1.9.

Další obecná pravidla 1.9.1. Pro skot, ovce, kozy a koně 1.9.1.1. Výživa Pokud jde o výživu, použijí se tato pravidla: a) alespoň 60 % krmiva pochází z vlastního zemědělského podniku, nebo pokud to není proveditelné či takové krmivo není k dispozici, je vyráběno ve spolupráci s dalšími ekologickými produkčními jednotkami nebo produkčními jednotkami v přechodném období a výrobci krmiv za použití krmiva a krmných surovin z téhož regionu. Tento procentní podíl se od ►M1 1. ledna 2024 ◄ zvýší na 70 %; b) zvířata mají přístup na pastvinu, kdykoli to podmínky dovolí; c) bez ohledu na písmeno b) mají býci starší jednoho roku přístup na pastvinu nebo na otevřené prostranství; d) pokud mají zvířata přístup na pastvinu v období pastvy a pokud zařízení na přezimování umožňují zvířatům volnost pohybu, je možné se odchýlit od povinnosti umožnit přístup na otevřená prostranství v zimních měsících; e) systémy odchovu jsou založeny na maximálním využívání pastvin podle jejich dostupnosti v různých obdobích roku; f) nejméně 60 % sušiny v denní krmné dávce pochází z objemného, čerstvého, sušeného nebo silážovaného krmiva. Tento procentní podíl je možné snížit na 50 % u zvířat chovaných k produkci mléka, a to na maximální dobu tří měsíců na začátku laktace. 1.9.1.2. Chov a chovatelské postupy Pokud jde o chov a chovatelské postupy, použijí se tato pravidla: a) podlahy pro ustájení jsou hladké, nikoli však kluzké; b) prostory pro ustájení jsou vybaveny pohodlným, čistým a suchým prostorem na spaní či odpočinek o dostatečné rozloze, který je tvořen pevnou konstrukcí bez roštů. Prostor k odpočinku je vybaven dostatečně velkým suchým místem ke spaní, které je pokryto podestýlkou. Podestýlka sestává ze slámy nebo jiného vhodného přírodního materiálu. Může být vylepšena a obohacena o jakékoli minerální produkty, které jsou povoleny jako hnojivo nebo pomocná půdní látka pro použití v ekologické produkci podle článku 24. c) bez ohledu na čl. 3 odst. 1 první pododstavec písm. a) a čl. 3 odst. 1 druhý pododstavec směrnice Rady 2008/119/ES ( 27 ) je zakázáno ustájení telat starších jednoho týdne v jednotlivých boxech, pokud se nejedná o jednotlivá zvířata a o omezenou dobu, je-li to odůvodněno z veterinárního hlediska. d) pokud jsou telata z veterinárních důvodů ošetřována samostatně, musejí být držena v prostorách s pevnou podlahou a musí jim být poskytnuta slaměná podestýlka. Dané zvíře musí být schopno jednoduše se otočit a natažené si pohodlně lehnout. 1.9.2. Pro jelenovité 1.9.2.1. Výživa Pokud jde o výživu, použijí se tato pravidla: a) alespoň 60 % krmiva pochází z vlastního zemědělského podniku, nebo pokud to není proveditelné či takové krmivo není k dispozici, je vyráběno ve spolupráci s dalšími ekologickými produkčními jednotkami nebo produkčními jednotkami v přechodném období a výrobci krmiv za použití krmiva a krmných surovin z téhož regionu. Tento procentní podíl se od ►M1 1. ledna 2024 ◄ zvýší na 70 %; b) zvířata mají přístup na pastvinu, kdykoli to podmínky dovolí; c) pokud mají zvířata přístup na pastvinu v období pastvy a pokud zařízení na přezimování umožňují zvířatům volnost pohybu, je možné se odchýlit od povinnosti umožnit přístup na otevřená prostranství v zimních měsících; d) systémy odchovu jsou založeny na maximálním využívání pastvin podle jejich dostupnosti v různých obdobích roku. e) nejméně 60 % sušiny v denní krmné dávce pochází z objemného, čerstvého, sušeného nebo silážovaného krmiva. Tento procentní podíl je možné snížit na 50 % u samic jelenovitých chovaných k produkci mléka, a to na maximální dobu tří měsíců na začátku laktace; f) v období vegetace je v kotci zajištěna přirozená pastva. Kotce, které nemohou zajistit přirozenou pastvu v období vegetace, nejsou povoleny; g) krmení je povoleno pouze v případě nedostatečné pastvy v důsledku špatných povětrnostních podmínek; h) zvířatům chovaným v kotci je k dispozici čistá a čerstvá voda. Není-li k dispozici přírodní zdroj vody, který je zvířatům snadno dostupný, jsou zajištěna napajedla. 