02017R0567 — CS — 31.03.2017 — 000.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/567 ze dne 18. května 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, pokud jde o definice, transparentnost, kompresi portfolia a dohledová opatření v oblasti zásahů u produktů a pozic (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 087 31.3.2017, s. 90)





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/567

ze dne 18. května 2016,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, pokud jde o definice, transparentnost, kompresi portfolia a dohledová opatření v oblasti zásahů u produktů a pozic

(Text s významem pro EHP)







KAPITOLA I

URČENÍ LIKVIDNÍCH TRHŮ S KAPITÁLOVÝMI NÁSTROJI

Článek 1

Určení likvidních trhů s akciemi

(čl. 2 odst. 1 bod 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že pro akcii, s níž se obchoduje denně, existuje likvidní trh, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

a) volně obchodovaný objem pro danou akcii činí:

i) nejméně 100 milionů EUR u akcií přijatých k obchodování na regulovaném trhu;

ii) nejméně 200 milionů EUR u akcií, s nimiž se obchoduje pouze v mnohostranných obchodních systémech;

b) průměrný denní počet obchodů s akcií činí nejméně 250;

c) průměrný denní obrat pro akcii činí nejméně 1 milion EUR.

2. Pro účely odst. 1 písm. a) se volně obchodovaný objem pro akcii vypočítá vynásobením počtu akcií v oběhu cenou za akcii vyjma jednotlivých účastí, které přesahují 5 % celkových hlasovacích práv emitenta, ledaže se jedná o účasti subjektu kolektivního investování nebo penzijního fondu. Hlasovací práva se vypočítávají s odkazem na celkový počet akcií, s nimiž jsou spojena hlasovací práva, bez ohledu na případné pozastavení výkonu hlasovacího práva.

3. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu ii) se v případě, že nejsou k dispozici konkrétní informace podle odstavce 2, vypočítá volně obchodovaný objem pro danou akcii, s níž se obchoduje pouze v mnohostranných obchodních systémech, vynásobením počtu akcií v oběhu cenou za akcii.

4. Pro účely odst. 1 písm. c) se denní obrat pro akcii vypočítá sečtením výsledků vynásobení počtu akcií vyměněných mezi kupujícím a prodávajícím cenou za akcii, a to pro každý obchod uskutečněný během obchodního dne.

5. Během šestitýdenního období začínajícího první obchodní den po prvním přijetí akcie k obchodování na regulovaném trhu nebo v mnohostranném obchodním systému se s ohledem na danou akcii má za to, že pro ni existuje likvidní trh pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014, pokud má podle odhadů částka získaná vynásobením počtu akcií v oběhu cenou akcie na začátku prvního obchodního dne činit nejméně 200 milionů EUR a pokud jsou podle údajů odhadovaných pro toto období splněny podmínky stanovené v odst. 1 písm. b) a c).

6. Jestliže se v souladu s odstavcem 1 má za to, že likvidní trh existuje pro méně než pět akcií obchodovaných v obchodních systémech určitého členského státu, které byly poprvé přijaty k obchodování v tomto členském státě, může příslušný orgán dotyčného členského státu určit jednu či více akcií poprvé přijatých k obchodování v těchto obchodních systémech, které se považují za akcie, pro něž existuje likvidní trh, nepřesáhne-li celkový počet akcií poprvé přijatých k obchodování v tomto členském státě, s ohledem na něž se usuzuje, že pro ně existuje likvidní trh, pět.

Článek 2

Určení likvidních trhů s cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry

(čl. 2 odst. 1 bod 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že pro cenný papír nahrazující jiný cenný papír, s nímž se obchoduje denně, existuje likvidní trh, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

a) volně obchodovaný objem činí nejméně 100 milionů EUR;

b) průměrný denní počet obchodů s cenným papírem nahrazujícím jiný cenný papír činí nejméně 250;

c) průměrný denní obrat pro cenný papír nahrazující jiný cenný papír činí nejméně 1 milion EUR.

2. Pro účely odst. 1 písm. a) se volně obchodovaný objem pro cenný papír nahrazující jiný cenný papír vypočítá vynásobením počtu jednotek cenného papíru nahrazujícího jiný cenný papír v oběhu cenou za jednotku.

3. Pro účely odst. 1 písm. c) se denní obrat pro cenný papír nahrazující jiný cenný papír vypočítá sečtením výsledků vynásobení počtu jednotek cenného papíru nahrazujícího jiný cenný papír, které byly vyměněny mezi kupujícím a prodávajícím, cenou za jednotku, a to pro každý obchod uskutečněný během obchodního dne.

4. Během šestitýdenního období začínajícího první obchodní den po prvním přijetí cenného papíru nahrazujícího jiný cenný papír k obchodování v obchodním systému se s ohledem na daný cenný papír nahrazující jiný cenný papír má za to, že pro něj existuje likvidní trh pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014, pokud volně obchodovaný objem na začátku prvního obchodního dne podle odhadů činí nejméně 100 milionů EUR a pokud jsou podle údajů odhadovaných pro toto období splněny podmínky stanovené v odst. 1 písm. b) a c).

5. Jestliže se v souladu s odstavcem 1 má za to, že likvidní trh existuje pro méně než pět cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, se kterými se obchoduje v obchodních systémech určitého členského státu a které byly poprvé přijaty k obchodování v tomto členském státě, může příslušný orgán dotyčného členského státu určit jeden či více cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry poprvé přijaté k obchodování v těchto obchodních systémech, které se považují za cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, pro něž existuje likvidní trh, nepřesáhne-li celkový počet cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, které byly poprvé přijaty k obchodování v tomto členském státě a s ohledem na něž se usuzuje, že pro ně existuje likvidní trh, pět.

Článek 3

Určení likvidních trhů s fondy obchodovanými v obchodním systému

(čl. 2 odst. 1 bod 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že pro fond obchodovaný v obchodním systému, se kterým se obchoduje denně, existuje likvidní trh, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

a) volně obchodovaný objem činí nejméně 100 podílových jednotek;

b) průměrný denní počet obchodů s fondem obchodovaným v obchodním systému činí nejméně 10;

c) průměrný denní obrat pro fond obchodovaný v obchodním systému činí nejméně 500 000 EUR.

2. Pro účely odst. 1 písm. a) představuje u fondu obchodovaného v obchodním systému volně obchodovaný objem počet podílových jednotek, které jsou určeny k obchodování.

3. Pro účely odst. 1 písm. c) se denní obrat pro fond obchodovaný v obchodním systému vypočítá sečtením výsledků vynásobení počtu podílových jednotek fondu obchodovaného v obchodním systému, které byly vyměněny mezi prodávajícím a kupujícím, cenou za podílovou jednotku, a to pro každý obchod uskutečněný během obchodního dne.

4. Během šestitýdenního období začínajícího první obchodní den po prvním přijetí fondu obchodovaného v obchodním systému k obchodování v daném obchodním systému se s ohledem na tento fond obchodovaný v obchodním systému má za to, že pro něj existuje likvidní trh pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014, pokud volně obchodovaný objem na začátku prvního obchodního dne podle odhadů činí nejméně 100 podílových jednotek a pokud jsou podle údajů odhadovaných pro toto období splněny podmínky stanovené v odst. 1 písm. b) a c).

5. Jestliže se v souladu s odstavcem 1 má za to, že likvidní trh existuje pro méně než pět fondů obchodovaných v obchodním systému, s nimiž se obchoduje v obchodních systémech určitého členského státu a které jsou poprvé přijaty k obchodování v tomto členském státě, může příslušný orgán dotyčného členského státu určit jeden či více fondů obchodovaných v obchodním systému, které jsou poprvé přijaty k obchodování v těchto obchodních systémech, považovaných za fondy, pro něž existuje likvidní trh, nepřesáhne-li celkový počet fondů obchodovaných v obchodním systému, které jsou poprvé přijaty k obchodování v tomto členském státě a s ohledem na něž se usuzuje, že pro ně existuje likvidní trh, pět.

Článek 4

Určení likvidních trhů s certifikáty

(čl. 2 odst. 1 bod 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že pro certifikát, s nímž se obchoduje denně, existuje likvidní trh, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

a) volně obchodovaný objem činí nejméně 1 milion EUR;

b) průměrný denní počet obchodů s certifikátem činí nejméně 20;

c) průměrný denní obrat pro certifikát činí nejméně 500 000 EUR.

2. Pro účely odst. 1 písm. a) představuje volně obchodovaný objem pro certifikát velikost emise bez ohledu na počet vydaných jednotek.

