02020R0464 — CS — 25.11.2021 — 003.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/464 ze dne 26. března 2020, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848, pokud jde o doklady potřebné ke zpětnému uznání období pro účely přechodu, produkci ekologických produktů a informace, jež mají členské státy poskytovat (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 098 31.3.2020, s. 2)

Ve znění:









▼B

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/464

ze dne 26. března 2020,

kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848, pokud jde o doklady potřebné ke zpětnému uznání období pro účely přechodu, produkci ekologických produktů a informace, jež mají členské státy poskytovat

(Text s významem pro EHP)







KAPITOLA I

PŘECHOD

Článek 1

Doklady, jež mají být předloženy za účelem zpětného uznání předcházejícího období

1. Pro účely čl. 10 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) 2018/848 je hospodářský subjekt povinen předložit příslušným orgánům v členském státě, ve kterém tato činnost probíhá a v němž podnik daného hospodářského subjektu podléhá systému kontroly, úřední doklady od příslušných orgánů, jež dokazují, že pozemky, pro něž je zpětné uznání předcházejícího období požadováno, byly předmětem opatření definovaných v programu prováděném podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ( 1 ) a že na uvedených pozemcích nebyly používány jiné produkty nebo látky než ty, které jsou povoleny pro použití v ekologické produkci.

2. Pro účely čl. 10 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2018/848 je hospodářský subjekt povinen předložit příslušným orgánům v členském státě, ve kterém tato činnost probíhá a v němž podnik daného hospodářského subjektu podléhá systému kontroly, následující doklady, jež dokazují, že pozemky byly přírodními nebo zemědělskými plochami, které po dobu alespoň tří let nebyly ošetřovány produkty nebo látkami, které nejsou povoleny pro použití v ekologické produkci v souladu s nařízením (EU) 2018/848: a) mapy s jasně vyznačenými jednotlivými pozemky, na něž se vztahuje žádost o zpětné uznání, a informace o celkové rozloze těchto pozemků a v příslušných případech o povaze a objemu probíhající produkce a, jsou-li k dispozici, souřadnice pro geografickou lokalizaci uvedených pozemků; b) podrobnou analýzu rizik vypracovanou kontrolním orgánem nebo kontrolním subjektem, která posuzuje, zda nějaký z pozemků, na něž se vztahuje žádost o zpětné uznání, byl po dobu alespoň tří let ošetřován produkty nebo látkami, které nejsou povoleny pro použití v ekologické produkci, a to zejména s ohledem na velikost celkové rozlohy, na kterou se žádost vztahuje, a na zemědělské postupy uplatňované během tohoto období na jednotlivých pozemcích, jež jsou předmětem žádosti; c) výsledky laboratorních analýz, jež byly v akreditovaných laboratořích provedeny na půdních a/nebo rostlinných vzorcích odebraných kontrolním orgánem nebo kontrolním subjektem z jednotlivých pozemků, u nichž bylo určeno, že jim hrozí kontaminace, neboť byly ošetřovány produkty či látkami, které nejsou povolené pro použití v ekologické produkci, a to na základě podrobné analýzy rizik uvedené v písmenu b); d) inspekční zprávu kontrolního orgánu nebo kontrolního subjektu vypracovanou na základě fyzické prohlídky hospodářského subjektu za účelem ověření souladu shromážděných informací o pozemcích, na něž se vztahuje žádost o zpětné uznání; e) jakékoli další příslušné doklady, které kontrolní orgán nebo kontrolní subjekt považuje za nezbytné k posouzení žádosti o zpětné uznání; f) závěrečné písemné prohlášení kontrolního orgánu nebo kontrolního subjektu, které uvádí, zda je zpětné uznání předcházejícího období za součást přechodného období oprávněné, a uvádí výchozí období považované za ekologické pro každý z dotčených pozemků, jakož i celkovou rozlohu pozemků, které využívají zpětného uznání období.







KAPITOLA II

HOSPODÁŘSKÁ ZVÍŘATA







ODDÍL 1

SKOT, OVCE, KOZY A KOŇOVITÍ

Článek 2

Minimální období pro krmení mateřským mlékem

Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících zvířat přednostně mateřským mlékem činí:

a) 90 dnů po narození pro skot a koňovité;

b) 45 dnů po narození pro ovce a kozy.

Článek 3

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro skot, ovce, kozy a koňovité jsou stanoveny v příloze I části I.

