02021R2139 — CS — 01.01.2023 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/2139 ze dne 4. června 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852, pokud jde o stanovení technických screeningových kritérií pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 442 9.12.2021, s. 1)

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/2139

ze dne 4. června 2021,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852, pokud jde o stanovení technických screeningových kritérií pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů

(Text s významem pro EHP)







Článek 1

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852, jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení.

Článek 2

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852, jsou stanovena v příloze II tohoto nařízení.

▼M1

Článek 2a

Přezkum

Při provádění přezkumu uvedeného v čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852 Komise rovněž přezkoumá a posoudí nutnost změnit termíny uvedené v příloze I oddíle 4.27, oddíle 4.28, oddíle 4.29 bodě 1 písm. b), oddíle 4.30 bodě 1 písm. b) a oddíle 4.31 bodě 1 písm. b).

Přezkum termínu uvedeného v příloze I oddílech 4.27 a 4.28 bodě 2 zohlední technický pokrok v oblasti uvádění paliv odolných vůči nehodám na trh v Unii a celém světě.

▼B

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů

OBSAH 1. Lesnictví 1.1 Zalesňování 1.2 Obnova a rekultivace lesů, včetně opětovného zalesňování a přirozené obnovy lesů po extrémní události 1.3 Hospodaření v lesích 1.4 Záchovné lesnictví 2. Činnosti v oblasti ochrany a obnovy životního prostředí 2.1 Obnova mokřadů 3. Zpracovatelský průmysl 3.1 Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii 3.2 Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku 3.3 Výroba nízkouhlíkových technologických zařízení pro dopravu 3.4 Výroba baterií 3.5 Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov 3.6 Výroba jiných nízkouhlíkových technologických zařízení 3.7 Výroba cementu 3.8 Výroba hliníku 3.9 Výroba železa a oceli 3.10 Výroba vodíku 3.11 Výroba pecních sazí 3.12 Výroba bezvodé sody 3.13 Výroba chloru 3.14 Výroba základních organických chemických látek 3.15 Výroba amoniaku 3.16 Výroba kyseliny dusičné 3.17 Výroba plastů v primárních formách 4. Energetika 4.1 Výroba elektřiny s využitím solární fotovoltaické technologie 4.2 Výroba elektřiny s využitím technologie koncentrované solární energie 4.3 Výroba elektřiny z větrné energie 4.4 Výroba elektřiny v technologických zařízeních pro využití energie z oceánů 4.5 Výroba elektřiny z vodní energie 4.6 Výroba elektřiny z geotermální energie 4.7 Výroba elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv 4.8 Výroba elektřiny z bioenergie 4.9 Přenos a distribuce elektřiny 4.10 Skladování elektřiny 4.11 Skladování tepelné energie 4.12 Skladování vodíku 4.13 Výroba bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin 4.14 Přenosové a distribuční soustavy pro plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny 4.15 Rozvod dálkového vytápění/chlazení 4.16 Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel 4.17 Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny ze sluneční energie 4.18 Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z geotermální energie 4.19 Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv 4.20 Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z bioenergie 4.21 Výroba tepla/chladu ze solárního termálního vytápění 4.22 Výroba tepla/chladu z geotermální energie 4.23 Výroba tepla/chladu z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv 4.24 Výroba tepla/chladu z bioenergie 4.25 Výroba tepla/chladu s využitím odpadního