3. Pro účely odst. 1 písm. c) se denní obrat pro certifikát vypočítá sečtením výsledků vynásobení počtu jednotek certifikátu vyměněných mezi kupujícím a prodávajícím cenou za jednotku, a to pro každý obchod uskutečněný během obchodního dne.

4. Během šestitýdenního období začínajícího první obchodní den po prvním přijetí certifikátu k obchodování v obchodním systému se s ohledem na daný certifikát má za to, že pro něj existuje likvidní trh pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014, pokud volně obchodovaný objem na začátku prvního obchodního dne podle odhadů činí nejméně 1 milion EUR a pokud jsou podle údajů odhadovaných pro toto období splněny podmínky stanovené v odst. 1 písm. b) a c).

5. Jestliže se v souladu s odstavcem 1 má za to, že likvidní trh existuje pro méně než pět certifikátů, s nimiž se obchoduje v obchodních systémech určitého členského státu a které jsou poprvé přijaty k obchodování v tomto členském státě, může příslušný orgán dotyčného členského státu určit jeden či více certifikátů poprvé přijatých k obchodování v těchto obchodních systémech, které se považují za certifikáty, pro něž existuje likvidní trh, nepřesáhne-li celkový počet certifikátů poprvé přijatých k obchodování v tomto členském státě, s ohledem na něž se usuzuje, že pro ně existuje likvidní trh, pět.

Článek 5

Posouzení likvidity kapitálových nástrojů příslušnými orgány

(čl. 2 odst. 1 bod 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity, jak je vymezen v článku 16 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/590 ( 1 ), v souladu s články 1 až 4 posoudí, zda pro akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému nebo certifikát existuje likvidní trh pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014, v každém z těchto scénářů:

a) před prvním obchodováním s finančním nástrojem v daném obchodním systému, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 5, čl. 2 odst. 4, čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 4;

b) mezi koncem prvního čtyřtýdenního období obchodování a koncem prvního šestitýdenního období obchodování s finančním nástrojem. Posouzení se u tohoto scénáře zakládá na volně obchodovaném objemu v poslední obchodní den prvního čtyřtýdenního období obchodování, průměrném denním počtu obchodů a průměrném denním obratu s přihlédnutím ke všem obchodům s daným finančním nástrojem, které se uskutečnily v Unii během prvního čtyřtýdenního období obchodování;

c) mezi koncem každého kalendářního roku a 1. březnem následujícího roku pro finanční nástroje, s nimiž se v obchodním systému obchodovalo před 1. prosincem příslušného kalendářního roku. Posouzení se u tohoto scénáře zakládá na volně obchodovaném objemu v poslední obchodní den příslušného kalendářního roku, průměrném denním počtu obchodů a průměrném denním obratu s přihlédnutím ke všem obchodům s daným finančním nástrojem, které se uskutečnily v Unii v daném roce;

d) okamžitě poté, co se v důsledku podnikového opatření („corporate action“) změnilo předchozí hodnocení.

Příslušné orgány zajistí, aby byl výsledek posouzení zveřejněn bezprostředně po jeho dokončení.

2. Příslušné orgány, organizátoři trhu a investiční podniky, včetně investičních podniků provozujících obchodní systém, používají informace uveřejněné podle odstavce 1:

a) po dobu šesti týdnů počínající první den obchodování s finančním nástrojem, je-li posouzení prováděno podle odst. 1 písm. a) tohoto článku;

b) po dobu počínající šest týdnů po prvním dni obchodování s daným finančním nástrojem a končící 31. března roku uveřejnění informací v souladu s odst. 1 písm. c) tohoto článku, je-li posouzení prováděno podle odst. 1 písm. b) tohoto článku;

c) po dobu jednoho roku počínající 1. dubna po dni zveřejnění, je-li posouzení prováděno podle odst. 1 písm. c) tohoto článku.

Jsou-li informace uvedené v tomto odstavci nahrazeny novými informacemi podle odst. 1 písm. d) tohoto článku, použijí příslušné orgány, organizátoři trhu a investiční podniky, včetně investičních podniků provozujících obchodní systém, tyto nové informace pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014.

3. Pro účely odstavce 1 předloží obchodní systémy příslušným orgánům informace uvedené v příloze, a to v těchto lhůtách:

a) pro finanční nástroje, které jsou přijaty k obchodování poprvé, přede dnem, v němž se s finančním nástrojem obchoduje poprvé;

b) pro finanční nástroje, které jsou již přijaty k obchodování, v těchto lhůtách:

i) nejpozději tři dny po skončení prvního čtyřtýdenního období obchodování;

ii) po skončení každého kalendářního roku, nejpozději však do 3. ledna následujícího roku;

iii) okamžitě poté, co se v důsledku podnikového opatření („corporate action“) změnily informace, které byly příslušnému orgánu poskytnuty dříve.







KAPITOLA II

POVINNOSTI OBCHODNÍCH SYSTÉMŮ A SYSTEMATICKÝCH INTERNALIZÁTORŮ TÝKAJÍCÍ SE POSKYTOVÁNÍ ÚDAJŮ

Článek 6

Povinnost poskytovat údaje o trhu za přiměřených obchodních podmínek

(čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 8 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely uveřejňování údajů o trhu, které obsahují informace stanovené v článcích 3, 4, 6 až 11, 15 a 18 nařízení (EU) č. 600/2014, za přiměřených obchodních podmínek dodržují organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři v souladu s čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 8 nařízení (EU) č. 600/2014 povinnosti stanovené v článcích 7 až 11 tohoto nařízení.

2. Ustanovení článku 7, čl. 8 odst. 2, článku 9, čl. 10 odst. 2 a článku 11 se nevztahují na organizátory trhu nebo investiční podniky provozující obchodní systémy ani systematické internalizátory, kteří údaje o trhu uveřejňují bezplatně.

Článek 7

Povinnost poskytovat údaje o trhu na základě nákladů

(čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 8 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Cena údajů o trhu vychází z nákladů na získání a šíření těchto údajů a může zahrnovat přiměřenou marži.

2. Náklady na získání a šíření údajů o trhu mohou zahrnovat odpovídající podíl společných nákladů na jiné služby poskytované organizátory trhu nebo investičními podniky provozujícími obchodní systém či systematickými internalizátory.

Článek 8

Povinnost poskytovat údaje o trhu nediskriminačním způsobem

(čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 8 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři zpřístupňují údaje o trhu za stejnou cenu a za stejných podmínek všem zákazníkům spadajícím do téže kategorie v souladu se zveřejněnými objektivními kritérii.

2. Případné rozdíly v cenách účtovaných jednotlivým kategoriím zákazníků musí být úměrné hodnotě, kterou dotyčné údaje o trhu představují pro tyto zákazníky, přičemž se přihlédne k:

a) objemu a rozsahu údajů o trhu, včetně počtu předmětných finančních nástrojů a jejich objemu obchodů;

b) využívání údajů o trhu zákazníkem, včetně toho, zda jsou využívány pro vlastní obchodní činnosti zákazníka, k dalšímu prodeji nebo úpravě dat do souhrnné podoby.

3. Pro účely odstavce 1 mají organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři k dispozici rozšiřitelné kapacity, aby bylo zajištěno, že zákazníci kdykoli získají včas přístup k údajům o trhu nediskriminačním způsobem.

Článek 9

Povinnosti ve vztahu k poplatkům podle uživatele

(čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 8 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři účtují poplatky za používání údajů o trhu podle použití ze strany jednotlivých koncových uživatelů údajů o trhu („podle uživatele“). Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři zavedou opatření s cílem zajistit, aby bylo každé jednotlivé použití údajů o trhu účtováno pouze jednou.

2. Odchylně od odstavce 1 mohou organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři rozhodnout, že údaje o trhu nezpřístupní podle uživatele, není-li účtování poplatků podle uživatele vzhledem k objemu a rozsahu údajů úměrné nákladům na zpřístupnění těchto údajů.

3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři uvedou důvody odmítnutí zpřístupnit údaje o trhu podle uživatele a tyto důvody zveřejní na svých internetových stránkách.

Článek 10

Povinnost uchovávat údaje o trhu v nespojené a rozčleněné podobě

(čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 8 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři zpřístupňují údaje o trhu odděleně od ostatních služeb.

2. Ceny za údaje o trhu jsou účtovány podle úrovně členění údajů o trhu, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014.

Článek 11

Povinnost týkající se transparentnosti

(čl. 13 odst. 1, čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 8 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém a systematičtí internalizátoři uveřejňují cenu a jiné podmínky poskytování údajů o trhu způsobem, který je snadno veřejně dostupný.