Článek 4

Parametry a technické požadavky týkající se minimální rozlohy vnitřní plochy

Alespoň polovina minimální rozlohy vnitřní plochy stanovené v příloze I části I pro skot, ovce, kozy a koňovité je tvořena pevnou konstrukcí, a netvoří ji tedy roštová podlážka nebo mřížová konstrukce.







ODDÍL 2

JELENOVITÍ

Článek 5

Minimální období pro krmení mateřským mlékem

Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících mláďat jelenovitých přednostně mateřským mlékem činí 90 dnů po narození.

Článek 6

Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy

Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro jelenovité jsou stanoveny v příloze I části II.

Článek 7

Parametry a technické požadavky týkající se venkovních výběhů nebo kotců

1. Jelenovití se chovají ve venkovních výbězích nebo kotcích, které poskytují pastvu, kdykoli to podmínky umožňují.

2. Venkovní výběhy nebo kotce jsou postaveny tak, aby různé druhy jelenovitých mohly být v případě potřeby oddělené.

3. Jednotlivé venkovní výběhy nebo kotce je možné rozdělit na dvě části nebo každý venkovní výběh či kotec přímo sousedí s jiným výběhem nebo kotcem, aby bylo možné v jednotlivých částech nebo venkovních výbězích či kotcích postupně provádět údržbové práce.

Článek 8

Požadavky na vegetaci a parametry chráněných zařízení a otevřených prostranství

1. Zařízení pro vizuální ochranu a pro ochranu před počasím jsou jelenovitým poskytována pokud možno v podobě přirozených přístřešků, jako je začlenění skupinek stromů a křovin a částí nebo okrajů lesa do venkovního výběhu nebo kotce; pokud to není v dostatečné míře možné po celý rok, jsou poskytovány uměle vybudované zastřešené přístřešky.

2. Venkovní výběhy nebo kotce pro jelenovité jsou vybaveny zařízeními nebo jsou pokryty vegetací, která zvířatům umožňuje otírat lýčí z parohů.

3. V pozdní fázi březosti a dva týdny po narození mají samice jelenovitých přístup na plochy pokryté vegetací, která poskytuje úkryt pro jejich mláďata.

4. Ploty okolo venkovních výběhů nebo kotců jsou postaveny tak, aby jelenovití nemohli utéct.







ODDÍL 3

PRASATA

Článek 9

Minimální období pro krmení mateřským mlékem

Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících selat přednostně mateřským mlékem činí 40 dnů po narození.

Článek 10

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro prasata jsou stanoveny v příloze I části III.

Článek 11

Parametry a technické požadavky týkající se minimální rozlohy vnitřní a venkovní plochy

Alespoň polovina minimální rozlohy vnitřní a venkovní plochy stanovené v příloze I části III sestává z pevné konstrukce, a netvoří ji tedy roštová podlážka nebo mřížová konstrukce.

Článek 12

Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství

1. Otevřená prostranství musí být pro prasata lákavá. Pokud je to možné, dává se přednost plochám se stromy nebo lesům.

2. Otevřená prostranství zajišťují venkovní klima a rovněž přístup k přístřeškům a umožňují regulaci tělesné teploty prasat.







ODDÍL 4

DRŮBEŽ

Článek 13

Definice

Pro účely tohoto oddílu se použijí tyto definice:

a) „drůbeží na výkrm“ se rozumí drůbež určená k produkci masa;

b) „hejnem“ se v souvislosti s oddíly v drůbežárnách rozumí skupina ptáků, kteří jsou chováni společně a nemísí se s jinými druhy drůbeže a mají své vyhrazené vnitřní a venkovní plochy;

c) „kohoutem bratrem“ se rozumí samec kura domácího nosného typu, který je určen k produkci masa;

d) „pulardem“ se rozumí samice ptáka druhu Gallus gallus určená k produkci masa a poražená při minimálním věku 120 dnů.

Článek 14

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro drůbež jsou stanoveny v příloze I části IV.

Článek 15

Parametry a technické požadavky týkající se drůbežáren

1. Drůbežárny jsou postaveny tak, aby všichni ptáci měli snadný přístup na otevřené prostranství. Pro tyto účely platí následující pravidla: a) vnější hranice drůbežárny jsou vybaveny vstupními a výstupními otvory, jež umožňují přímý přístup na otevřené prostranství; b) jednotlivé vstupní a výstupní otvory odpovídají svými rozměry ptákům; c) ptáci se do otvorů dostanou bez překážek; d) otvory na vnější hranici drůbežárny mají celkovou délku nejméně 4 m na 100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny; e) pokud jsou otvory vyvýšené, je k dispozici rampa.