tepla 4.26. Předobchodní fáze pokročilých technologií pro výrobu energie z jaderných procesů s minimálním odpadem z palivového cyklu 4.27. Výstavba a bezpečný provoz nových jaderných elektráren na výrobu elektřiny nebo tepla, včetně výroby vodíku, s využitím nejlepších dostupných technologií 4.28. Výroba elektřiny z jaderné energie ve stávajících zařízeních 4.29. Výroba elektřiny z fosilních plynných paliv 4.30. Vysoce účinná kombinovaná výroba tepla/chladu a energie z fosilních plynných paliv 4.31. Výroba tepla/chladu z fosilních plynných paliv v systému účinného dálkového vytápění a chlazení 5. Zásobování vodou, kanalizace, nakládání s odpady a sanace 5.1 Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody 5.2 Obnova systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody 5.3 Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na odvádění a čištění odpadních vod 5.4 Obnova systémů na odvádění a čištění odpadních vod 5.5 Sběr a svoz odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný ve složkách oddělených u zdroje 5.6 Anaerobní digesce kalu z čistíren odpadních vod 5.7 Anaerobní digesce biologického odpadu 5.8 Kompostování biologického odpadu 5.9 Zpracování surovin z odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný k dalšímu využití 5.10 Zachycování a využívání skládkového plynu 5.11 Přeprava CO2 5.12 Trvalé podzemní geologické ukládání CO2 6. Doprava 6.1 Meziměstská železniční osobní doprava 6.2 Železniční nákladní doprava 6.3 Městská a příměstská doprava, silniční osobní doprava 6.4 Provoz zařízení pro osobní mobilitu, cyklistická logistika 6.5 Přeprava motocykly, osobními automobily a lehkými užitkovými vozidly 6.6 Silniční nákladní doprava 6.7 Vnitrozemská vodní osobní doprava 6.8 Vnitrozemská nákladní vodní doprava 6.9 Dovybavení vnitrozemské vodní osobní a nákladní dopravy 6.10 Námořní a pobřežní nákladní doprava, plavidla pro provoz v přístavu a pomocné činnosti 6.11 Námořní a pobřežní osobní doprava 6.12 Dovybavení námořní a pobřežní nákladní a osobní dopravy 6.13 Infrastruktura pro osobní mobilitu, cyklistickou logistiku 6.14 Infrastruktura pro železniční dopravu 6.15 Infrastruktura umožňující nízkouhlíkovou silniční dopravu a veřejnou dopravu 6.16 Infrastruktura umožňující nízkouhlíkovou vodní dopravu 6.17 Nízkouhlíková letištní infrastruktura 7. Stavebnictví a činnosti v oblasti nemovitostí 7.1 Výstavba nových budov 7.2 Renovace stávajících budov 7.3 Instalace, údržba a opravy zařízení pro zvýšení energetické účinnosti 7.4 Instalace, údržba a opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla v budovách (a na parkovištích připojených k budovám) 7.5 Instalace, údržba a opravy přístrojů a zařízení pro měření, regulaci a kontrolu energetické náročnosti budov 7.6 Instalace, údržba a opravy technologických zařízení pro obnovitelnou energii 7.7 Pořizování a vlastnictví budov 8. Informační a komunikační činnosti 8.1 Činnosti související se zpracováním dat a hostingem 8.2 Řešení založená na datech pro snižování emisí skleníkových plynů 9. Odborné, vědecké a technické činnosti 9.1 Výzkum, vývoj a inovace blízké trhu 9.2 Výzkum, vývoj a inovace pro zachycování CO2 přímo ze vzduchu 9.3 Odborné služby související s energetickou náročností budov Dodatek A: Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro přizpůsobování se změně klimatu Dodatek B: Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů Dodatek C: Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro prevenci a omezování znečištění, pokud jde o používání a přítomnost chemických látek Dodatek D: Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů Dodatek E: Technické specifikace pro zařízení k využívání vody