2. Uveřejněné údaje zahrnují:

a) aktuální ceníky, včetně:

— poplatků za zobrazení uživatelem (fees per display user),

— poplatků za nezobrazení (non-display fees),

— slevové politiky,

— poplatků spojených s licenčními podmínkami,

— poplatků za předobchodní a poobchodní údaje o trhu,

— poplatků za jiné dílčí soubory informací, včetně informací vyžadovaných podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/572 ( 2 ),

— jiných smluvních podmínek s ohledem na aktuální ceník;

b) oznámení budoucích změn ceny nejméně 90 dnů předem;

c) informace o obsahu údajů o trhu včetně:

i) počtu předmětných nástrojů;

ii) celkového obratu pro předmětné nástroje;

iii) poměru předobchodních a poobchodních údajů o trhu;

iv) informací o všech dalších údajích poskytovaných společně s údaji o trhu;

v) data poslední úpravy licenčního poplatku za poskytované údaje o trhu;

d) příjmy z poskytování údajů o trhu a podíl těchto příjmů na celkových příjmech organizátora trhu a investičního podniku provozujícího obchodní systém nebo systematického internalizátora;

e) informace o způsobu stanovení ceny, včetně použitých metod nákladového účetnictví a zvláštních zásad, podle nichž jsou přímé a variabilní společné náklady alokovány a společné fixní náklady rozvrhovány mezi získání a šíření údajů o trhu a ostatní služby poskytované organizátory trhu a investičními podniky provozujícími obchodní systém nebo systematickými internalizátory.







KAPITOLA III

POVINNOSTI SYSTEMATICKÝCH INTERNALIZÁTORŮ TÝKAJÍCÍ SE UVEŘEJŇOVÁNÍ ÚDAJŮ

Článek 12

Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat kotace pravidelně a průběžně během obvyklé doby obchodování

(čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014)

Pro účely čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že systematický internalizátor uveřejňuje své kotace pravidelně a průběžně během obvyklé doby obchodování pouze tehdy, pokud systematický internalizátor zpřístupňuje tyto kotace nepřetržitě během doby, kterou systematický internalizátor stanovil a zveřejnil předem jako svou obvyklou dobu obchodování.

Článek 13

Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat kotace snadno dostupným způsobem

(čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Systematičtí internalizátoři na své internetové domovské stránce upřesní a aktualizují informace o tom, které prostředky stanovené v čl. 17 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 600/2014 používají k uveřejňování svých kotací.

2. Pokud systematičtí internalizátoři uveřejňují kotace prostřednictvím obchodního systému nebo schváleného systému pro uveřejňování informací, uvede systematický internalizátor v kotaci jejich totožnost.

3. Používají-li systematičtí internalizátoři k uveřejňování svých kotací více než jeden prostředek, dojde k uveřejnění kotací současně.

4. Systematičtí internalizátoři uveřejňují své kotace ve strojově čitelném formátu. Má se za to, že kotace jsou uveřejňovány ve strojově čitelném formátu, pokud uveřejnění splňuje kritéria stanovená v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/571 ( 3 ).

5. Pokud systematičtí internalizátoři uveřejňují své kotace pouze prostřednictvím vlastních opatření, jsou kotace uveřejňovány v člověkem čitelném formátu. Má se za to, že kotace jsou uveřejňovány v člověkem čitelném formátu, pokud:

a) obsah kotace je uveřejněn ve formátu, který je srozumitelný pro průměrného čtenáře;

b) kotace je uveřejněna na internetových stránkách systematického internalizátora a internetová domovská stránka obsahuje jasné pokyny týkající se přístupu ke kotaci.

6. Kotace se zveřejňují podle norem a specifikací stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/587 ( 4 ).

Článek 14

Provádění pokynů systematickými internalizátory

(čl. 15 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že na trhu existují výjimečné podmínky, pokud by uložení povinnosti systematického internalizátora poskytovat zákazníkům pevné kotace bylo v rozporu s obezřetným řízením rizik, zejména pokud:

a) obchodní systém, na němž byl finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnější trh z hlediska likvidity zastaví obchodování s tímto nástrojem v souladu s čl. 48 odst. 5 směrnice 2014/65/EU;

b) obchodní systém, na němž byl finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnější trh z hlediska likvidity umožňuje pozastavit povinnosti související s tvorbou trhu;

c) v případě fondu obchodovaného v obchodním systému není pro významný počet nástrojů tvořících podklad fondu obchodovaného v obchodním systému nebo indexu k dispozici spolehlivá tržní cena;

d) příslušný orgán zakáže u tohoto finančního nástroje prodej na krátko podle článku 20 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ( 5 ).

2. Pro účely čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014 může systematický internalizátor své kotace kdykoli aktualizovat za předpokladu, že aktualizované kotace jsou vždy důsledkem skutečného úmyslu systematického internalizátora obchodovat se zákazníky nediskriminačním způsobem a jsou v souladu s tímto úmyslem.

3. Pro účely čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014 spadá cena do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu, jsou-li splněny tyto podmínky:

a) cena je v mezích kupních a prodejních kotací systematického internalizátora;

b) kotace uvedené v písmenu a) odrážejí převládající tržní podmínky pro příslušný finanční nástroj v souladu s čl. 14 odst. 7 nařízení (EU) č. 600/2014.

4. Pro účely čl. 15 odst. 3 nařízení (EU) č. 600/2014 se realizace několika cenných papírů pokládá za součást jednoho obchodu, pokud jsou splněna kritéria stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/587.

5. Pro účely čl. 15 odst. 3 nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že pokyn podléhá podmínkám jiným než aktuální tržní cena, pokud jsou splněna kritéria stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/587.

Článek 15

Pokyny značně převyšující normu

(čl. 17 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 17 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014 se má za to, že počet nebo objem pokynů značně převyšuje normu, pokud systematický internalizátor nemůže počet nebo objem těchto pokynů provést, aniž by se vystavil přílišnému riziku.

2. Investiční podniky působící jako systematičtí internalizátoři objektivním způsobem, který je v souladu s jejich politikou a postupy řízení rizik uvedenými v článku 23 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/565 ( 6 ), stanoví předem, kdy se má za to, že počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků vystavuje podnik přílišnému riziku.

3. Pro účely odstavce 2 systematický internalizátor v rámci své politiky a postupů řízení rizik stanoví, zachovává a provádí politiku k určení počtu a objemu pokynů, které může provést, aniž by se vystavil přílišnému riziku, a to s přihlédnutím jak ke kapitálu, který má podnik k dispozici ke krytí rizik u tohoto typu obchodu, tak i převažujícím podmínkám na trhu.

4. V souladu s čl. 17 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014 nesmí politika uvedená v odstavci 3 vést k diskriminačnímu zacházení se zákazníky.

Článek 16

Konkrétní objem pro daný nástroj

(čl. 18 odst. 6 nařízení (EU) č. 600/2014)

Pro účely čl. 18 odst. 6 nařízení (EU) č. 600/2014 je konkrétním objemem pro daný nástroj s ohledem na nástroje obchodované v systémech žádostí o kotace, systémech hlasového obchodování (voice trading), hybridních systémech obchodování nebo jiných obchodních systémech objem stanovený v příloze III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/583 ( 7 ).







KAPITOLA IV

DERIVÁTY

Článek 17

Složky komprese portfolia

(čl. 31 odst. 4 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 31 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014 splňují investiční podniky a organizátoři trhu poskytující kompresi portfolia podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6.

2. Investiční podniky a organizátoři trhu uzavřou s účastníky komprese portfolia dohodu, která stanoví proces komprese a jeho právní účinky, včetně určení okamžiku, k němuž se komprese portfolia stává právně závaznou.

3. Dohoda uvedená v odstavci 2 zahrnuje veškerou příslušnou právní dokumentaci, která popisuje způsob ukončení derivátů předložených k zahrnutí do komprese portfolia a jejich nahrazení jinými deriváty.

4. Před iniciováním procesu komprese portfolia investiční podniky a organizátoři trhu poskytující kompresi portfolia:

a) požádají každého účastníka komprese portfolia o upřesnění jeho rizikové tolerance, včetně stanovení limitu rizika protistrany, limitu tržního rizika a tolerance vypořádání v hotovosti. Investiční podniky a organizátoři trhu respektují rizikovou toleranci, kterou účastníci komprese portfolia uvedli;

b) propojí deriváty předložené ke kompresi portfolia a každému účastníkovi poskytnou návrh komprese portfolia, který obsahuje tyto informace:

i) identifikaci protistran, jichž se komprese týká,

ii) související změnu kombinované pomyslné hodnoty derivátů,

iii) rozdíl v kombinované pomyslné hodnotě v porovnání s uvedenou rizikovou tolerancí.