2. Pro drůbežárny s krytým výběhem platí tato pravidla: a) vnější hranice mezi vnitřním prostorem drůbežárny a krytým výběhem a mezi krytým výběhem a otevřeným prostranstvím je vybavena vstupními a výstupními otvory, které umožňují snadný přístup do krytého výběhu nebo na otevřené prostranství; b) otvory vedoucí z vnitřního prostoru drůbežárny do krytého výběhu mají celkovou délku nejméně 2 m na 100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny a otvory vedoucí z krytého výběhu na otevřené prostranství mají celkovou délku nejméně 4 m na 100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny; c) využitelná plocha krytého výběhu se nezohledňuje při výpočtu intenzity chovu a minimální rozlohy vnitřních a venkovních ploch stanovených v příloze I části IV. Při výpočtu intenzity chovu a minimální rozlohy vnitřní plochy stanovených v příloze I části IV se však může zohlednit dodatečná zastřešená venkovní část budovy určené pro chov drůbeže, v níž díky tepelné izolaci není venkovní klima, a to za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky: i) je plně přístupná 24 hodin denně; ii) splňuje požadavky přílohy II části II bodů 1.6.1 a 1.6.3 nařízení (EU) 2018/848; iii) splňuje tytéž požadavky týkající se otvorů, které jsou stanoveny pro kryté výběhy v písmenech a) a b) tohoto odstavce; d) využitelná plocha krytého výběhu se nezahrnuje do celkové využitelné plochy drůbežáren pro drůbež na výkrm podle přílohy II části II bodu 1.9.4.4 písm. m) nařízení (EU) 2018/848.

3. Pro drůbežárny rozdělené do samostatných oddílů za účelem chovu více hejn: a) oddíly zajistí, aby byl omezen kontakt s jinými hejny a aby se ptáci z různých hejn nemohli v drůbežárně promíchat; b) platí následující maximální velikosti hejn v jednotlivých oddílech drůbežárny: i) 3 000 rodičovských jedinců druhu Gallus gallus; ii) 10 000 kuřic; iii) 4 800 kusů drůbeže na výkrm druhu Gallus gallus; iv) 2 500 kapounů; v) 4 000 pulardů; vi) 2 500 krůt; vii) 2 500 hus; viii) 3 200 samců kachny pekingské nebo 4 000 samic kachny pekingské; ix) 3 200 samců kachny pižmové nebo 4 000 samic kachny pižmové; x) 3 200 samců kachny mulard nebo 4 000 samic kachny mulard; xi) 5 200 perliček; c) oddíly jsou odděleny pevnými přepážkami pro drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus; tato pevná přepážka zajišťuje úplné fyzické oddělení každého oddílu od podlahy ke střeše budovy drůbežárny; d) oddíly jsou odděleny pevnými či polouzavřenými přepážkami nebo sítěmi či pletivem pro rodičovské jedince druhu Gallus gallus, nosnice, kuřice, kohouty bratry a drůbež na výkrm druhu Gallus gallus.

4. V drůbežárnách lze používat vícepatrové systémy. Pokud se používají vícepatrové systémy, platí tato pravidla: a) vícepatrové systémy mohou být používány pouze pro rodičovské jedince druhu Gallus gallus, nosnice, kuřice na budoucí produkci vajec, kuřice coby budoucí rodiče a kohouty bratry; b) vícepatrové systémy mají nejvýše tři patra využitelné plochy včetně přízemní úrovně; c) vyvýšená patra jsou postavena tak, aby zabránila padání trusu na ptáky pod nimi, a jsou vybavena účinným systémem pro odstraňování trusu; d) všechna patra umožňují snadnou kontrolu ptáků; e) vícepatrové systémy zajišťují, aby se všichni ptáci mohli mezi jednotlivými úrovněmi nebo přechodnými oblastmi volně a snadno pohybovat; f) vícepatrové systémy jsou postaveny tak, aby poskytovaly všem ptákům snadný a stejný přístup na otevřená prostranství.

5. Drůbežárny jsou vybaveny hřady nebo vyvýšeným sezením nebo obojím. Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí mají ptáci k dispozici od mladého věku v rozměrech či proporcích úměrných velikosti skupiny a ptáků, jak stanoví příloha I část IV.