1.9.2.2. Chov a chovatelské postupy Pokud jde o chov a chovatelské postupy, použijí se tato pravidla: a) prostory jelenovitých jsou vybaveny úkryty, přístřešky a ploty, které zvířata nezraňují; b) v kotcích jelena lesního musí mít zvířata možnost válet se v bahně, aby byla zajištěna péče o srst a regulace tělesné teploty; c) podlahy pro ustájení jsou hladké, nikoli však kluzké; d) prostory pro ustájení jsou vybaveny pohodlným, čistým a suchým prostorem na spaní/odpočinek o dostatečné rozloze, který je tvořen pevnou konstrukcí bez roštů. Prostor k odpočinku je vybaven dostatečně velkým suchým místem ke spaní, které je pokryto podestýlkou. Podestýlka sestává ze slámy nebo jiného vhodného přírodního materiálu. Může být vylepšena a obohacena o jakékoli minerální produkty, které jsou povoleny jako hnojivo nebo pomocná půdní látka pro použití v ekologické produkci podle článku 24; e) krmeliště jsou umístěna na ploše chráněné před počasím a jsou přístupná jak zvířatům, tak i osobám, které se o ně starají. Půda, na níž jsou krmeliště umístěna, musí být zpevněna a zařízení určené ke krmení musí mít střechu; f) nelze-li zajistit stálý přístup ke krmení, musí být krmeliště koncipována tak, aby se všechna zvířata mohla krmit současně. 1.9.3. Pro prasata 1.9.3.1. Výživa Pokud jde o výživu, použijí se tato pravidla: a) alespoň 30 % krmiva pochází z vlastního zemědělského podniku, nebo pokud to není proveditelné či takové krmivo není k dispozici, je vyráběno ve spolupráci s dalšími ekologickými produkčními jednotkami nebo produkčními jednotkami v přechodném období a výrobci krmiv za použití krmiva a krmných surovin z téhož regionu; b) do denní krmné dávky se přidává objemné, čerstvé, sušené nebo silážované krmivo; c) pokud zemědělci nemohou získat bílkovinné krmivo výlučně z ekologické produkce a příslušný orgán potvrdil, že není k dispozici dostatečné množství ekologického bílkovinného krmiva, může se do dne ►M1 31. prosince 2026 ◄ používat konvenční bílkovinné krmivo, pokud jsou splněny tyto podmínky: i) není dostupné v ekologické podobě; ii) je vyrobené nebo připravené bez chemických rozpouštědel; iii) jeho použití je omezeno na krmení selat do 35 kg určitými bílkovinnými složkami; a iv) maximální procentní podíl povolený pro tato zvířata na období 12 měsíců nepřekračuje 5 %. Vypočítává se procentní podíl sušiny v krmivu zemědělského původu. 1.9.3.2. Chov a chovatelské postupy Pokud jde o chov a chovatelské postupy, použijí se tato pravidla: a) podlahy pro ustájení jsou hladké, nikoli však kluzké; b) prostory pro ustájení jsou vybaveny pohodlným, čistým a suchým prostorem na spaní/odpočinek o dostatečné rozloze, který je tvořen pevnou konstrukcí bez roštů. Prostor k odpočinku je vybaven dostatečně velkým suchým místem ke spaní, které je pokryto podestýlkou. Podestýlka sestává ze slámy nebo jiného vhodného přírodního materiálu. Může být vylepšena a obohacena o jakékoli minerální produkty, které jsou povoleny jako hnojivo nebo pomocná půdní látka pro použití v ekologické produkci podle článku 24; c) vždy musí být k dispozici dostatečně velký prostor k odpočinku vystlaný slámou, kde si všechna prasata v kotci mohou zároveň lehnout při zabrání největší plochy; d) prasnice se chovají ve skupinách, kromě období konce březosti a období kojení, kdy musí mít prasnice možnost se ve svém kotci volně pohybovat a její pohyb je omezován pouze po krátkou dobu; e) aniž jsou dotčeny další požadavky na slámu, je prasnicím několik dní před očekávaným porodem zajištěno dostatečné množství slámy nebo jiného vhodného přírodního materiálu, aby si mohly vybudovat hnízdo; f) oblasti volného pohybu umožňují prasatům kálet a rýt. Pro účely rytí mohou být použity různé substráty. 