5. Za účelem přizpůsobení komprese portfolia rizikové toleranci stanovené účastníky komprese portfolia a k dosažení co nejvyšší efektivnosti komprese portfolia mohou investiční podniky a organizátoři trhu poskytnout účastníkům dodatečnou lhůtu pro přidání derivátů, které jsou způsobilé pro ukončení nebo omezení.

6. Investiční podniky a organizátoři trhu provedou kompresi portfolia až poté, co všichni účastníci komprese portfolia s návrhem komprese portfolia souhlasili.

Článek 18

Požadavky na uveřejnění komprese portfolia

(čl. 31 odst. 4 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014 uveřejní investiční podniky a organizátoři trhu s ohledem na každý cyklus komprese portfolia prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací tyto údaje:

a) seznam derivátů předložených k zahrnutí do komprese portfolia;

b) seznam derivátů nahrazujících ukončené deriváty;

c) seznam derivátů vyměněných nebo ukončených v důsledku komprese portfolia;

d) počet derivátů a jejich hodnotu vyjádřenou v pomyslné částce.

Informace uvedené v prvním pododstavci jsou rozčleněny podle typu derivátu a měny.

2. Investiční podniky a organizátoři trhu uveřejňují informace uvedené v odstavci 1 v okamžiku, který je vzhledem k technickým možnostem co nejbližší reálnému času, nejpozději však do konce následujícího pracovního dne poté, co se návrh komprese portfolia stane právně závazným v souladu s dohodou uvedenou v čl. 17 odst. 2.







KAPITOLA V

DOHLEDOVÁ OPATŘENÍ V OBLASTI ZÁSAHŮ U PRODUKTŮ A ŘÍZENÍ POZIC







ODDÍL 1

Zásahy u produktů

Článek 19

Kritéria a faktory pro účely pravomocí orgánu ESMA k dočasným zásahům u produktů

(čl. 40 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 40 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 600/2014 posoudí orgán ESMA relevantnost všech faktorů a kritérií uvedených v odstavci 2 a při určování, zda uvádění na trh, distribuce nebo prodej určitých finančních nástrojů či finančních nástrojů s určitými stanovenými rysy nebo určitý typ finanční činnosti či praktiky vede k významnému ohrožení ochrany investorů či hrozbě pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části, zohlední všechny příslušné faktory a kritéria.

Pro účely prvního pododstavce může orgán ESMA určit existenci významného ohrožení ochrany investorů či hrozby pro řádné fungování a integritu finančních trhů či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části na základě jednoho či několika těchto faktorů a kritérií.

2. Faktory a kritéria, jež orgán ESMA posoudí při určování, zda existuje významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části, jsou tyto:

a) míra složitosti finančního nástroje nebo typu finanční činnosti či praktiky ve vztahu k typu zákazníků, jichž se daná finanční činnost nebo finanční praktika dotýká nebo jimž je finanční nástroj nabízen nebo prodáván (jak je posouzeno podle písmena c)), zejména zohlednění:

— typu podkladových nebo referenčních aktiv a míry transparentnosti s ohledem na podkladová nebo referenční aktiva,

— míry transparentnosti nákladů a poplatků spojených s finančním nástrojem, finanční činností nebo finanční praktikou, a zejména nedostatečné transparentnosti vyplývající z několika úrovní nákladů a poplatků,

— složitosti výpočtu výkonnosti, zejména s přihlédnutím k tomu, zda návratnost závisí na výkonnosti jednoho či několika podkladových nebo referenčních aktiv, jež jsou zase ovlivněny jinými faktory, nebo zda návratnost závisí nejen na hodnotách podkladových nebo referenčních aktiv k počátečnímu datu a datu splatnosti, nýbrž také na hodnotách během celého životního cyklu produktu,

— povahy a rozsahu případných rizik,

— skutečnosti, zda je nástroj nebo služba spojena s jinými produkty či službami, nebo

— složitosti podmínek;

b) rozsah potenciálních škodlivých účinků, zejména uvážení:

— pomyslné hodnoty finančního nástroje,

— počtu dotčených zákazníků, investorů nebo účastníků trhu,

— poměrného podílu produktu v portfoliích investorů,

— pravděpodobnosti, rozsahu a povahy případného poškození, včetně výše potenciálně vzniklé ztráty,

— pravděpodobné doby trvání škodlivých účinků,

— objemu emise,

— počtu dotčených zprostředkovatelů,

— růstu trhu nebo prodejů nebo

— průměrné částky, kterou jednotlivý zákazník investuje do finančního nástroje;

c) typ zákazníků, jichž se daná finanční činnost nebo finanční praktika dotýká nebo jimž je finanční nástroj nabízen nebo prodáván, zejména zohlednění:

— skutečnosti, zda je zákazník neprofesionálním nebo profesionálním zákazníkem či způsobilou protistranou,

— dovedností a schopností zákazníků, včetně úrovně dosaženého vzdělání, zkušeností s podobnými finančními nástroji nebo prodejními technikami,

— ekonomické situace zákazníků, včetně jejich příjmů a majetku,

— hlavních finančních cílů zákazníků, včetně důchodového spoření a financování vlastního bydlení, nebo

— skutečnosti, zda jsou nástroj nebo služba zákazníkům prodávány mimo určený cílový trh nebo zda nebyl cílový trh náležitě určen;

d) míra transparentnosti finančního nástroje nebo typu finanční činnosti či praktiky, zejména zohlednění:

— typu a transparentnosti podkladového aktiva,

— skrytých nákladů a poplatků,

— používání technik přitahujících pozornost zákazníků, jež však nutně nezohledňují vhodnost nebo celkovou kvalitu finančního nástroje, finanční činnosti nebo finanční praktiky,

— povahy rizik a transparentnosti rizik nebo

— používání názvů produktů či terminologie nebo jiných informací, které naznačují vyšší úroveň bezpečnosti nebo návratnosti, než je ve skutečnosti možné či pravděpodobné, nebo které naznačují vlastnosti produktu, jež neexistují;

e) zvláštní znaky nebo součásti finančního nástroje, finanční činnosti nebo finanční praktiky, včetně případného vloženého pákového efektu, zejména zohlednění:

— pákového efektu obsaženého v produktu,

— pákového efektu v důsledku financování,

— vlastností obchodů zajišťujících financování nebo

— skutečnosti, že hodnota podkladového aktiva již není k dispozici nebo není spolehlivá;

f) existence a míra nesouladu mezi očekávanou návratností nebo ziskem pro investory a rizikem ztráty ve vztahu k danému finančnímu nástroji, finanční činnosti nebo finanční praktice, zejména zohlednění:

— nákladů na strukturování daného finančního nástroje, činnosti nebo praktiky a jiných nákladů,

— nepoměru ve vztahu k riziku emitenta, které si emitent ponechává, nebo

— poměru rizika a výnosů;

g) možnost investorů snadno prodat příslušný finanční nástroj nebo přejít na jiný finanční nástroj a náklady s tím spojené, zejména zohlednění:

— rozpětí mezi nabídkou a poptávkou,

— frekvence možností obchodování,

— objemu emise a velikosti sekundárního trhu,

— přítomnosti či nepřítomnosti poskytovatelů likvidity nebo tvůrců sekundárních trhů,

— charakteristik obchodního systému nebo

— jiných překážek výstupu;

h) stanovování cen a související náklady na finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktiku, zejména zohlednění:

— používání skrytých nebo vedlejších poplatků nebo

— poplatků, které neodrážejí úroveň poskytované služby;

i) míra inovace finančního nástroje, finanční činnosti nebo finanční praktiky, zejména zohlednění:

— míry inovace v souvislosti se strukturou finančního nástroje, finanční činnosti nebo finanční praktiky, včetně začleňování a spuštění,

— míry inovace v souvislosti s distribučním modelem nebo délkou zprostředkovatelského řetězce,

— míry šíření inovací, včetně toho, zda je finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktika inovativní pro určité kategorie zákazníků,

— inovace zahrnující pákový efekt,

— nedostatečné transparentnosti podkladového aktiva nebo

— minulých zkušeností na trhu s podobnými finančními nástroji nebo prodejními technikami;

j) prodejní techniky spojené s finančním nástrojem, zejména zohlednění:

— používaných komunikačních a distribučních kanálů,

— informačních, marketingových nebo jiných propagačních materiálů souvisejících s investicemi,