1. LESNICTVÍ

1.1. Zalesňování

Popis činnosti

Založení lesa výsadbou, záměrným vysetím nebo přirozenou obnovou na půdě, která byla do té doby využívána jiným způsobem nebo nebyla využívána. Zalesňování znamená transformaci využívání půdy z nelesního na lesní v souladu s definicí zalesňování Organizace pro výživu a zemědělství OSN („FAO“) ( 1 ), podle níž se lesem rozumí půda, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO ( 2 ). Zalesňování může zahrnovat i dřívější zalesnění, pokud k němu dojde v období mezi výsadbou stromů a okamžikem, kdy je využití půdy uznáno jako lesní.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu 1. Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj 1.1 Na oblast, v níž činnost probíhá, se vztahuje plán zalesňování v délce trvání alespoň pět let nebo minimálního období předepsaného ve vnitrostátním právu, který je vypracován před zahájením činnosti a průběžně aktualizován, dokud tato oblast neodpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, dokud tato oblast není v souladu s definicí lesa podle FAO. Plán zalesňování obsahuje všechny prvky požadované vnitrostátním právem, které se týkají posuzování vlivů zalesňování na životní prostředí. 1.2 Nejlépe prostřednictvím plánu zalesňování nebo v případě chybějících informací prostřednictvím jiného dokumentu se poskytnou podrobné informace, pokud jde o tyto body: a) popis území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; b) přípravu místa a dopady na již existující zásoby uhlíku, včetně půdy a nadzemní biomasy, za účelem ochrany půdy s velkou zásobou uhlíku (1); c) cíle hospodaření, včetně hlavních omezení; d) obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; e) definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; f) fúseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; g) gopatření přijatá k dosažení a udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; h) zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); i) posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; j) posouzení dopadu na potravinové zabezpečení; k) všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro zalesňování. 1.3 V okamžiku, kdy se z oblasti stane les, naváže na plán zalesňování následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanovený ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právo lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinuje, uvedený v definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (2). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. 1.4 Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body: a) cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (3); b) obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; c) definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; d) definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; e) úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; f) opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; g) zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); h) posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; i) všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. 1.5 Činnost se řídí osvědčenými postupy pro zalesňování stanovenými ve vnitrostátním právu, nebo pokud takové osvědčené postupy pro zalesňování nejsou ve vnitrostátním právu stanoveny, je v souladu s jedním z těchto kritérií: a) činnost je v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014 (4); b) činnost se řídí „Celoevropskými pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC“ (5). 1.6 Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (6). 1.7 Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 (7). 1.8 Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. 2. Analýza přínosů v oblasti klimatu 2.1 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. 2.2 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. 2.3 Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria: a) analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (8). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. b) postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů: i) postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; ii) poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; iii) postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; c) rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; d) emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. 2.4 Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. 3. Záruka trvalosti 3.1 V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření: a) oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (9); b) oblast je klasifikována jako chráněná oblast; c) na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. 3.2 Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace plánu zalesňování a následného lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. 4. Audit Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů: a) příslušné vnitrostátní orgány; b) nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem. Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti. 5. Skupinové posouzení Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit: a) na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (10) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; b) na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. k) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Nepoužije se 5) Prevence a omezování znečištění Používání pesticidů je omezeno a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (11) jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob. Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (12) nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití. Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1021 (13) (14), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (15), v Minamatské úmluvě o rtuti (16), v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (17), a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO (18) zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách. Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí. Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. k) (Plán zalesňování) a bodě 1.4 písm. i) (Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný systém) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvýšení biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně: a) zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; b) vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; c) vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že: i) použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); ii) původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; d) zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; e) podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; f) vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; g) zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; h) zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. ( 1 ) „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001. ( 2 ) Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 3 ) Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu. ( 4 ) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňují některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 1). ( 5 ) Celoevropské pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC přijaté na zasedání odborné úrovně ministerské konference o ochraně lesů v Evropě (MCPFE) ve dnech 12.–13. listopadu 2008 a předsednictvem PEBLDS jménem Rady PEBLDS dne 4. listopadu 2008 (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/other_meetings/2008/Geneva/Guidelines_Aff_Ref_ADOPTED.pdf). ( 6 ) „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001. ( 7 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23). ( 8 ) Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 9 ) Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 10 ) „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně. ( 11 ) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71). ( 12 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 ze dne 5. června 2019, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků EU na trh a kterým se mění nařízení (ES) č. 1069/2009 a (ES) č. 1107/2009 a zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003 (Úř. věst. L 170, 25.6.2019, s. 1). ( 13 ) Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3). ( 14 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1021 ze dne 20. června 2019 o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 169, 25.6.2019, s. 45). ( 15 ) Rotterdamská úmluva o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (Úř. věst. L 63, 6.3.2003, s. 29). ( 16 ) Minamatská úmluva o rtuti (Úř. věst. L 142, 2.6.2017, s. 6). ( 17 ) Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 21). ( 18 ) Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