1.9.4. Pro drůbež 1.9.4.1. Původ zvířat S cílem předejít využívání intenzivních metod chovu se drůbež buď chová až do dosažení minimálního věku, nebo pochází z linií drůbeže s pomalým růstem přizpůsobených venkovním podmínkám. Příslušný orgán definuje kritéria linií s pomalým růstem nebo vypracuje jejich seznam a tuto informaci předá hospodářským subjektům, ostatním členským státům a Komisi. Pokud zemědělec nevyužívá linie drůbeže s pomalým růstem, činí minimální věk při porážce: a) 81 dnů u kuřat; b) 150 dnů u kapounů; c) 49 dnů u kachen pekingských; d) 70 dnů u kachen pižmových; e) 84 dnů u samců kachen pižmových; ▼C2 f) 92 dnů u kachen křížených mulard; ▼B g) 94 dnů u perliček; h) 140 dnů u krocanů a hus na pečení; a i) 100 dnů u krůt. 1.9.4.2. Výživa Pokud jde o výživu, použijí se tato pravidla: a) alespoň 30 % krmiva pochází z vlastního zemědělského podniku, nebo pokud to není proveditelné či takové krmivo není k dispozici, je vyráběno ve spolupráci s dalšími ekologickými produkčními jednotkami nebo produkčními jednotkami v přechodném období a výrobci krmiv za použití krmiva a krmných surovin z téhož regionu; b) do denní krmné dávky se přidává objemné, čerstvé, sušené nebo silážované krmivo; c) pokud zemědělci nemohou získat bílkovinné krmivo pro drůbež výlučně z ekologické produkce a příslušný orgán potvrdil, že není k dispozici dostatečné množství ekologického bílkovinného krmiva, může se do dne ►M1 31. prosince 2026 ◄ používat konvenční bílkovinné krmivo, pokud jsou splněny tyto podmínky: i) není dostupné v ekologické podobě; ii) je vyrobené nebo připravené bez chemických rozpouštědel; iii) jeho použití je omezeno na krmení mladé drůbeže určitými bílkovinnými složkami; a iv) maximální procentní podíl povolený pro tato zvířata na období 12 měsíců nepřekračuje 5 %. Vypočítává se procentní podíl sušiny v krmivu zemědělského původu. 1.9.4.3. Dobré životní podmínky zvířat Škubání živé drůbeže je zakázáno. 1.9.4.4. Chov a chovatelské postupy Pokud jde o chov a chovatelské postupy, použijí se tato pravidla: a) nejméně jedna třetina podlahové plochy je pevná, a netvoří ji tedy roštová podlážka nebo mřížová konstrukce, a je pokryta podestýlkou, jako je sláma, dřevěné hobliny, písek nebo rašelina; b) v budově pro chov nosnic slouží dostatečně velká část podlahové plochy přístupné slepicím jako sběrné místo pro trus; c) v době mezi dvěma turnusy chované drůbeže jsou veškerá hospodářská zvířata přesunuta pryč z budovy. Během této doby se budovy a zařízení vyčistí a vydezinfikují. Kromě toho se na konci každého turnusu chované drůbeže ponechají výběhy po určitou dobu stanovenou členskými státy prázdné, aby se umožnil opětný růst vegetace. Tyto požadavky se nevztahují na drůbež, jež není chována v turnusech, není chována na výbězích a může se po celý den volně pohybovat; d) drůbež má přístup na otevřené prostranství alespoň po dobu jedné třetiny svého života. Nicméně nosnice a drůbež v závěrečné fázi mají přístup na otevřené prostranství alespoň po dobu jedné třetiny svého života s výjimkou dočasných omezení uložených na základě právních předpisů Unie; e) trvalý přístup na otevřené prostranství za denního světla je poskytován již od tak nízkého věku, jak je to prakticky možné, a kdykoli to fyziologické a fyzické