6. Mobilní drůbežárny lze používat pro drůbež, pokud jsou pravidelně přepravovány během produkčního cyklu, aby se zajistila dostupnost vegetace pro ptáky, a alespoň mezi jednotlivými turnusy chované drůbeže. Intenzita chovu drůbeže na výkrm stanovená v příloze I části IV oddílech 4 až 9 může být zvýšena nejvýše na 30 kg živé hmotnosti na m 2 , pokud rozloha přízemí mobilní drůbežárny nepřesahuje 150 m 2 .

Článek 16

Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství

1. Otevřená prostranství pro drůbež jsou pro ptáky lákavá a jsou všem ptákům plně přístupná.

2. V případě drůbežáren rozdělených do samostatných oddílů za účelem chovu více hejn jsou otevřená prostranství rozdělená podle jednotlivých oddílů, aby se zajistilo, že kontakt s jinými hejny je omezen a že se ptáci z různých hejn nemohou promíchat.

3. Otevřená prostranství pro drůbež jsou převážně pokryta vegetací, kterou tvoří různé rostliny.

4. Otevřená prostranství ptákům poskytují dostatečný počet ochranných zařízení či přístřešků nebo křovin či stromů rozmístěných na území celého otevřeného prostranství, jež mají zajistit, aby ptáci využívali celé otevřené prostranství vyváženým způsobem.

5. Vegetace na otevřeném prostranství se pravidelně udržuje, aby se omezil možný nadbytek živin.

6. Otevřené prostranství nesmí zasahovat mimo okruh 150 m od nejbližšího vstupního a výstupního otvoru do drůbežárny. Tuto vzdálenost však lze zvětšit až na 350 m od nejbližšího otvoru umožňujícího přístup do budovy za předpokladu, že na území celého otevřeného prostranství je rovnoměrně rozmístěn dostatečný počet přístřešků na ochranu před nevlídným počasím a predátory, a to nejméně čtyři přístřešky na hektar. V případě hus by otevřené prostranství mělo splňovat jejich potřeby, pokud jde o spásání trávy.







ODDÍL 5

KRÁLÍCI

Článek 17

Minimální období pro krmení mateřským mlékem

Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících králíků přednostně mateřským mlékem činí 42 dnů po narození.

Článek 18

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy

Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro králíky jsou stanoveny v příloze I části V.

Článek 19

Parametry a technické požadavky týkající se mobilních nebo pevných zařízení

1. V období pastvy se králíci chovají v mobilních zařízeních na pastvinách nebo v pevných zařízeních s přístupem na pastvinu.

2. Mimo období pastvy se králíci chovají v pevných zařízeních s přístupem do venkovního výběhu s vegetací, pokud možno pastvinou.

3. Mobilní zařízení na pastvinách se přesouvají co nejčastěji, aby se zajistilo maximální využití pastviny, a jsou postavena tak, aby se králíci mohli pást na zemi.

Článek 20

Parametry a technické požadavky týkající se vnitřní a venkovní plochy

1. Vnitřní plocha v pevných a pojízdných zařízeních se koncipuje tak, aby: a) její výška umožňovala všem králíkům stát se vztyčenýma ušima; b) mohla pojmout různé skupiny králíků a umožňovala zachování integrity jednotlivých vrhů po přechodu do stadia výkrmu; c) samci a březí a reprodukčně aktivní samice mohli být odděleni od skupiny ze zvláštních důvodů dobrých životních podmínek zvířat a na omezenou dobu, pokud mohou udržovat oční kontakt s jinými králíky; d) samice měla možnost vzdalovat se z hnízda a opět se tam vracet a kojit mláďata; e) poskytovala: i) kryté přístřešky se zatemněnými úkryty v dostatečném počtu pro všechny kategorie králíků; ii) přístup do hnízd pro všechny samice alespoň týden před očekávaným datem porodu a alespoň do konce období kojení mláďat; iii) přístup do hnízd pro mláďata v dostatečném počtu s minimální četností jednoho hnízda na každou kojící samici s mláďaty; iv) materiály, které králíkům umožňují hlodání.