1.2. Obnova a rekultivace lesů, včetně opětovného zalesňování a přirozené obnovy lesů po extrémní události

Popis činnosti

Obnova a rekultivace lesů podle definice ve vnitrostátním právu. Pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, odpovídá obnova a rekultivace definici, na níž v recenzované vědecké literatuře pro konkrétní země panuje široká shoda, nebo definici v souladu s koncepcí obnovy lesů podle FAO ( 3 ) nebo definici v souladu s jednou z definic ekologické obnovy ( 4 ) uplatněné na lesy nebo obnově lesů ( 5 ) podle Úmluvy o biologické rozmanitosti ( 6 ). Hospodářské činnosti spadající do této kategorie zahrnují rovněž lesnické činnosti v souladu s definicí „opětovného zalesňování“ ( 7 ) a „přirozeně se obnovujícího lesa“ ( 8 ) podle FAO po extrémní události, jestliže je extrémní událost definována ve vnitrostátním právu, a pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, jestliže je v souladu definicí extrémní povětrnostní události ( 9 ) podle IPCC; nebo po přírodním požáru, jestliže je přírodní požár definován ve vnitrostátním právu, a pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, pak podle definice v Evropském slovníčku přírodních a lesních požárů ( 10 ).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nezahrnují žádnou změnu využívání půdy a probíhají na znehodnocené půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO ( 11 ).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu 1. Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj 1.1 Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (1). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. 1.2 Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body: a) cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (2); b) obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; c) definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; d) definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; e) úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; f) opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; g) zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); h) posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; i) všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. 1.3 Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů: a) hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích; b) hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (3) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (4); c) zavedený systém hospodaření splňuje kritéria udržitelnosti lesa stanovená v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti je v souladu s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. 1.4 Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (5). 1.5 Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. 1.6 Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. 2. Analýza přínosů v oblasti klimatu 2.1 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. 2.2 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. 2.3 Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria: a) analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (6). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. b) postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů: i) postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; ii) poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; iii) postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; c) rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; d) emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. 2.4 Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. 3. Záruka trvalosti 3.1 V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření: a) oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (7); b) oblast je klasifikována jako chráněná oblast; c) na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. 3.2 Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. 4. Audit Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů: a) příslušné vnitrostátní orgány; b) nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem. Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti. 5. Skupinové posouzení Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit: a) na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (8) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; b) na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě výrobků na bázi dřeva s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2. 5) Prevence a omezování znečištění Používání pesticidů je omezeno a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob. Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití. Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (9), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách. Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí. Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně: a) zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; b) vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; c) vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že: i) použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); ii) původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; d) zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; e) podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; f) vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; g) zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; h) zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. ( 1 ) Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu. ( 3 ) Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 4 ) Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady udržitelného hospodaření s lesy. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2.–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 5 ) „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001. ( 6 ) Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 7 ) Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

(Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 8 ) „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně. ( 9 ) Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

1.3. Hospodaření v lesích

Popis činnosti

Hospodaření v lesích podle definice ve vnitrostátním právu. Pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, odpovídá hospodaření v lesích jakékoli hospodářské činnosti vyplývající ze systému použitelného na les, která ovlivňuje ekologické, hospodářské nebo sociální funkce lesa. Hospodaření v lesích nepředpokládá žádnou změnu využívání půdy a probíhá na půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO ( 12 ).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu 1. Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj 1.1 Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (1). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. 1.2 Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body: a) cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (2); b) obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; c) definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; d) definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; e) úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; f) opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; g) zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); h) posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; i) všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. 1.3 Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů: a) hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích; b) hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (3) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (4); c) zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa stanovenými v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. 1.4 Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (5). 1.5 Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. 1.6 Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. 2. Analýza přínosů v oblasti klimatu 2.1 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. 2.2 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. 2.3 Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria: a) analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (6). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. b) postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů: i) postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; ii) poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; iii) postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; c) rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; d) emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. 2.4 Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. 3. Záruka trvalosti 3.1 V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření: a) oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (7); b) oblast je klasifikována jako chráněná oblast; c) na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. 3.2 Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. 4. Audit Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů: a) příslušné vnitrostátní orgány; b) nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem. Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti. 5. Skupinové posouzení Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit: a) na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (8) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; b) na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě výrobků na bázi dřeva s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2. 5) Prevence a omezování znečištění Používání pesticidů je omezeno a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob. Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití. Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (9), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (10). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách. Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí. Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně: a) zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; b) vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; c) vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že: i) použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); ii) původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; d) zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; e) podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; f) vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; g) zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; h) zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. ( 1 ) Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu. ( 3 ) Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 4 ) Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady udržitelného hospodaření s lesy. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2.–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 5 ) „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001. ( 6 ) Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 7 ) Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

(Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 8 ) „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně. ( 9 ) Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3). ( 10 ) Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

1.4. Záchovné lesnictví

Popis činnosti

Hospodaření v lesích s cílem chránit jedno nebo více stanovišť nebo druhů. Záchovné lesnictví nepředpokládá žádnou změnu kategorie využívání půdy a probíhá na půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO ( 13 ).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu 1. Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj 1.1 Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoveno ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (1). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. 1.2 Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body: a) cíle hospodaření, včetně hlavních omezení; b) obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; c) definici kontextu lesního stanoviště, hlavní druhy lesních dřevin a zamýšlené druhy lesních dřevin, jejich rozsah a rozložení, a to v souladu s kontextem místního lesního ekosystému; d) definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; e) úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; f) opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; g) zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); h) posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; i) všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. 1.3 Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj: a) obsahuje primární stanovený cíl hospodaření (2), který spočívá v ochraně půdy a vody (3), ochraně biologické rozmanitosti (4) nebo společenských službách (5) na základě definic FAO; b) podporuje postupy, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; c) zahrnuje analýzu: i) dopadů a tlaků na ochranu stanovišť a rozmanitost souvisejících stanovišť; ii) stavu těžby s minimalizací dopadů na půdu; iii) dalších činností, které mají dopad na cíle ochrany, jako jsou lov a rybolov, zemědělské, pastevecké a lesnické činnosti, průmyslové, těžební a komerční činnosti. 1.4 Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů: a) hospodaření v lesích odpovídá vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích, pokud existuje; b) hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (6) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (7); c) zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa ve smyslu čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. 1.5 Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (8). 1.6 Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. 1.7 Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. 2. Analýza přínosů v oblasti klimatu 2.1 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. 2.2 U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. 2.3 Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria: a) analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (9). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. b) postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů: i) postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; ii) poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; iii) postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; c) rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; d) emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s kritérii nařízení (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. 2.4 Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. 3. Záruka trvalosti 3.1 V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření: a) oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (10); b) oblast je klasifikována jako chráněná oblast; c) na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. 3.2 Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. 4. Audit Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů: a) příslušné vnitrostátní orgány; b) nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem. Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti. 5. Skupinové posouzení Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit: a) na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (11) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; b) na úrovni skupiny lesnických podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě výrobků na bázi dřeva s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2. 5) Prevence a omezování znečištění Při této činnosti se nepoužívají pesticidy ani hnojiva. Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (12), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (13). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách. Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí. Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem. Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně: a) zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; b) vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; c) vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že: i) použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); ii) původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; d) zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; e) podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; f) vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; g) zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; h) zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. ( 1 ) Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Primární stanovený cíl hospodaření přiřazený hospodářské jednotce (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 3 ) Les, ve kterém je cílem hospodaření ochrana půdy a vody. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 4 ) Les, ve kterém je cílem hospodaření ochrana biologické rozmanitosti. Zahrnuje mimo jiné oblasti určené k ochraně biodiverzity v chráněných oblastech. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 5 ) Les, ve kterém jsou cílem hospodaření společenské služby. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 6 ) Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 7 ) Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady udržitelného hospodaření s lesy. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2.–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 8 ) „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001. ( 9 ) Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 10 ) Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

(Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 11 ) „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně. ( 12 ) Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3). ( 13 ) Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

2. ČINNOSTI V OBLASTI OCHRANY A OBNOVY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

2.1. Obnova mokřadů

Popis činnosti

Obnova mokřadů označuje hospodářské činnosti, které podporují navrácení mokřadů do původního stavu, a hospodářské činnosti, které zlepšují funkce mokřadů, aniž by nutně podporovaly navrácení do stavu před narušením, přičemž mokřady se rozumí půda, která odpovídá mezinárodní definici mokřadu ( 14 ) nebo rašeliniště ( 15 ) stanovené v Úmluvě o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva (Ramsarská úmluva) ( 16 ). Dotčená oblast odpovídá definici mokřadů v Unii, jak je stanovena ve sdělení Komise o rozumném využívání a ochraně mokřadů ( 17 ).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE uvedený ve statistické klasifikaci ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006, ale týkají se třídy 6 statistické klasifikace činností v oblasti ochrany životního prostředí (CEPA) stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ( 18 ).