podmínky dovolují, s výjimkou dočasných omezení uložených na základě právních předpisů Unie; f) odchylně od bodu 1.6.5 se v případě plemenné drůbeže a kuřic mladších 18 týdnů, jsou-li splněny podmínky stanovené v bodě 1.7.3, které se týkají omezení a povinností spojených s ochranou zdraví lidí a zvířat, uložených na základě právních předpisů Unie, a nemá-li plemenná drůbež a kuřice mladší 18 týdnů přístup na otevřené prostranství, považují se za otevřené prostranství kryté výběhy, které jsou v těchto případech vybaveny bariérou z drátěného pletiva zabraňující přítomnosti ostatních ptáků; g) otevřená prostranství pro drůbež umožňují drůbeži snadný přístup k přiměřenému počtu napájecích žlabů; h) otevřená prostranství pro drůbež jsou převážně pokryta vegetací; i) pokud je dostupnost krmiva z uvedené oblasti omezená, například z důvodu dlouhodobé sněhové pokrývky nebo sucha, je do stravy drůbeže zahrnuto přikrmování objemným krmivem; j) pokud se drůbež chová v uzavřených zařízeních z důvodu omezení nebo povinností uložených právními předpisy Unie, má trvalý přístup k dostatečnému množství objemného krmiva a vhodného materiálu, aby byly uspokojeny její etologické potřeby; k) vodní ptactvo má v zájmu uspokojení druhově specifických potřeb a požadavků na dobré životní podmínky přístup k tekoucí vodě, rybníku, jezeru nebo tůni vždy, kdy to povětrnostní a hygienické podmínky dovolují; pokud takový přístup povětrnostní podmínky nedovolují, má přístup k vodě, která ptákům umožňuje ponořit hlavu, aby si mohli čistit peří; l) denní světlo může být doplněno o umělé s cílem zajistit maximálně šestnáct hodin světla denně, přičemž je zajištěna souvislá doba nočního klidu bez umělého světla o délce nejméně osmi hodin; m) celková užitná plocha budov pro výkrm drůbeže v rámci produkční jednotky nepřekračuje 1 600 m2; n) v jednom oddíle budovy pro chov drůbeže je povoleno nejvýše 3 000 nosnic. 1.9.5. Pro králíky 1.9.5.1. Výživa Pokud jde o výživu, použijí se tato pravidla: a) alespoň 70 % krmiva pochází z vlastního zemědělského podniku, nebo pokud to není proveditelné či takové krmivo není k dispozici, je vyráběno ve spolupráci s dalšími ekologickými produkčními jednotkami nebo produkčními jednotkami v přechodném období a výrobci krmiva za použití krmiva a krmných surovin z téhož regionu; b) králíci mají přístup na pastvinu, kdykoli to podmínky dovolí; c) systémy odchovu jsou založeny na maximálním využívání pastvin podle jejich dostupnosti v různých obdobích roku; d) pokud množství trávy není dostatečné, je k dispozici krmivo obsahující vlákninu, jako je sláma nebo seno. Píce tvoří nejméně 60 % stravy. 1.9.5.2. Chov a chovatelské postupy Pokud jde o chov a chovatelské postupy, použijí se tato pravidla: a) prostory pro ustájení jsou vybaveny pohodlným, čistým a suchým prostorem na spaní či odpočinek o dostatečné rozloze, který je tvořen pevnou konstrukcí bez roštů. Prostor k odpočinku je vybaven dostatečně velkým suchým místem ke spaní, které je pokryto podestýlkou. Podestýlka sestává ze slámy nebo jiného vhodného přírodního materiálu. Může být vylepšena a obohacena o jakékoli minerální produkty, které jsou povoleny jako hnojivo nebo pomocná půdní látka pro použití v ekologické produkci podle článku 24; b) králíci se chovají ve skupinách; c) králičí farmy používají odolná plemena přizpůsobená venkovním podmínkám; d) králíci mají k dispozici: i) kryté přístřešky se zatemněnými úkryty; ii) venkovní výběh s vegetací, pokud možno pastvinu; iii) vyvýšenou vnitřní nebo venkovní plochu, na níž mohou sedět; iv) materiál ke stavbě hnízda pro všechny samice s mláďaty. 