— předpokládaných investičních účelů nebo

— skutečnosti, zda rozhodnutí o nákupu představuje druhé či třetí rozhodnutí po předchozím nákupu;

k) finanční a obchodní situace emitenta finančního nástroje, zejména zohlednění:

— finanční situace emitenta nebo případného ručitele nebo

— transparentnosti obchodní situace emitenta nebo ručitele;

l) to, zda neexistují dostatečné nebo spolehlivé informace o finančním nástroji, které poskytuje tvůrce nebo distributoři, umožňující účastníkům trhu, jimž jsou určeny, učinit informované rozhodnutí, s přihlédnutím k povaze a typu finančního nástroje;

m) to, zda dotyčný finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktika představují vysoké riziko pro výkonnost obchodů uzavřených účastníky nebo investory na relevantním trhu;

n) to, zda finanční činnost nebo finanční praktika významně ohrožuje integritu procesu tvorby cen na dotyčném trhu, takže cena nebo hodnota dotyčného finančního nástroje již není určena podle skutečných tržních sil nabídky a poptávky nebo účastníci trhu se již nemohou spolehnout na ceny tvořené na tomto trhu nebo objemy obchodování jako na základ svých investičních rozhodnutí;

o) to, zda charakteristiky určitého finančního nástroje mají za následek, že je obzvláště náchylný k používání pro účely finanční trestné činnosti, a zejména to, zda tyto charakteristiky mohou případně podněcovat k využívání finančního nástroje k:

— podvodům či nepoctivosti,

— nekalému jednání nebo zneužití informací ve vztahu k finančnímu trhu,

— legalizaci výnosů z trestné činnosti,

— financování terorismu nebo

— snazšímu praní peněz;

p) to, zda finanční činnost nebo finanční praktika představuje obzvláště vysoké riziko pro odolnost nebo hladké fungování trhů a jejich infrastruktury;

q) to, zda by finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktika mohly vést k významnému a umělému rozdílu mezi cenami derivátu a cenami na základním trhu;

r) to, zda finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktika představují vysoké riziko narušení finančních institucí, které se pokládají za důležité pro finanční systém Unie;

s) význam distribuce finančního nástroje pro emitenta jako zdroje financování;

t) to, zda finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktika představují obzvláštní rizika pro infrastrukturu trhu nebo platebních systémů, včetně obchodních systémů, clearingových systémů a systémů vypořádání, nebo

u) to, zda finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktika mohou ohrozit důvěru investorů ve finanční systém.

Článek 20

Kritéria a faktory pro účely pravomocí orgánu EBA k dočasným zásahům u produktů

(čl. 41 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 41 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 600/2014 posoudí orgán EBA relevantnost všech faktorů a kritérií uvedených v odstavci 2 a při určování, zda uvádění na trh, distribuce nebo prodej určitých strukturovaných vkladů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy nebo určitý typ finanční činnosti či praktiky vede k významnému ohrožení ochrany investorů či hrozbě pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části, zohlední všechny příslušné faktory a kritéria.

Pro účely prvního pododstavce může orgán EBA určit existenci významného ohrožení ochrany investorů či hrozby pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části na základě jednoho či několika těchto faktorů a kritérií.

2. Faktory a kritéria, jež orgán EBA posoudí za účelem určení, zda existuje významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části, jsou tyto:

a) míra složitosti strukturovaného vkladu nebo typu finanční činnosti či praktiky ve vztahu k typu zákazníků, jichž se daná finanční činnost nebo finanční praktika dotýká (jak je posouzeno podle písmena c)), zejména zohlednění:

— typu podkladových nebo referenčních aktiv a míry transparentnosti s ohledem na podkladová nebo referenční aktiva,

— míry transparentnosti nákladů a poplatků spojených se strukturovaným vkladem, finanční činností nebo finanční praktikou, a zejména nedostatečné transparentnosti vyplývající z několika úrovní nákladů a poplatků,

— složitosti výpočtu výkonnosti, zejména s přihlédnutím k tomu, zda návratnost závisí na výkonnosti jednoho či několika podkladových nebo referenčních aktiv, jež jsou zase ovlivněny jinými faktory, nebo zda návratnost závisí nejen na hodnotách podkladových nebo referenčních aktiv k počátečnímu datu a datu splatnosti, nýbrž také na hodnotách během celého životního cyklu produktu,

— povahy a rozsahu případných rizik,

— skutečnosti, zda je strukturovaný vklad nebo služba spojena s jinými produkty či službami, nebo

— složitosti podmínek;

b) rozsah potenciálních škodlivých účinků, zejména uvážení:

— pomyslné hodnoty emise strukturovaných vkladů,

— počtu dotčených zákazníků, investorů nebo účastníků trhu,

— poměrného podílu produktu v portfoliích investorů,

— pravděpodobnosti, rozsahu a povahy případného poškození, včetně výše potenciálně vzniklé ztráty,

— pravděpodobné doby trvání škodlivých účinků,

— objemu emise,

— počtu dotčených institucí,

— růstu trhu nebo prodejů,

— průměrné částky, kterou jednotlivý zákazník investuje do strukturovaného vkladu, nebo

— limitu pojištění stanoveného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU ( 8 );

c) typ zákazníků, jichž se daná finanční činnost nebo finanční praktika dotýká nebo jimž je strukturovaný vklad nabízen nebo prodáván, zejména zohlednění:

— skutečnosti, zda je zákazník neprofesionálním nebo profesionálním zákazníkem či způsobilou protistranou,

— dovedností a schopností zákazníků, včetně úrovně dosaženého vzdělání, zkušeností s podobnými finančními produkty nebo prodejními technikami,

— ekonomické situace zákazníků, včetně jejich příjmů a majetku,

— hlavních finančních cílů zákazníků, včetně důchodového spoření, financování vlastního bydlení,

— skutečnosti, zda jsou produkt nebo služba zákazníkům prodávány mimo určený cílový trh nebo zda nebyl cílový trh náležitě určen, nebo

— způsobilosti pro pojištění v rámci systému pojištění vkladů;

d) míra transparentnosti strukturovaného vkladu nebo typu finanční činnosti nebo finanční praktiky, zejména zohlednění:

— typu a transparentnosti podkladového aktiva,

— skrytých nákladů a poplatků,

— používání technik přitahujících pozornost zákazníků, jež však nutně nezohledňují vhodnost nebo celkovou kvalitu produktu nebo služby,

— typu a transparentnosti rizik,

— používání názvů produktů či terminologie nebo jiných informací, které jsou zavádějící, jelikož naznačují vlastnosti produktu, jež neexistují, nebo

— skutečnosti, zda je zveřejněna totožnost příjemců vkladů, kteří mohou odpovídat za vklad zákazníka;

e) zvláštní znaky nebo součásti strukturovaného vkladu nebo finanční činnosti nebo finanční praktiky, včetně případného vloženého pákového efektu, zejména zohlednění:

— pákového efektu obsaženého v produktu,

— pákového efektu v důsledku financování nebo

— skutečnosti, že hodnota podkladového aktiva již není k dispozici nebo není spolehlivá;

f) existence a míra nesouladu mezi očekávanou návratností nebo ziskem pro investory a rizikem ztráty ve vztahu k danému strukturovanému vkladu, finanční činnosti nebo finanční praktice, zejména zohlednění:

— nákladů na strukturování těchto strukturovaných vkladů, činnosti nebo praktiky a jiných nákladů,

— nepoměru ve vztahu k riziku emitenta, které si emitent ponechává, nebo

— poměru rizika a výnosů;

g) možnost investorů strukturovaný vklad snadno ukončit a náklady s tím spojené, zejména zohlednění:

— skutečnosti, že není přípustný předčasný výběr, nebo

— jiných překážek ukončení;

h) stanovování cen a související náklady na strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktiku, zejména zohlednění:

— používání skrytých nebo vedlejších poplatků nebo

— poplatků, které neodrážejí úroveň poskytované služby;

i) míra inovace strukturovaného vkladu, finanční činnosti nebo finanční praktiky, zejména zohlednění:

— míry inovace v souvislosti se strukturou strukturovaného vkladu, finanční činnosti nebo finanční praktiky, včetně začleňování a spuštění,

— míry inovace v souvislosti s distribučním modelem nebo délkou zprostředkovatelského řetězce,

— míry šíření inovací, včetně toho, zda je strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika inovativní pro určité kategorie zákazníků,

