardní verzí podle popisu výrobce. Při stanovení nejvyšší přípustné hodnoty hluku se vychází z jmenovitého výkonu motoru využívaného pro pojezd jeřábu. Jeřáb musí být vybaven největším přípustným protizávažím namontovaným na otočnou nástavbu.

Před měřením se musí hydraulický systém jeřábu zahřát na svou běžnou provozní teplotu v souladu s návodem výrobce a musí být zajištěny všechny patřičné postupy související s bezpečností podle návodu k obsluze.

Je-li jeřáb vybaven několika motory, motory používané pro provoz jeřábu musí být v provozu. Motory určené pro přepravu musí být vypnuty.

Je-li motor jeřábu vybaven ventilátorem, musí být ventilátor při zkoušce v provozu. Může-li být ventilátor provozován při několika různých otáčkách, provádí se zkouška při největších otáčkách jeho motoru.

Mobilní jeřáby se měří za následujících tří (a) až c)) nebo čtyř (a) až d)) provozních podmínek:

Při všech provozních podmínkách platí následující požadavky:

— otáčky motoru odpovídají ¾ maximálních otáček motoru s tolerancí ± 2 %,

— použijí se maximální hodnoty zrychlení a zpomalení, aniž by přitom docházelo k nebezpečnému pohybu břemena nebo mechanismu háku,

— provede se pohyb maximální možnou rychlostí uvedenou pro dané podmínky v návodu.

a) Zdvihání

Mobilní jeřáby musí být zatíženy břemenem, které vyvolá 50 % maximálního zatížení lan. Zkouška sestává ze zdvihání břemene a jeho okamžitého následného spouštění do výchozí polohy. Délka výložníku se volí taková, aby zkoušky trvaly celkově 15 – 20 s.

b) Otáčení

S ramenem svírajícím úhel 40 až 50o s vodorovným směrem a bez břemene se svršek jeřábu otáčí o 90o nalevo a okamžitě potom se otáčí nazpět do výchozí polohy. Výložník je přitom co nejvíce zatažen. Dobou měření je doba potřebná pro provedení pracovního cyklu.

c) Sklápění výložníku

Operace začíná zvednutím krátkého výložníku z jeho nejspodnější polohy, po kterém okamžitě následuje sklopení výložníku do jeho výchozí polohy. Pohyby se provádějí bez břemene. Zkouška musí trvat minimálně 20 s.

d) Teleskopické prodlužování (pokud přichází v úvahu)

S úplně zasunutým výložníkem bez břemene svírajícím úhel 40 až 50o s vodorovným směrem se teleskopický válec první sekce spolu s touto sekcí vysune na svoji úplnou délku a následně se okamžitě i s první sekcí úplně zasune.

Doba měření/určení hladiny akustického výkonu, pokud se měření provádí za různých provozních podmínek

Výsledná hladina akustického výkonu A se vypočte z níže uvedených vztahů:

i) při používání teleskopické změny délky:

ii) pokud se teleskopická změna délky nepoužívá:

kde je

L WAa – hladina akustického výkonu při zdvihání,

L WAb – hladina akustického výkonu při otáčení,

L WAc – hladina akustického výkonu při sklápění výložníku,

L WAd – hladina akustického výkonu při teleskopickém prodlužování (v případě potřeby).

39. POJÍZDNÉ KONTEJNERY NA ODPADKY (POJÍZDNÉ POPELNICE)

Základní norma pro měření vyzařovaného hluku

EN ISO 3744:1995

Zkušební prostor

— odrazivá plocha z betonu nebo nepórovitého asfaltu,

— laboratorní prostor, ve kterém jsou zajištěny podmínky volného pole nad odrazivou rovinou.

Korekce na vliv prostředí K2A

Měření ve venkovním prostoru

K2A = 0

Měření ve vnitřním uzavřeném prostoru

Hodnota korekce K2A , určená v souladu s přílohou A EN ISO 3744:1995, musí být ≤ 2,0 dB, a v takovém případě se K2A nebere v úvahu.

Měřicí plocha/počet měřicích bodů/měřicí vzdálenost

Polokoule/šest měřicích bodů podle části A bodu 5/r = 3 m

Provozní podmínky při zkoušce

Všechna měření se provádějí s prázdným kontejnerem.

Zkouška č. 1: Uvolnění a uzavření poklopu tělesa kontejneru

Aby se minimalizoval vliv obsluhy na měření, stojí obsluha u zadní strany kontejneru (popelnice) (závěsná strana). Poklop se spouští příslušným mechanismem, aby se předešlo jeho deformaci při pádu.

Měří se v průběhu níže popsaného cyklu, který se dvacetkrát opakuje:

— Nejprve se poklop zdvihne do svislé polohy.

— Poklop se pokud možno bez impulsu uvolní směrem kupředu a obsluha přitom zůstane na svém místě za kontejnerem, dokud se poklop neuzavře.

— Poklop se po úplném uzavření zvedne se do svoji výchozí polohy.

Poznámka:

Obsluha může v případě potřeby opustit svoje stanoviště, aby mohla poklop pozvednout.

Zkouška č. 2: Úplné otevření poklopu

Aby se minimalizoval vliv obsluhy na měření, musí stát obsluha u zadní strany kontejneru (závěsná strana) v případě čtyřkolových kontejnerů, nebo na pravé straně vedle kontejneru (mezi měřicím místem 10 a měřicím místem 12) v případě dvoukolových kontejnerů. Poklop se uvolňuje ze střední polohy nebo z polohy, která je jí co nejblíže.

Aby se zabránilo jakémukoliv pohybu kontejneru, musí být kola během zkoušky zabržděna. U dvoukolových kontejnerů může obsluha zabránit jakémukoliv zpětnému rázu (nadskočení) zásobníku tím, že kontejner přidržuje rukou za horní okraj.

Měří se v průběhu dále popsaného cyklu:

— Nejprve se poklop zdvihne do vodorovné polohy.

— Poklop se bez impulsu uvolní.

— Poklop se po úplném otevření a ještě před případným přibouchnutím zvedne do své výchozí polohy.

Zkouška č. 3: Pojezd kontejneru po umělé zkušební dráze s nepravidelnými nerovnostmi

Při této zkoušce se používá umělá zkušební dráha napodobující nepravidelné nerovnosti povrchu. Dráha se skládá ze dvou rovnoběžných pásů pokrytých ocelovým drátěným pletivem (délka 6 m, šířka 400 mm), které se umísťují zhruba ve vzdálenosti 20 cm od sebe na odrazivou rovinu. Vzdálenost (rozteč) obou pásů se upravuje s ohledem na typ kontejnerů tak, aby kola pojížděla po pásech po celé délce zkušební dráhy. Uspořádání se volí tak, aby vznikla rovinná zkušební dráha. V případě potřeby se zkušební dráha připevní k zemi pomocí pružného materiálu, aby se zabránilo vzniku parazitních hluků.

Poznámka:

Připouští se sestavení zkušebn