1.9.6. Pro včely 1.9.6.1. Původ zvířat Pro účely včelařství se upřednostní užívání druhů Apis mellifera a jejich místních ekotypů. 1.9.6.2. Výživa Pokud jde o výživu, použijí se tato pravidla: a) na konci produkčního období jsou v úlech ponechány dostatečné zásoby medu a pylu pro přezimování včel; b) včelstva lze uměle vyživovat, pouze pokud je přežití včelstev ohroženo z důvodu klimatických podmínek. V takovém případě se jako umělá výživa včelstev použije ekologický med, ekologické cukrové sirupy nebo ekologický cukr. 1.9.6.3. Zdravotní péče Pokud jde o zdravotní péči, použijí se tato pravidla: a) za účelem ochrany rámků, úlů a plástů zejména před škůdci jsou povoleny pouze rodenticidy používané v pastích a příslušné produkty a látky povolené pro použití v ekologické produkci podle článků 9 a 24; b) povoleno je fyzikální ošetření pro dezinfekci včelínů, například pomocí páry nebo přímého plamene; c) likvidace samčího plodiště je povolena pouze za účelem izolace při nákaze varroázou; d) pokud přes všechna preventivní opatření včelstva onemocní nebo se nakazí, jsou okamžitě ošetřena a v případě potřeby mohou být umístěna do izolovaných včelínů; e) v případě nákazy varroázou lze použít kyselinu mravenčí, mléčnou, octovou a šťavelovou, jakož i menthol, thymol, eukalyptol nebo kafr; f) provádí-li se léčba pomocí chemicky syntetizovaných alopatických přípravků včetně antibiotik, jiných než produktů nebo látek povolených pro použití v ekologické produkci podle článků 9 a 24, léčená včelstva se na dobu léčby umísťují do izolovaných včelínů a veškerý vosk se nahrazuje voskem pocházejícím z ekologického včelařství. Poté se na tato včelstva vztahuje přechodné období v délce 12 měsíců podle bodu 1.2.2. 1.9.6.4. Dobré životní podmínky zvířat Pokud jde o včelařství, použijí se tato další obecná pravidla: a) je zakázáno usmrcování včel v plástech jako metoda spojená se sklizní včelařských produktů; b) je zakázáno mrzačení včel, jako je přistřihování křídel včelím matkám. 1.9.6.5. Chov a chovatelské postupy Pokud jde o chov a chovatelské postupy, použijí se tato pravidla: a) včelíny jsou umístěny v oblastech, které zajišťují dostupnost zdrojů nektaru a pylu tvořených převážně ekologicky pěstovanými plodinami nebo případně přirozenou vegetací nebo lesy či plodinami, jež nejsou ekologicky udržovány, ale jsou ošetřovány pouze metodami s nízkým dopadem na životní prostředí; b) včelíny musí být dostatečně vzdáleny od zdrojů, které mohou způsobit kontaminaci včelařských produktů nebo špatný zdravotní stav včel; c) včelíny jsou umístěny tak, aby se v okruhu tří kilometrů zdroje nektaru a pylu skládaly v zásadě z ekologicky pěstovaných plodin nebo z přirozené vegetace nebo z plodin ošetřovaných metodami s malým dopadem na životní prostředí, které jsou rovnocenné metodám stanoveným v článcích 28 a 30 nařízení (EU) č. 1305/2013, které nemohou mít dopad na ekologický charakter včelařské produkce. Výše uvedené požadavky se nevztahují na období, kdy neprobíhá doba květu, nebo na období zimního spánku včelstev; d) úly a materiály používané ve včelařství jsou v zásadě vyrobeny z přírodních materiálů, které nepředstavují riziko znečištění životního prostředí ani kontaminace včelařských produktů; e) včelí vosk určený pro nové podkladové plásty pochází z ekologických produkčních jednotek; f) v úlech se smějí používat pouze přírodní látky, jako jsou propolis, vosk a rostlinné oleje; g) při vytáčení medu se nesmí používat chemicky syntetizované odpuzovače; h) k vytáčení medu se nesmí používat plásty s plodišti; i) včelařství se nepovažuje za ekologické, pokud se provozuje v regionech nebo oblastech určených členskými státy jako regiony nebo oblasti, kde není možné ekologické včelařství provozovat.