— inovace zahrnující pákový efekt,

— nedostatečné transparentnosti podkladového aktiva nebo

— minulých zkušeností na trhu s podobnými strukturovanými vklady nebo prodejními technikami;

j) prodejní techniky spojené se strukturovaným vkladem, zejména zohlednění:

— používaných komunikačních a distribučních kanálů,

— informačních, marketingových nebo jiných propagačních materiálů souvisejících s investicemi,

— předpokládaných investičních účelů nebo

— skutečnosti, zda rozhodnutí o nákupu představuje druhé či třetí rozhodnutí po předchozím nákupu;

k) finanční a obchodní situace emitenta strukturovaného vkladu, zejména zohlednění:

— finanční situace emitenta nebo případného ručitele nebo

— transparentnosti obchodní situace emitenta nebo ručitele;

l) to, zda neexistují dostatečné nebo spolehlivé informace o strukturovaném vkladu, které poskytuje tvůrce nebo distributoři, umožňující účastníkům trhu, jimž jsou určeny, učinit informované rozhodnutí, s přihlédnutím k povaze a typu strukturovaného vkladu;

m) to, zda dotyčný strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika představují vysoké riziko pro výkonnost obchodů uzavřených účastníky nebo investory na relevantním trhu;

n) to, zda strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika vystavuje hospodářství Unie rizikům;

o) to, zda charakteristiky určitého strukturovaného vkladu mají za následek, že je obzvláště náchylný k používání pro účely finanční trestné činnosti, a zejména to, zda tyto charakteristiky mohou případně podněcovat k využívání strukturovaných vkladů k:

— podvodům či nepoctivosti,

— nekalému jednání nebo zneužití informací ve vztahu k finančnímu trhu,

— legalizaci výnosů z trestné činnosti,

— financování terorismu nebo

— snazšímu praní peněz;

p) to, zda finanční činnost nebo finanční praktika představuje obzvláště vysoké riziko pro odolnost a hladké fungování trhů a jejich infrastruktury;

q) to, zda by strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika mohly vést k významnému a umělému rozdílu mezi cenami derivátu a cenami na základním trhu;

r) to, zda strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika představují vysoké riziko narušení finančních institucí, které se pokládají za důležité pro finanční systém Unie, zejména uvážení zajišťovací strategie sledované finančními institucemi ve vztahu k emisi strukturovaného vkladu, včetně špatného ocenění kapitálové záruky při splatnosti nebo rizika ztráty dobré pověsti finančních institucí způsobeného strukturovaným vkladem nebo činností či praktikou;

s) význam distribuce strukturovaného vkladu pro finanční instituci jako zdroje financování;

t) to, zda strukturovaný produkt, finanční činnost nebo finanční praktika představují obzvláštní rizika pro infrastrukturu trhu nebo platebních systémů, nebo

u) to, zda by strukturovaný vklad, finanční praktika nebo finanční činnost mohly ohrozit důvěru investorů ve finanční systém.

Článek 21

Kritéria a faktory, které zohledňují příslušné orgány pro účely pravomocí k zásahům u produktů

(čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 42 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 600/2014 posoudí příslušné orgány relevantnost všech faktorů a kritérií uvedených v odstavci 2 a při určování, zda uvádění na trh, distribuce nebo prodej určitých finančních nástrojů nebo strukturovaných vkladů či finančních nástrojů nebo strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy nebo určitý typ finanční činnosti či praktiky vede k významné obavě o ochranu investorů či hrozbě pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě, zohlední všechny příslušné faktory a kritéria.

▼C1

Pro účely prvního pododstavce mohou příslušné orgány určit existenci významné obavy o ochranu investorů či hrozby pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě na základě jednoho nebo několika těchto faktorů a kritérií.

▼B

2. Mezi faktory a kritéria, jež příslušné orgány posoudí při určování, zda existuje významná obava o ochranu investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě, patří:

a) míra složitosti finančního nástroje nebo typu finanční činnosti či praktiky ve vztahu k typu zákazníků, jichž se daná finanční činnost nebo finanční praktika dotýká nebo jimž je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad nabízen nebo prodáván (jak je posouzeno podle písmena c)), zejména zohlednění:

— typu podkladových nebo referenčních aktiv a míry transparentnosti s ohledem na podkladová nebo referenční aktiva,

— míry transparentnosti nákladů a poplatků spojených s finančním nástrojem, strukturovaným vkladem, finanční činností nebo finanční praktikou, a zejména nedostatečné transparentnosti vyplývající z několika úrovní nákladů a poplatků,

— složitosti výpočtu výkonnosti, zejména s přihlédnutím k tomu, zda návratnost závisí na výkonnosti jednoho či několika podkladových nebo referenčních aktiv, jež jsou zase ovlivněny jinými faktory, nebo zda návratnost závisí nejen na hodnotách podkladových nebo referenčních aktiv k počátečnímu datu a datu splatnosti, nýbrž také na hodnotách během celého životního cyklu produktu,

— povahy a rozsahu případných rizik,

— skutečnosti, zda je produkt nebo služba spojena s jinými produkty či službami,

— složitosti podmínek;

b) rozsah potenciálních škodlivých účinků, zejména uvážení:

— pomyslné hodnoty finančního nástroje nebo emise strukturovaných vkladů,

— počtu dotčených zákazníků, investorů nebo účastníků trhu,

— poměrného podílu produktu v portfoliích investorů,

— pravděpodobnosti, rozsahu a povahy případného poškození, včetně výše potenciálně vzniklé ztráty,

— pravděpodobné doby trvání škodlivých účinků,

— objemu emise,

— počtu dotčených zprostředkovatelů,

— růstu trhu nebo prodejů,

— průměrné částky, kterou jednotlivý zákazník investuje do finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu, nebo

— v případě strukturovaných vkladů limitu pojištění stanoveného ve směrnici 2014/49/EU;

c) typ zákazníků, jichž se daná finanční činnost nebo finanční praktika dotýká nebo jimž je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad nabízen nebo prodáván, zejména zohlednění:

— skutečnosti, zda je zákazník neprofesionálním nebo profesionálním zákazníkem či způsobilou protistranou,

— dovedností a schopností zákazníků, včetně úrovně dosaženého vzdělání, zkušeností s podobnými finančními nástroji nebo strukturovanými vklady či prodejními technikami,

— ekonomické situace zákazníků, včetně jejich příjmů a majetku,

— hlavních finančních cílů zákazníků, včetně důchodového spoření a financování vlastního bydlení,

— skutečnosti, zda jsou produkt nebo služba zákazníkům prodávány mimo určený cílový trh nebo zda nebyl cílový trh náležitě určen, nebo

— v případě strukturovaných vkladů způsobilosti pro pojištění v rámci systému pojištění vkladů;

d) míra transparentnosti finančního nástroje, strukturovaného vkladu nebo typu finanční činnosti či praktiky, zejména zohlednění:

— typu a transparentnosti podkladového aktiva,

— skrytých nákladů a poplatků,

— používání technik přitahujících pozornost zákazníků, jež však nutně nezohledňují vhodnost nebo celkovou kvalitu produktu, finanční činnosti nebo finanční praktiky,

— povahy rizik a transparentnosti rizik,

— používání názvů produktů či terminologie nebo jiných informací, které jsou zavádějící, jelikož naznačují vyšší úroveň bezpečnosti nebo návratnosti, než je ve skutečnosti možné či pravděpodobné, nebo které naznačují vlastnosti produktu, jež neexistují, nebo

— v případě strukturovaných vkladů skutečnosti, zda je zveřejněna totožnost příjemců vkladů, kteří mohou odpovídat za vklad zákazníka;

e) zvláštní znaky nebo součásti strukturovaného vkladu, finančního nástroje, finanční činnosti nebo finanční praktiky, včetně případného vloženého pákového efektu, zejména zohlednění:

— pákového efektu obsaženého v produktu,

— pákového efektu v důsledku financování,

— vlastností obchodů zajišťujících financování nebo

— skutečnosti, že hodnota podkladového aktiva již není k dispozici nebo není spolehlivá;

f) existence a míra nesouladu mezi očekávanou návratností nebo ziskem pro investory a rizikem ztráty ve vztahu k danému finančnímu nástroji, strukturovanému vkladu, finanční činnosti nebo finanční praktice, zejména zohlednění:

— nákladů na strukturování tohoto finančního nástroje, strukturovaného vkladu, finanční činnosti nebo finanční praktiky a jiných nákladů,

— nepoměru ve vztahu k riziku emitenta, které si emitent ponechává, nebo

— poměru rizika a výnosů;

g) možnost investorů snadno prodat příslušný finanční nástroj nebo přejít na jiný finanční nástroj nebo ukončit strukturovaný vklad a náklady s tím spojené, zejména zohlednění (popřípadě v závislosti na tom, zda je dotyčným produktem finanční nástroj nebo strukturovaný vklad):

— rozpětí mezi nabídkou a poptávkou,

— frekvence možností obchodování,

— objemu emise a velikosti sekundárního trhu,

— přítomnosti či nepřítomnosti poskytovatelů likvidity nebo tvůrců sekundárních trhů,

— charakteristik obchodního systému nebo

— jiných překážek ukončení nebo skutečnosti, že není přípustný předčasný výběr;

h) stanovování cen a související náklady na strukturovaný vklad, finanční nástroj, finanční činnost nebo finanční praktiku, zejména zohlednění:

— používání skrytých nebo vedlejších poplatků nebo

— poplatků, které neodrážejí úroveň poskytované služby;

i) míra inovace finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu, finanční činnosti nebo finanční praktiky, zejména zohlednění:

— míry inovace v souvislosti se strukturou finančního nástroje, strukturovaného vkladu, finanční činnosti nebo finanční praktiky, včetně začleňování a spuštění,

— míry inovace v souvislosti s distribučním modelem nebo délkou zprostředkovatelského řetězce,

— míry šíření inovací, včetně toho, zda je finanční nástroj, strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika inovativní pro určité kategorie zákazníků,

— inovace zahrnující pákový efekt,

— nedostatečné transparentnosti podkladového aktiva nebo

— minulých zkušeností na trhu s podobnými finančními nástroji, strukturovanými vklady nebo prodejními technikami;

j) prodejní techniky spojené s finančním nástrojem nebo strukturovaným vkladem, zejména zohlednění:

— používaných komunikačních a distribučních kanálů,

— informačních, marketingových nebo jiných propagačních materiálů souvisejících s investicemi,

— předpokládaných investičních účelů nebo

— skutečnosti, zda rozhodnutí o nákupu představuje druhé či třetí rozhodnutí po předchozím nákupu;

k) finanční a obchodní situace emitenta finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu, zejména zohlednění:

— finanční situace emitenta nebo případného ručitele nebo

— transparentnosti obchodní situace emitenta nebo ručitele;

l) to, zda neexistují dostatečné nebo spolehlivé informace o finančním nástroji nebo strukturovaném vkladu, které poskytuje tvůrce nebo distributoři, umožňující účastníkům trhu, jimž jsou určeny, učinit informované rozhodnutí, s přihlédnutím k povaze a typu finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu;

m) to, zda dotyčný finanční nástroj, strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika představují vysoké riziko pro výkonnost obchodů uzavřených účastníky nebo investory na relevantním trhu;

n) to, zda finanční činnost nebo finanční praktika významně ohrožuje integritu procesu tvorby cen na dotyčném trhu, takže cena nebo hodnota dotyčného finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu již není určena podle skutečných tržních sil nabídky a poptávky nebo účastníci trhu se již nemohou spolehnout na ceny tvořené na tomto trhu nebo objemy obchodování jako na základ svých investičních rozhodnutí;

o) to, zda finanční nástroj, strukturovaný vklad, finanční činnost nebo praktika vystavuje národní hospodářství rizikům;

p) to, zda charakteristiky určitého finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu mají za následek, že je obzvláště náchylný k používání pro účely finanční trestné činnosti, a zejména to, zda tyto charakteristiky mohou případně podněcovat k využívání finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu k:

— podvodům či nepoctivosti,

— nekalému jednání nebo zneužití informací ve vztahu k finančnímu trhu,

— legalizaci výnosů z trestné činnosti,

— financování terorismu nebo

— snazšímu praní peněz;

q) to, zda finanční činnost nebo finanční praktika představuje obzvláště vysoké riziko pro odolnost a hladké fungování trhů a jejich infrastruktury;

r) to, zda by finanční nástroj, strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika mohly vést k významnému a umělému rozdílu mezi cenami derivátu a cenami na základním trhu;

s) to, zda finanční nástroj, strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika představují vysoké riziko narušení finančních institucí, které se pokládají za důležité pro finanční systém členského státu dotčeného příslušného orgánu, zejména uvážení zajišťovací strategie sledované finančními institucemi ve vztahu k emisi strukturovaného vkladu, včetně špatného ocenění kapitálové záruky při splatnosti nebo rizika ztráty dobré pověsti finančních institucí způsobeného strukturovaným vkladem nebo činností či praktikou;

t) význam distribuce finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu pro emitenta nebo finanční instituce jako zdroje financování;

u) to, zda finanční nástroj, strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika představují obzvláštní rizika pro infrastrukturu trhu nebo platebních systémů, včetně obchodních systémů, clearingových systémů a systémů vypořádání, nebo

v) to, zda finanční nástroj, strukturovaný vklad, finanční činnost nebo finanční praktika ohrozí důvěru investorů ve finanční systém.







ODDÍL 2

Pravomoci v souvislosti s řízením pozic

Článek 22

Pravomoci orgánu ESMA v souvislosti s řízením pozic

(článek 45 nařízení (EU) č. 600/2014)

1. Pro účely čl. 45 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 600/2014 jsou kritéria a faktory určující existenci hrozby pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, tyto:

a) existence vážných finančních, měnových nebo rozpočtových problémů, které by mohly vést k finanční nestabilitě členského státu nebo finanční instituce považované za významnou v rámci globálního finančního systému, včetně úvěrových institucí, pojišťoven, poskytovatelů tržní infrastruktury a společností spravujících aktiva působících v Unii, pokud by tyto problémy mohly ohrozit řádné fungování finančních trhů a jejich integritu nebo stabilitu finančního systému v Unii;

b) změna ratingu nebo selhání kteréhokoli členského státu nebo úvěrové instituce či jiné finanční instituce považované za významnou v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii, které způsobuje nebo by mohlo způsobit závažnou nejistotu ohledně jejich solventnosti;

c) podstatný tlak na prodej nebo neobvyklá volatilita způsobující významné klesající spirály ve veškerých finančních nástrojích, které se týkají úvěrové instituce nebo jiných finančních institucí považovaných za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva působící v Unii a případně státní emitenti;

d) poškození fyzických struktur významných finančních emitentů, tržní infrastruktury, systémů clearingu a vypořádání nebo příslušných orgánů, které může nepříznivě a významně ovlivnit trhy, zejména jsou-li takové škody způsobené přírodní katastrofou nebo teroristickým útokem;

e) narušení veškerého platebního styku nebo postupu vypořádání, zejména souvisí-li s mezibankovními operacemi, které způsobuje nebo může způsobit závažné pochybení v platbách nebo vypořádáních nebo zpoždění při platebním styku v Unii, zejména pokud toto může vést k šíření finanční nebo ekonomické zátěže v úvěrové instituci nebo jiných finančních institucích, které se považují za významné v rámci globálního finančního systému, jako jsou pojišťovny, poskytovatelé tržní infrastruktury a společnosti spravující aktiva, nebo v členském státě;

f) významné a náhlé snížení nabídky určité komodity nebo zvýšení poptávky po této komoditě, které narušuje rovnováhu nabídky a poptávky;

g) významná pozice ve vztahu k určité komoditě, kterou drží jedna osoba nebo několik osob jednajících ve vzájemné shodě v jednom či několika obchodních systémech prostřednictvím jednoho či několika členů trhu;

h) nemožnost obchodního systému vykonávat vlastní pravomoci v souvislosti s řízením pozic kvůli narušení kontinuity činnosti.

2. Pro účely čl. 45 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 jsou kritéria a faktory určující vhodné snížení pozice či expozice tyto:

a) povaha držitele pozice, včetně výrobců, spotřebitelů nebo finanční instituce;

b) splatnost finančního nástroje;

c) velikost pozice v poměru k velikosti relevantního trhu s komoditními deriváty;

d) velikost pozice v poměru k velikosti trhu s podkladovou komoditou;

e) směr pozice (krátká nebo dlouhá) a hodnota delta nebo rozmezí hodnoty delta;

f) účel pozice, zejména to, zda pozice slouží pro účely zajištění nebo zda je držena kvůli finanční expozici;

g) zkušenosti držitele pozice s držením pozic dané velikosti nebo s převzetím či dodáním dané komodity;

h) jiné pozice držené dotyčnou osobou na základním trhu nebo s různými splatnostmi téhož derivátu;

i) likvidita trhu a dopad opatření na ostatní účastníky trhu;

j) způsob dodání.

3. Pro účely čl. 45 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 jsou kritéria upřesňující situace, kdy může vzniknout riziko regulatorní arbitráže, tato:

a) to, zda se se stejnou smlouvou obchoduje v jiném obchodním systému nebo na mimoburzovním trhu;

b) to, zda se se smlouvou, která je v podstatě rovnocenná, obchoduje v jiném systému nebo na mimoburzovním trhu (podobná a propojená, nepovažuje se však za součást téže zaměnitelné čisté otevřené pozice);

c) dopady rozhodnutí na trh s podkladovou komoditou;

d) dopady rozhodnutí na trhy a účastníky, na něž se pravomoci orgánu ESMA v oblasti řízení pozic nevztahují, a

e) pravděpodobný dopad na řádné fungování a integritu trhů v případě neexistence opatření orgánu ESMA.

4. Pro účely čl. 45 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 uplatňuje orgán ESMA kritéria a faktory stanovené v odstavci 1 tohoto článku s přihlédnutím k tomu, zda plánované opatření reaguje na nečinnost příslušného orgánu či na další riziko, které příslušný orgán není schopen dostatečně řešit podle čl. 69 odst. 2 písm. j) nebo o) směrnice 2014/65/EU.

▼C1

Pro účely prvního pododstavce se má za to, že příslušný orgán je nečinný, má-li na základě pravomocí, které mu byly svěřeny, k dispozici dostatečné regulační pravomoci, aby mohl hrozbu plně řešit v době, kdy k události došlo, bez pomoci jiného příslušného orgánu, takováto opatření však neučiní.

▼B

Má se za to, že příslušný orgán není schopen hrozbu dostatečně řešit, vyskytne-li se v jurisdikci příslušného orgánu a v jedné či několika dalších jurisdikcích jeden či více faktorů uvedených v čl. 45 odst. 10 písm. a) nařízení (EU) č. 600/2014.







KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 23

Přechodná ustanovení

1. Odchylně od čl. 5 odst. 1 provádějí příslušné orgány ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost do dne jeho použitelnosti posouzení likvidity a zveřejňují výsledek tohoto posouzení bezprostředně po jeho dokončení v této lhůtě:

a) je-li datem, k němuž se s finančními nástroji v obchodním systému v Unii obchoduje poprvé, datum nejméně deset týdnů přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014, zveřejní příslušné orgány výsledek posouzení nejpozději čtyři týdny přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014;

b) je-li datem, k němuž se s finančními nástroji v obchodním systému v Unii obchoduje poprvé, datum spadající do období, které začíná deset týdnů přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014 a končí dnem předcházejícím dni použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014, zveřejní příslušné orgány výsledek posouzení nejpozději ke dni použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014.

2. Posouzení uvedené v odstavci 1 se provádí takto:

a) je-li datem, k němuž se s finančními nástroji v obchodním systému v Unii obchoduje poprvé, datum nejméně šestnáct týdnů přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014, je posouzení založeno na údajích, které jsou dostupné pro čtyřicetitýdenní referenční období, které začíná padesát dva týdnů přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014;

b) je-li datem, k němuž se s finančními nástroji v obchodním systému v Unii obchoduje poprvé, datum spadající do období, které začíná šestnáct týdnů přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014 a končí deset týdnů přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014, je posouzení založeno na údajích, které jsou dostupné pro první čtyřtýdenní období obchodování s finančním nástrojem;

c) je-li datem, k němuž se s finančními nástroji v obchodním systému v Unii obchoduje poprvé, datum spadající do období, které začíná deset týdnů přede dnem použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014 a končí dnem předcházejícím dni použitelnosti nařízení (EU) č. 600/2014, je posouzení založeno na údajích o historii obchodování s danými finančními nástroji či s jinými finančními nástroji, o nichž se usuzuje, že mají podobné vlastnosti jako dotyčné finanční nástroje.

3. Příslušné orgány, organizátoři trhu a investiční podniky, včetně investičních podniků provozujících obchodní systém, použijí informace uveřejněné podle odstavce 1 pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014 do 1. dubna roku následujícího po dni použitelnosti uvedeného nařízení.

4. Během období uvedeného v odstavci 3 příslušné orgány s ohledem na finanční nástroje uvedené v odst. 2 písm. b) a c) zajistí, aby:

a) informace uveřejněné v souladu s odstavcem 1 byly i nadále vhodné pro účely čl. 2 odst. 1 bodu 17 písm. b) nařízení (EU) č. 600/2014;

b) aby informace uveřejněné v souladu s odstavcem 1 byly aktualizovány na základě delšího období obchodování a případně komplexnější historie obchodování.

Článek 24

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 3. ledna 2018.

Článek 23 se však použije ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA

Údaje, které mají být poskytnuty pro účely určení likvidního trhu s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému a certifikáty







Tabulka 1 Tabulka symbolů Symbol Typ dat Definice {ALPHANUM-n} Až n alfanumerických znaků Volný text {ISIN} 12 alfanumerických znaků Kód ISIN ve smyslu normy ISO 6166 {MIC} 4 alfanumerické znaky Identifikační kód trhu ve smyslu normy ISO 10383 {DATEFORMAT} Datum ve formátu podle ISO 8601 Formátování dat: RRRR-MM-DD {DECIMAL-n/m} Celkem až nmístné desetinné číslo, z čehož až m míst může být zlomková část Numerické pole pro kladné i záporné hodnoty. — Desetinný oddělovač je „.“ (tečka); — před zápornými čísly je znaménko „–“ (minus); — hodnoty se zaokrouhlují, nikoli zkracují.







Tabulka 2 Upřesnění údajů, které mají být poskytnuty pro účely určení likvidního trhu s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému a certifikáty Č. Pole Oznamované údaje Formát a normy pro oznamování 1 Identifikační kód nástroje Kód k identifikaci finančního nástroje {ISIN} 2 Úplný název nástroje Úplný název finančního nástroje {ALPHANUM-350} 3 Obchodní systém MIC segmentu obchodního systému, existuje-li, jinak operační MIC {MIC} 4 Identifikační kód MiFIR Identifikace kapitálových finančních nástrojů Akcie uvedené v čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. a) směrnice 2014/65/EU; cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry dle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 45 směrnice 2014/65/EU; fondy obchodované v obchodním systému dle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 46 směrnice 2014/65/EU; certifikáty dle definice v čl. 2 odst. 1 bodu 27 nařízení (EU) č. 600/2014. Kapitálové finanční nástroje: „SHRS“ = akcie „ETFS“ = fondy obchodované v obchodním systému „DPRS“ = cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry „CRFT“ = certifikáty 5 Referenční den Den, k němuž se údaje poskytují Údaje se poskytují alespoň k těmto dnům: — případ 1: ke dni, který odpovídá „dni přijetí k obchodování nebo prvnímu dni obchodování“, podle čl. 5 odst. 3 písm. a); — případ 2: k poslednímu dni čtyřtýdenního období začínajícího „dnem přijetí k obchodování nebo prvním dnem obchodování“ podle čl. 5 odst. 3 písm. b) bodu i); — případ 3: k poslednímu dni obchodování každého kalendářního roku podle čl. 5 odst. 3 písm. b) bodu ii); — případ 4: ke dni, kdy nastává účinnost podnikového opatření, podle čl. 5 odst. 3 písm. b) bodu iii). U případu 1 se v polích 6 až 12 uvedou odhady, je-li to možné. {DATEFORMAT} 6 Počet nástrojů v oběhu U akcií a cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry Celkový počet nástrojů v oběhu U fondů obchodovaných v obchodním systému Počet podílových jednotek určených k obchodování {DECIMAL-18/5} 7 Účasti přesahující 5 % celkových hlasovacích práv Pouze u akcií Celkový počet akcií představujících účasti přesahující 5 % celkových hlasovacích práv emitenta, nejedná-li se o účast subjektu kolektivního investování nebo penzijního fondu. Toto pole se vyplňuje pouze v případě, že jsou konkrétní informace k dispozici. {DECIMAL-18/5} 8 Cena nástroje Pouze u akcií a cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry Cena daného nástroje na konci referenčního dne. Cena se uvádí v eurech. {DECIMAL-18/13} 9 Objem emise Pouze u certifikátů Objem emise daného certifikátu vyjádřený v eurech. {DECIMAL-18/5} 10 Počet obchodních dnů v daném období Celkový počet obchodních dnů, za které jsou údaje poskytnuty {DECIMAL-18/5} 11 Celkový obrat Celkový obrat za dané období {DECIMAL-18/5} 12 Celkový počet obchodů Celkový počet obchodů v daném období {DECIMAL-18/5}