2. Venkovní plocha v pevných zařízeních se koncipuje tak, aby: a) obsahovala dostatečný počet vyvýšených plošin, které jsou rovnoměrně rozmístěny na minimální rozloze; b) byla obklopena ploty, které jsou dostatečně vysoké a hluboko zapuštěné, aby zabránily útěku přeskočením nebo podhrabáním; c) v ní byl – pokud zahrnuje betonovou vnější plochu – snadný přístup do části s venkovním výběhem s vegetací. Bez tohoto snadného přístupu nesmí být rozloha betonové plochy zahrnuta do výpočtu minimální rozlohy venkovní plochy; d) poskytovala: i) kryté přístřešky se zatemněnými úkryty v dostatečném počtu pro všechny kategorie králíků; ii) materiály, které králíkům umožňují hlodání.

Článek 21

Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství

1. Vegetace ve venkovních výbězích je pravidelně udržována takovým způsobem, aby byla pro králíky lákavá.

2. V období pastvy se pastviny pravidelně střídají a obhospodařují takovým způsobem, aby byla pastva králíků optimalizována.







KAPITOLA III

ŽIVOČICHOVÉ POCHÁZEJÍCÍ Z AKVAKULTURY

Článek 22

Podrobná pravidla pro živočichy pocházející z akvakultury podle druhů nebo skupin druhů

Hospodářské subjekty, které produkují živočichy pocházející z akvakultury, dodržují podrobná pravidla pro jednotlivé druhy nebo skupiny druhů stanovená v příloze II, pokud jde o intenzitu chovu a zvláštní charakteristiky produkčních systémů a systémů pro oddělení chovů od okolního prostředí.







KAPITOLA IV

ZPRACOVANÉ POTRAVINY A KRMIVA

Článek 23

Techniky povolené při zpracování potravinových produktů

1. Pro zpracování potravinových produktů v ekologické produkci jsou povoleny pouze techniky, které splňují zásady stanovené v kapitole II nařízení (EU) 2018/848, a to zejména příslušné zvláštní zásady vztahující se na zpracování ekologických potravin stanovené v článku 7, příslušná pravidla kapitoly III uvedeného nařízení a podrobná pravidla produkce stanovená v příloze II části IV uvedeného nařízení.

2. Aniž je dotčena příloha II část VI bod 3 nařízení (EU) 2018/848, jsou povoleny techniky založené na ionexových a adsorpčních pryskyřicích, pokud se používají k přípravě ekologických surovin: a) u produktů podle čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 609/2013, pokud je používání těchto technik nezbytné ke splnění požadavků uvedeného nařízení a aktů přijatých ohledně dotčených produktů na základě čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení, nebo b) u produktů, na které se vztahuje směrnice 2006/125/ES, pokud je používání těchto technik nezbytné ke splnění požadavků uvedené směrnice.

3. Pokud se členský stát domnívá, že určitá technika by měla být posouzena, pokud jde o dodržování zásad a pravidel uvedených v odstavci 1, nebo že do tohoto nařízení by měly být zahrnuty určité zvláštní podmínky pro používání uvedené techniky, může požádat Komisi o provedení tohoto posouzení. Za tímto účelem oznámí Komisi a ostatním členským státům dokumentaci odůvodňující toto dodržování nebo uvedené zvláštní podmínky a zajistí, aby tato dokumentace byla zpřístupněna veřejnosti při současném dodržení unijních a vnitrostátních právních předpisů týkajících se ochrany údajů.

Komise veškeré žádosti uvedené v prvním pododstavci pravidelně zveřejňuje.

4. Komise analyzuje dokumentaci uvedenou v odstavci 3. Pokud analýza provedená Komisí dochází k závěru, že technika popsaná v dokumentaci dodržuje zásady a pravidla podle odstavce 1, Komise změní toto nařízení pro účely výslovného povolení techniky uvedené v dokumentaci nebo začlenění zvláštních podmínek pro používání do tohoto nařízení.

5. Komise přezkoumá povolení technik pro zpracování ekologických potravin, včetně jejich popisu a podmínek pro používání, kdykoli budou k dispozici nové důkazy nebo je předloží členský stát.

Článek 24

Techniky povolené k používání při zpracování krmiv

1. Pro zpracování krmiv v ekologické produkci jsou povoleny pouze techniky, které splňují zásady stanovené v kapitole II nařízení (EU) 2018/848, a to zejména příslušné zvláštní zásady vztahující se na zpracování ekologického krmiva stanovené v článku 8, příslušná pravidla kapitoly III uvedeného nařízení a podrobná pravidla produkce stanovená v příloze II části V uvedeného nařízení, a které nenavracejí vlastnosti ztracené během zpracování a skladování ekologických krmiv, které nenapravují následky nedbalosti při zpracování nebo které nejsou jinak zavádějící, pokud jde o pravou povahu uvedených produktů.