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu 1. Plán obnovy 1.1 Na oblast se vztahuje plán obnovy, který je v souladu se zásadami a pokyny Ramsarské úmluvy pro obnovu mokřadů (1), dokud oblast není klasifikována jako mokřad a nespadá pod plán hospodaření v mokřadech v souladu s pokyny Ramsarské úmluvy pro plánování hospodaření v ramsarských lokalitách a v ostatních mokřadech (2). U rašelinišť se plán obnovy řídí doporučeními obsaženými v příslušných usneseních Ramsarské úmluvy, včetně usnesení XIII/13. 1.2 Plán obnovy obsahuje pečlivé zvážení místních hydrologických a pedologických podmínek, včetně dynamiky nasycení půdy a změn aerobních a anaerobních podmínek. 1.3 V plánu obnovy jsou řešena všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se hospodaření v mokřadech. 1.4 Plán obnovy stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. 2. Analýza přínosů v oblasti klimatu 2.1 Činnost splňuje tato kritéria: a) analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; b) předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá době 100 let. 2.2 Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria: a) analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (3). Zejména v případě, že se definice mokřadů použitá v této analýze liší od definice mokřadů použité v národní inventuře skleníkových plynů, zahrnuje analýza určení různých kategorií pozemků spadajících do dotčené oblasti. Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. U pobřežních mokřadů zohledňuje analýza přínosů v oblasti klimatu projekce očekávaného relativního zvýšení hladiny moře a možnosti migrace mokřadů; b) postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů: i) postupy hospodaření zdokumentované před zahájením činnosti, pokud existují; ii) poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; c) rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; d) emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s kritérii nařízení (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. 4. Záruka trvalosti 4.1 V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto mokřadu zaručena jedním z těchto opatření: a) oblast je určena k tomu, aby byla ponechána jako mokřad, a nesmí být přeměněna na jiné využití půdy; b) oblast je klasifikována jako chráněná oblast; c) na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane mokřadem. 4.2 Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace plánu obnovy budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z činností v oblasti ochrany a obnovy životního prostředí vymezených v tomto nařízení. 5. Audit Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů: a) příslušné vnitrostátní orgány; b) nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem. Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti. 6. Skupinové posouzení Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Těžba rašeliny je minimalizována. 5) Prevence a omezování znečištění Používání pesticidů je minimalizováno a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob. Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití. Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (4), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (5). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními prováděcími předpisy o účinných látkách. Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí. Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem. Plán uvedený v bodě 1 (Plán obnovy) tohoto oddílu obsahuje ustanovení pro zachování a případné zvýšení biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně: a) zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; b) vyloučení používání nebo uvolnění invazních druhů. ( 1 ) Ramsarská úmluva (2002), Zásady a pokyny pro obnovu mokřadů. Přijato usnesením VIII.16 (2002) Ramsarské úmluvy (verze z 4.6.2021: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/guide/guide-restoration.pdf). ( 2 ) Ramsarská úmluva (2002), usnesení VIII.14, Nové pokyny pro plánování hospodaření v ramsarských lokalitách a v ostatních mokřadech (verze z 4.6.2021: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/res/key_res_viii_14_e.pdf). ( 3 ) Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 4 ) Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3). ( 5 ) Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

3. ZPRACOVATELSKÝ PRŮMYSL

3.1. Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii

Popis činnosti

Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii, přičemž energie z obnovitelných zdrojů je definována v čl. 2 bodě 1 směrnice (EU) 2018/2001.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C25, C27, C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě technologických zařízení pro obnovitelnou energii. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují: a) opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; b) design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; c) nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; d) informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. 5) Prevence a omezování znečištění Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.2. Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku

Popis činnosti

Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C25, C27, C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě zařízení na výrobu vodíku, která splňuje technická screeningová kritéria stanovená v oddíle 3.10 této přílohy, a zařízení na využívání vodíku. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují: a) opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; b) design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; c) nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; d) informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. 5) Prevence a omezování znečištění Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.3. Výroba nízkouhlíkových technologických zařízení pro dopravu

Popis činnosti

Výroba, opravy, údržba, dovybavení, nové využití a modernizace nízkouhlíkových dopravních prostředků, kolejových vozidel a plavidel.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15, C33.17 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria





3.4. Výroba baterií

Popis činnosti

Výroba nabíjecích baterií, napájecích sad a akumulátorů pro dopravu, stacionární a mimosíťové skladování energie a jiné průmyslové aplikace. Výroba příslušných součástí (aktivních materiálů pro baterie, bateriových článků, pouzder a elektronických součástí).

Recyklace baterií s ukončenou životností.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódy NACE C27.2 a E38.32 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě nabíjecích baterií, napájecích sad a akumulátorů (a jejich příslušných součástí), též z druhotných surovin, které vedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů v dopravě, při stacionárním a mimosíťovém skladování energie a u jiných průmyslových aplikací. Dále spočívá v recyklaci baterií s ukončenou životností. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Pokud jde o výrobu nových baterií, součástí a materiálů, při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují: a) opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; b) design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; c) informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. Postupy recyklace splňují podmínky stanovené v článku 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/66/ES (1) a v příloze III části B uvedené směrnice, včetně použití nejnovějších relevantních nejlepších dostupných technik a dosažení účinnosti stanovené pro olověné baterie, niklkadmioné baterie a pro další chemické látky. Tyto postupy zajišťují recyklaci kovového obsahu na nejvyšší úrovni, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů. Zařízení provádějící recyklaci v příslušných případech splňují požadavky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (2). 5) Prevence a omezování znečištění Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy. Baterie jsou v souladu s platnými pravidly udržitelnosti pro uvádění baterií na trh v Unii, včetně omezení používání nebezpečných látek v bateriích, a to včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3) a směrnice 2006/66/ES. 6) Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy. ( 1 ) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/66/ES ze dne 6. září 2006 o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a o zrušení směrnice 91/157/EHS (Úř. věst. L 266, 26.9.2006, s. 1). ( 2 ) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17). ( 3 ) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

3.5. Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov

Popis činnosti

Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13, C28.14 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria







Významný přínos ke zmírňování změny klimatu Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě jednoho nebo více z těchto výrobků a jejich klíčových součástí (1): a) oken s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,0 W/m2K; b) dveří s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,2 W/m2K; c) systémů vnějších stěn s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,5 W/m2K; d) střešních systémů s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,3 W/m2K; e) izolačních výrobků s hodnotou lambda nižší nebo rovnou 0,06 W/mK; f) spotřebičů pro domácnost spadajících do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 (2) a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; g) zdrojů světla zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; h) systémů pro vytápění prostoru a přípravu teplé vody zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; i) chladicích a ventilačních systémů zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; j) regulace osvětlení podle přítomnosti a úrovně denního světla u osvětlovacích systémů; k) tepelných čerpadel vyhovujících technickým screeningovým kritériím stanoveným v oddíle 4.16 této přílohy; l) fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace; m) energeticky účinných systémů automatizace a kontroly budov pro bytové i nebytové budovy; n) pásmových termostatů a zařízení pro inteligentní monitorování zatížení elektrické sítě nebo tepelného zatížení pro budovy a snímačů; o) výrobků pro měření tepla a termostatickou regulaci pro rodinné domy připojené k systémům dálkového vytápění, pro jednotlivé byty připojené k systémům ústředního vytápění sloužícím celé budově a pro systémy ústředního vytápění; p) výměníků a rozvoden dálkového vytápění, které jsou v souladu s činností rozvodu dálkového vytápění/chlazení uvedenou v oddíle 4.15 této přílohy; q) výrobků pro inteligentní monitorování a regulaci systémů vytápění a snímačů. Zásada „významně nepoškozovat“ 2) Přizpůsobování se změně klimatu Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy. 3) Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. 4) Přechod na oběhové hospodářství Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují: a) opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; b) design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; c) nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvid