1967R0422 — CS — 05.02.2005 — 031.003

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:







(*) Tento akt nebyl nikdy publikován v češtině.









▼B

▼M26

NAŘÍZENÍ RADY č. 422/67/EHS, č. 5/67/Euratom

ze dne 25. července 1967

o platových poměrech předsedy a členů Komise, předsedy, soudců, generálních advokátů a tajemníka Soudního dvora, předsedy, členů a tajemníka Soudu prvního stupně a předsedy, členů a tajemníka Soudu pro veřejnou službu Evropské unie

▼B







RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o vytvoření jednotné Rady a jednotné Komise Evropských společenství ( 1 ), a zejména na článek 6 této smlouvy a na čl. 20 a 21 Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství ( 2 ), vzhledem k tomu, že Rada je příslušná stanovit platy, náhrady a důchody předsedy a členů Komise a předsedy, soudců, generálních advokátů a tajemníka Soudního dvora, jakož i veškeré náhrady poskytované místo odměny, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







Článek 1

Členové Komise a Soudního dvora mají ode dne nástupu do funkce do posledního dne měsíce, ve kterém přestanou funkci vykonávat, nárok na základní plat, rodinné přídavky a jiné příspěvky.

▼M25

Pro účely tohoto nařízení se s nemanželským partnerstvím nakládá jako s manželstvím, pokud byly splněny všechny podmínky uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. c) přílohy VII služebního řádu úředníků Evropských společenství. Nesezdaný partner člena nebo bývalého člena se v rámci systému nemocenského pojištění považuje za jeho manžela nebo manželku, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odst. 2 písm. c) bodech i), ii) a iii) uvedeného článku.

▼M8

Článek 2

1. Základní měsíční plat členů Komise se rovná částce, která je výsledkem použití následujících procentních sazeb na základní plat úředníka Evropských společenství ►M25 v platové třídě 16 ve třetím stupni ◄ :







předseda 138 %, místopředseda 125 %, ostatní členové 112,5 %.

2. Základní měsíční plat členů Soudního dvora se rovná částce, která je výsledkem použití následujících procentních sazeb na základní plat úředníka Evropských společenství ►M25 v platové třídě 16 ve třetím stupni ◄ :







předseda 138 %, soudce nebo generální advokát 112,5 %, tajemník 101 %.

▼M25

3. Od 1. května 2004 do 30. dubna 2006 se však slova „v platové třídě 16 ve třetím stupni“ v odstavcích 1 a 2 nahrazují slovy „v platové třídě A*16 ve třetím stupni“.

▼M8

Článek 3

Členové Komise a Soudního dvora mají nárok na rodinné přídavky stanovené obdobně podle článku 67 služebního řádu a článků 1, 2 a 3 přílohy VII uvedeného řádu.

▼B

Článek 4

1. Členové Komise nebo Soudního dvora mají nárok na příspěvek na bydlení ve výši svého 15 % základního platu.

▼M8

2. Členové Komise pobírají měsíční příspěvek na reprezentaci ve výši:







předseda ►M24 1 418,07 EUR ◄ , místopředseda ►M24 911,38 EUR ◄ , ostatní členové ►M24 607,71 EUR ◄ .

3. Členové Soudního dvora pobírají měsíční příspěvek na reprezentaci ve výši:







předseda ►M24 1 418,07 EUR ◄ , soudce nebo generální advokát ►M24 607,71 EUR ◄ , tajemník ►M24 554,17 EUR ◄ .

Předsedové senátů Soudního dvora ►M9 a první generální advokát ◄ navíc pobírají během svého funkčního období zvláštní příspěvek za funkci ve výši ►M24 810,74 EUR ◄ měsíčně.

▼M8

4. Příspěvky uvedené v odstavcích 2 a 3 Rada každoročně zvyšuje rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou s přihlédnutím k růstu životních nákladů.

Článek 4a

Na základní platy uvedené v článku 2, rodinné přídavky uvedené v článku 3 a příspěvky uvedené v čl. 4 odst. 1 se použije opravný koeficient stanovený Radou na základě článků 64 a 65 služebního řádu úředníků Evropských společenství pro úředníky zaměstnané v Belgii.