2. Pokud se členský stát domnívá, že určitá technika by měla být posouzena, pokud jde o dodržování zásad a pravidel uvedených v odstavci 1, nebo že do tohoto nařízení by měly být zahrnuty určité zvláštní podmínky pro používání této techniky, může požádat Komisi o provedení tohoto posouzení. Za tímto účelem oznámí Komisi a ostatním členským státům dokumentaci odůvodňující toto dodržování nebo uvedené zvláštní podmínky a zajistí, aby tato dokumentace byla zpřístupněna veřejnosti při současném dodržení unijních a vnitrostátních právních předpisů týkajících se ochrany údajů.

Komise veškeré žádosti uvedené v prvním pododstavci pravidelně zveřejňuje.

3. Komise analyzuje dokumentaci uvedenou v odstavci 2. Pokud analýza provedená Komisí dochází k závěru, že technika popsaná v dokumentaci dodržuje zásady a pravidla podle odstavce 1, Komise změní toto nařízení pro účely výslovného povolení techniky uvedené v dokumentaci nebo začlenění zvláštních podmínek pro používání do tohoto nařízení.

4. Komise přezkoumá povolení technik pro zpracování ekologických krmiv, včetně jejich popisu a podmínek pro používání, kdykoli budou k dispozici nové důkazy nebo je předloží členský stát.







KAPITOLA V

INFORMACE O DOSTUPNOSTI NA TRHU V PŘÍPADĚ EKOLOGICKÉHO ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU ROSTLIN A ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU ROSTLIN Z PŘECHODNÉHO OBDOBÍ, EKOLOGICKY CHOVANÝCH ZVÍŘAT A EKOLOGICKY CHOVANÝCH MLADÝCH JEDINCŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z AKVAKULTURY

Článek 25

Informace, jež mají členské státy poskytovat

1. Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6 písm. a) nařízení (EU) 2018/848, z databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a systémů uvedených v čl. 26 odst. 2, případně čl. 26 odst. 3 uvedeného nařízení, v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze III části I tohoto nařízení.

2. Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6 písm. b) nařízení (EU) 2018/848, o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5 uvedeného nařízení a s částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 uvedené přílohy v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze III části II tohoto nařízení.

3. Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6 písm. c) nařízení (EU) 2018/848, o dostupnosti ekologických bílkovinných krmiv pro drůbež a prasata a o povoleních udělených v souladu s přílohou II částí II body 1.9.3.1 písm. c) a 1.9.4.2 písm. c) uvedeného nařízení, v odpovědi na dotazník, který Komise členským státům každoročně předkládá.

4. ►M1 ◄ Informace uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se poskytují ve formátu a prostřednictvím systému, jež poskytne Komise. Tyto informace je třeba předložit každý rok do 30.Tyto informace je třeba předložit každý rok do 30. června, přičemž poprvé budou předloženy do 30. června 2023 za rok 2022.

5. Informace uvedené v odstavcích 1 a 2, které byly obdrženy od členských států podle čl. 53 odst. 6 nařízení (EU) 2018/848, jsou zahrnuty do databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a do systémů uvedených v čl. 26 odst. 2, případně v čl. 26 odst. 3 uvedeného nařízení.







KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Článek 26

Přechodná ustanovení

1. ►M1 ◄ . Odchylně od kapitoly II oddílu 3 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s prasaty v zařízeních, jež byla vybudována, rekonstruována nebo uvedena do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná velká rekonstrukce vnějších zařízení za účelem splnění požadavku, aby alespoň polovina rozlohy venkovní plochy sestávala z pevné konstrukce v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, splňovat ustanovení uvedeného článkunejpozději ode dne 1. ledna 2030

2. ►M1 ◄ . Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná renovace prostor pro zvířata za účelem splnění požadavku na celkovou délku otvorů vedoucích z vnitřního prostoru drůbežárny do krytého výběhu podle čl. 15 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení, splňovat ustanovení tohoto písmenenejpozději ode dne 1. ledna 2025