▼M25

Článek 4b

Článek 17 přílohy VII služebního řádu se použije obdobně pro předsedu a členy Komise, předsedu, soudce, generální advokáty a tajemníka Soudního dvora a předsedu, členy a tajemníka Soudu prvního stupně.

▼B

Článek 5

Členové Komise nebo Soudního dvora mají při nástupu do funkce a při odchodu z funkce nárok na

a) paušální náhradu výdajů na zařízení ve výši dvou měsíčních základních platů při nástupu do funkce a na jeden měsíční základní plat při odchodu z funkce;

▼M4

b) náhradu cestovních výdajů vzniklých členovi Komise nebo Soudního dvora a jeho rodinným příslušníkům a náhradu výdajů spojených s přepravou osobního majetku a nábytku, včetně nákladů na pojištění pro případ běžných rizik (krádež, loupež, oheň).

▼B

Při opětovném jmenování nemá nárok na výše uvedené náhrady. Nárok rovněž nevzniká v případě jmenování členem jiného orgánu Společenství, pokud je tento orgán zatímně umístěn ve městě, ve kterém tento člen musel bydlet již předtím kvůli své funkci, a pokud se již před tímto opětovným jmenováním znovu nepřestěhoval.

Článek 6

Člen Komise nebo Soudního dvora, který musí v rámci výkonu své funkce cestovat mimo zatímní umístění orgánu, má nárok na

a) náhradu cestovních výdajů;

b) náhradu hotelových výdajů (pouze pokoj, služby a daně);

▼M11

c) příspěvek za každý celý den nepřítomnosti ve výši 105 % denního příspěvku stanoveného ve služebním řádu úředníků Evropských společenství ►M25 ————— ◄ na služební cestě.

▼B

Článek 7

▼M8

1. Bývalí členové Komise nebo Soudního dvora pobírají od prvního dne měsíce následujícího po svém odchodu z funkce po dobu tří let měsíční přechodný příspěvek, jehož výše se stanoví takto:

— 40 % základního platu, který pobírali v okamžiku odchodu z funkce, je-li doba, po kterou vykonávali funkci, kratší než dva roky,

— 45 % tohoto platu, je-li uvedená doba delší než dva a kratší než tři roky,

— 50 % tohoto platu, je-li uvedená doba delší než tři roky a kratší než pět let,

— 55 % tohoto platu, je-li uvedená doba delší než pět let a kratší než deset let,

— 60 % tohoto platu, je-li uvedená doba delší než deset let a kratší než patnáct let,

— 65 % tohoto platu v ostatních případech.

▼B

2. Nárok na tento přípěvek zaniká, je-li bývalý člen Komise nebo Soudního dvora opětovně jmenován do funkce v jednom z orgánů Společenství; nárok dále zaniká smrtí. V případě nového jmenování se příspěvek vyplácí do dne nástupu do funkce; v případě smrti je poslední platba za měsíc, ve kterém tento člen zemřel.

3. Pokud bývalý člen během tohoto tříletého období vykonává novou výdělečnou činnost, odečte se od odchodného částka, o kterou jeho hrubé měsíční příjmy, tj. příjmy před zdaněním, spolu s příspěvkem podle odstavce 1 převyšují částky před zdaněním, které pobíral jako člen Komise nebo Soudního dvora podle článků 2 a 3 a čl. 4 odst. 1. Při stanovení výše příjmů z nové výdělečné činnosti se zohlední všechny složky odměny, s výjimkou náhrad výdajů.

4. Ke dni odchodu z funkce, k 1. lednu každého následujícího roku a v případě každé změny finanční situace předloží člen Komise nebo Soudního dvora předsedovi orgánu, u něhož byl dříve zaměstnán, prohlášení o všech složkách odměny pobírané za výdělečnou činnost, s výjimkou náhrad výdajů.

Vedlejší příjmy, které bývalý člen oprávněně pobíral v průběhu své funkce jako člen Komise nebo Soudního dvora, se od přechodného příspěvku neodečítají.

Toto prohlášení je čestné a má důvěrnou povahu. Údaje v něm obsažené smějí být použity jen pro účely tohoto nařízení a nesmějí být sdělovány třetím osobám.

▼M8

5. Během doby tří let uvedené v odstavci 1 má bývalý člen Komise nebo Soudního dvora nárok na rodinné příspěvky stanovené v článku 3.

▼B

Článek 8

1. Členové Komise nebo Soudního dvora mají po odchodu z funkce nárok na doživotní důchod, který se vyplácí ode dne, kdy dosáhnou věku 65 let.

2. Mohou však požádat, aby bylo vyplácení tohoto důchodu zahájeno ve věku 60 let. V tom případě se důchod snižuje podle těchto koeficientů:

▼M4







60 let 0,70, 61 let 0,75, 62 let 0,80, 63 let 0,87, 64 let 0,95.

▼B

Článek 9

Důchod činí za každý dokončený rok ve funkci ►M25 4,275 % ◄ naposledy pobíraného základního platu a jednu dvanáctinu uvedené částky za každý dokončený měsíc. Nejvyšší důchod činí ►M8 70 ◄ % naposledy pobíraného základního platu.

▼M4

Pokud dotyčná osoba vykonávala různé funkce v Komisi nebo Soudním dvoře, závisí plat, který se bere v úvahu pro vyměření důchodu, na poměru času, po který dotyčná osoba vykonávala každou z těchto různých funkcí. Tento odstavec se nevztahuje na členy Komise nebo Soudního dvora, kteří jsou ve funkci ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost nebo kteří odešli z funkce před uvedeným dnem, pokud o to požádají.

▼M25

Odchylně od prvního pododstavce činí důchod členů Komise a Soudního dvora, kteří byli ve funkci před 1. květnem 2004 a setrvali do konce svého funkčního období v Komisi nebo u Soudního dvora, za každý celý rok ve funkci 4,5 % naposledy pobíraného základního platu.

▼B

Článek 10

Člen Komise nebo Soudního dvora, který se stal plně invalidním a nemůže dále vykonávat svou funkci, a který z tohoto důvodu odstoupí nebo je odvolán z funkce, má ode dne odstoupení nebo odvolání z funkce nárok na tyto dávky:

a) Pokud je invalidita uznána za trvalou, má nárok na doživotní důchod vypočtený podle článku 9, který nesmí být nižší než ►M4 30 ◄ % naposledy pobíraného základního platu. Pokud jeho neschopnost nastala následkem postižení nebo nemoci vzniklé při výkonu funkce, má nárok na nejvyšší důchod.

b) Pokud je invalidita dočasná, má až do svého uzdravení nárok na důchod ve výši ►M4 60 ◄ % naposledy pobíraného základního platu, pokud postižení nebo nemoc vznikly při výkonu funkce, a ve výši ►M4 30 ◄ % v ostatních případech. Dosáhne-li příjemce takového invalidního důchodu věku 65 let anebo pokud je invalidní důchod vyplácen po dobu sedmi let, nahradí se doživotním důchodem vypočteným v souladu s článkem 9.

▼M20

Článek 11

Členové Komise nebo Soudního dvora mají nárok na dávky systému sociálního zabezpečení stanoveném ve služebním řádu úředníků Evropských společenství v případě nemoci, nemoci z povolání a pracovního úrazu a dávky v případě narození dítěte a smrti.

První pododstavec se také vztahuje na bývalé členy Komise nebo Soudního dvora, kterým jsou poskytovány dávky buď v rámci důchodového systému stanoveného v článku 8, nebo přechodný příspěvek stanovený v článku 7, nebo v rámci systému invalidních důchodů stanoveného v článku 10.

▼M25

Na bývalé členy Komise nebo Soudního dvora se však vztahuje článek 72 služebního řádu úředníků Evropských společenství, pokud nevykonávají výdělečnou činnost a nemohou být kryti systémem státního nemocenského pojištění.

▼M20

Avšak bývalý člen Komise nebo Soudního dvora, který byl ve funkci alespoň do věku ►M25 63 ◄ let nebo má nárok na dávky v rámci systému invalidních důchodů stanoveného v článku 10, má nadále bez omezení nárok na nemocenské dávky v rámci systému stanoveného ve služebním řádu úředníků. Pokud bývalý člen Komise nebo Soudního dvora nepobírá přechodný příspěvek stanovený v článku 7 a nemá nárok na dávky ani podle důchodového systému stanoveného v článku 8, ani podle systému invalidních důchodů stanoveného v článku 10, je povinen zaplatit polovinu příspěvků nezbytných ke krytí těchto rizik. Příspěvky se vypočítávají na základě posledního přechodného příspěvku upraveného s přihlédnutím k následným úpravám.

Bývalý člen Komise nebo Soudního dvora, který přestal vykonávat funkci před tím, než dosáhl věku ►M25 63 ◄ let, a který na konci doby, během které pobíral přechodný příspěvek stanovený v článku 7, nemá nárok na dávky ani v rámci důchodového systému stanoveného v článku 8, ani v rámci systému invalidních důchodů stanoveného v článku 10, se může nadále ucházet o krytí stanovené v druhém a třetím pododstavci tohoto článku, za předpokladu, že nevykonává žádnou výdělečnou činnost ►M25 ————— ◄ . Pak musí zaplatit plnou částku příspěvků nezbytných ke krytí stanovenému v čl. 72 odst. 1 služebního řádu úředníků Evropských společenství. Příspěvky se vypočítávají na základě posledního přechodného příspěvku, upraveného s přihlédnutím k následným úpravám.

▼B

Článek 12

Pokud je invalidita nebo smrt člena zaviněna třetí osobou, přecházejí na dotyčné Společenství práva člena nebo jeho právních nástupců v právním sporu proti třetí osobě v mezích povinností vyplývajících z důchodového systému.

Článek 13

Přechodný příspěvek stanovený v článku 7, důchod stanovený v článku 8 a důchody stanovené v článku 10 nesmí táž osoba pobírat současně. Pokud členovi Komise nebo Soudního dvora vznikne současně nárok na dávku podle dvou nebo více uvedených ustanovení, použije se pouze ustanovení, které je pro žadatele nejpříznivější.

Článek 14

Pokud člen Komise nebo Soudního dvora během svého funkčního období zemře, mají pozůstalý manžel nebo manželka nebo vyživované děti do konce třetího měsíce po měsíci smrti nárok na odměnu, na kterou by měl člen Komise nebo Soudního dvora nárok podle článků 2 a 3 a čl. 4 odst. 1.

Článek 15

1. ►M25 Pozůstalý manžel nebo pozůstalá manželka a děti vyživované v době úmrtí člena ◄ nebo bývalého člena Komise nebo Soudního dvora, který měl v okamžiku své smrti nárok na důchod, mají nárok na pozůstalostní důchod.

Tento důchod se rovná procentu důchodu, který náležel členovi nebo bývalému členovi Komise nebo Soudního dvora podle článku 9 v den jeho smrti, konkrétně:







►M25 pro pozůstalého manžela nebo pozůstalou manželku ◄ ►M4 60 ◄ %, pro každé dítěte, ►M25 pokud matka nebo otec stále žije ◄ 10 %, pro každé dítěte, pokud jsou oba rodiče mrtvi 20 %.

▼M11

Pokud však člen Komise nebo soudu zemře v průběhu svého funkčního období,

— činí ►M25 pozůstalostní důchod pozůstalého manžela nebo pozůstalé manželky ◄ 36 % základního platu pobíraného v době smrti,

— nesmí být pozůstalostní důchod prvního sirotka bez obou rodičů nižší než 12 % základního platu pobíraného v době smrti. Pokud zůstane více sirotků bez obou rodičů, rozdělí se celková částka pozůstalostního důchodu mezi sirotky mající nárok rovným dílem.

▼B

2. Celková částka těchto pozůstalostních důchodů nepřesáhne částku důchodu člena nebo bývalého člena Komise nebo Soudního dvora, podle kterého jsou vyměřené. Nejvyšší pozůstalostní důchody, které mohou být přiznány, se popřípadě rozdělí mezi oprávněné osoby v poměru výše uvedených procentních sazeb.

3. Pozůstalostní důchody se poskytují od prvního dne kalendářního měsíce po dni smrti. Pokud se však použije článek 14, vzniká nárok na tyto důchody teprve od prvního dne čtvrtého měsíce po měsíci smrti.

4. Nárok na pozůstalostní důchod zaniká na konci kalendářního měsíce, ve kterém oprávněná osoba zemře. Nárok na sirotčí důchod kromě toho zaniká na konci měsíce, ve kterém dítě dosáhne věku 21 let. Tento nárok však trvá po dobu přípravy dítěte na budoucí povolání, nejdéle však do konce měsíce, ve kterém dosáhne věku 25 let.

Důchod se nadále vyplácí sirotkovi, který si z důvodu vážné nemoci nebo invalidity nemůže sám vydělávat na živobytí.

5. Pokud uzavře manželství bývalý člen Komise nebo Soudního dvora, kterému ke dni sňatku vznikly důchodové nároky podle tohoto nařízení, nemají manželka ►M25 nebo manžel ◄ ani děti z tohoto manželství nárok na pozůstalostní důchod, ledaže byl sňatek uzavřen nejméně pět let před smrtí bývalého člena Komise nebo Soudního dvora.

6. ►M25 Nárok pozůstalého manžela nebo pozůstalé manželky na pozůstalostní důchod ◄ zaniká uzavřením nového manželství. Poté má nárok na vyplacení jednorázové částky ve výši dvojnásobku vdovského důchodu za celý rok.

▼M11

7. Pokud člen zanechá ►M25 pozůstalého manžela nebo pozůstalou manželku ◄ a sirotky z předchozího manželství nebo jiné právní nástupce nebo pokud zanechá sirotky z různých manželství, rozdělí se celkový důchod obdobně podle článků 22, 27 a 28 přílohy VIII služebního řádu úředníků.

▼M20

8. ►M25 Pozůstalý manžel nebo pozůstalá manželka ◄ a vyživované děti člena nebo bývalého člena Komise nebo Soudního dvora mají nárok na nemocenské dávky v rámci systému sociálního zabezpečení stanoveného ve služebním řádu úředníků Evropských společenství, pokud nemají nárok na dávky stejné povahy a stejné úrovně v rámci jiného systému sociálního zabezpečení.

▼B

Článek 16

Je-li člen Komise nebo Soudního dvora odvolán z funkce z důvodu vážného pochybení, ztrácí nárok na přechodný příspěvek a starobní důchod; to se však nevztahuje na jeho právní nástupce.

Článek 17

Pokud Rada rozhodne o zvýšení základního platu, přijme současně rozhodnutí o odpovídajícím zvýšení získaných důchodů.

Článek 18

Výplata dávek stanovených tímto důchodovým systémem se hradí z rozpočtu Společenství. Členské státy zajistí společně výplatu těchto dávek podle klíče pro rozdělení stanoveného pro financování těchto výdajů.

Článek 19

1. Výplata částek poskytovaných podle článků 2, 3, 4, 5, 11 a 14 se provádí ►M25 v eurech ◄ .

▼M25

2. Pro částky poskytované podle článků 7, 8, 10 a 15 se nepoužijí žádné opravné koeficienty.

Příjemcům s bydlištěm v Evropské unii se tyto částky vyplácejí v eurech do banky v zemi bydliště.

Příjemcům s bydlištěm mimo Evropskou unii se důchody vyplácejí v eurech do banky v zemi bydliště. Výjimečně mohou být důchody vypláceny v eurech do banky v zemi, ve které má orgán sídlo, nebo v cizí měně v zemi bydliště příjemce, přičemž dojde k převodu na základě nejaktuálnějšího směnného kurzu používaného při plnění souhrnného rozpočtu Evropských společenství.

▼M22

Článek 19a

Článek 66a služebního řádu úředníků se použije obdobně na předsedu a členy Komise, předsedu, soudce, generální advokáty a tajemníka Soudního dvora a předsedu, členy a tajemníka Soudu prvního stupně.

▼B

Článek 20

Toto nařízení se vztahuje na bývalé členy Komise Evropského hospodářského společenství, Komise Evropského společenství pro atomovou energii, Vysokého úřadu nebo Soudního dvora a jejich právní nástupce, na které se v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost vztahuje nařízení Rady č. 63 (EHS) ( 3 ), nařízení Rady č. 14 (ESAE) ( 4 ), rozhodnutí Zvláštní rady ministrů ESUO ze dne 22. května 1962 ( 5 ) nebo nařízení Rad č. 62 (EHS), č. 13 (ESAE) ( 6 ).

Článek 21

Na členy Komise a Soudního dvora se vztahuje nařízení, kterým se stanoví podmínky a postup pro uplatňování daně ve prospěch Evropských společenství. Dokud uvedené nařízení nevstoupí v platnost je použitelné nařízení č. 32 (EHS), č. 12 (ESAE) ( 7 ).

▼M16

Článek 21a

1. S výhradou odstavců 2 a 3 se ustanovení tohoto nařízení týkající se předsedy, členů a tajemníka Soudního dvora vztahují také na předsedu, členy a tajemníka Soudu prvního stupně.

2. Základní měsíční plat předsedy, členů a tajemníka Soudu prvního stupně se rovná částce, která je výsledkem použití následujících procentních sazeb na základní plat úředníka Evropských společenství ►M25 v platové třídě 16 ve třetím stupni ◄ :







předseda: 112,5 %, členové: 104 %, tajemník: 95 %.

3. Měsíční příspěvek na reprezentaci uvedený v čl. 4 odst. 3 činí:





Předsedové senátů soudu navíc pobírají během svého funkčního období zvláštní příspěvek za funkci ve výši ►M24 739,47 EUR ◄ měsíčně.

▼M25

Článek 21b

1. Články 14, 15, 16, 17 a 19 přílohy XIII služebního řádu úředníků Evropských společenství se použijí obdobně pro předsedu a členy Komise, předsedu, soudce, generální advokáty a tajemníka Soudního dvora a předsedu, členy a tajemníka Soudu prvního stupně.

2. Články 20, 24 a 25 přílohy XIII služebního řádu úředníků Evropských společenství se použijí obdobně pro příjemce částek poskytovaných podle článků 7, 8, 10 a 15.

▼M26

Článek 21c

1. S výhradou odstavců 2 a 3 se ustanovení tohoto nařízení týkající se předsedy, členů a tajemníka Soudního dvora a předsedy, členů a tajemníka Soudu prvního stupně vztahují na předsedu, členy a tajemníka Soudu pro veřejnou službu.

2. Měsíční základní plat předsedy, členů a tajemníka Soudu pro veřejnou službu se rovná částce vyplývající z použití těchto procentních podílů na základní plat úředníka Evropských společenství platové třídy 16, třetího platového stupně (A*16, třetí platový stupeň do 30. dubna 2006):

předseda : 104 %,

členové : 100 %,

tajemník : 90 %.

3. Měsíční příspěvek na reprezentaci uvedený v čl. 4 odst. 3 činí

předseda : 554 EUR,

členové : 500 EUR,

tajemník : 400 EUR.

Předseda Soudu pro veřejnou službu a předsedové senátů o třech soudcích navíc pobírají během svého funkčního období zvláštní příspěvek za funkci ve výši 500 EUR měsíčně.

▼B

Článek 22

Toto nařízení je použitelné od 6. července 1967.

Zrušují se nařízení Rady č. 63 (EHS), nařízení Rady č. 14 (ESAE), rozhodnutí Zvláštní rady ministrů ESUO ze dne 22. května 1962 a nařízení Rad č. 62 (EHS), č. 13 (ESAE) s výjimkou jejich článku 20.

Rozhodnutí Zvláštní rady ministrů ESUO ze dne 13. a 14. října 1958 zůstává v platnosti.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.