3. ►M1 ◄ . Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami zahrnujícími venkovní část budovy, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je zapotřebí značně omezit intenzitu chovu ve vnitřní ploše nebo renovovat budovy za účelem splnění požadavků na výpočet intenzity chovu a minimální vnitřní plochy stanovených v příloze I části IV tohoto nařízení a zároveň i za účelem splnění čl. 15 odst. 2 písm. c), splňovat uvedená ustanovenínejpozději ode dne 1. ledna 2025

4. ►M1 ◄ . Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná renovace prostor pro zvířata nebo výměna vybavení za účelem splnění požadavku na pevné přepážky podle čl. 15 odst. 3 písm. c) nebo požadavku na hřady či vyvýšené sezení podle čl. 15 odst. 5 tohoto nařízení, splňovat uvedená ustanovenínejpozději ode dne 1. ledna 2025

5. ►M1 ◄ . Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s vícepatrovými drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná velká rekonstrukce prostor pro zvířata nebo výměna vybavení za účelem splnění požadavků na maximální počet pater a na systém pro odstraňování trusu podle čl. 15 odst. 4 písm. b) a c) tohoto nařízení, splňovat ustanovení těchto písmennejpozději ode dne 1. ledna 2030

6. ►M1 ◄ . Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami, jejichž otevřená prostranství zasahují mimo okruh 150 m od nejbližšího vstupního a výstupního otvoru do drůbežárny, která byla vybudována, rekonstruována nebo uvedena do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž jsou nutné významné úpravy struktury zařízení nebo nákup dalších pozemků za účelem splnění požadavku na maximální okruh podle čl. 16 odst. 6 tohoto nařízení, splňovat uvedené ustanovenínejpozději ode dne 1. ledna 2030

7. ►M1 ◄ . Odchylně od přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky chovající kuřice v drůbežárnách, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž jsou nutné významné úpravy struktury drůbežáren nebo nákup dalších pozemků, aby byly v souladu s pravidly přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení, splňovat požadavky na intenzitu chovu a minimální rozlohu vnitřní a venkovní plochy pro kuřice a kohouty bratry podle přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízenínejpozději ode dne 1. ledna 2030

Článek 27

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

▼M1

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

▼B

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

PRAVIDLA PRO INTENZITU CHOVU A MINIMÁLNÍ ROZLOHU VNITŘNÍCH A VENKOVNÍCH PLOCH PRO HOSPODÁŘSKÁ ZVÍŘATA PODLE KAPITOLY II

Část I: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro skot, ovce, kozy a koňovité podle článku 3

1. Skot







Vnitřní plocha (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici) Venkovní plocha (plocha pro volný pohyb, mimo pastviny) Minimální živá hmotnost (kg) m2/kus m2/kus Do 100 1,5 1,1 Do 200 2,5 1,9 Do 350 4,0 3 Více než 350 5, minimálně však 1 m2/100 kg 3,7, minimálně však 0,75 m2/100 kg Dojnice 6 4,5 Plemenní býci 10 30

2. Ovce a kozy







Vnitřní plocha (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici) Venkovní plocha (plocha pro volný pohyb, mimo pastviny) m2/kus m2/kus Ovce 1,5 2,5 Jehňata 0,35 0,5 Kozy 1,5 2,5 Kůzlata 0,35 0,5

3. Koňovití







Vnitřní plocha (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici) Venkovní plocha (plocha pro volný pohyb, mimo pastviny) Minimální živá hmotnost (kg) m2/kus [velikost boxů podle výšky koní] m2/kus Koňovití – plemenní a na výkrm Do 100 1,5 1,1 Do 200 2,5 1,9 Do 350 4,0 3 Více než 350 5, minimálně však 1 m2/100 kg 3,7, minimálně však 0,75 m2/100 kg

Část II: Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro jelenovité podle článku 6







Druhy jelenovitých Minimální rozloha venkovní plochy pro výběh nebo pro kotec Intenzita chovu – maximální počet dospělých zvířat (*1) na hektar Jelen sika Cervus nippon 1 ha 15 Daněk evropský Dama dama 1 ha 15 Jelen evropský Cervus elaphus 2 ha 7 Jelen milu Elaphurus davidianus 2 ha 7 Více než jeden druh jelenovitých 3 ha 7 v případě, že součástí stáda je jelen evropský nebo jelen milu; 15 v případě, že součástí stáda není jelen evropský ani jelen milu ( *1 ) Dva jelenovití ve věku do 18 měsíců se počítají jako jeden jelenovitý.

Část III: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro prasata podle článku 10







Vnitřní plocha (čistá plocha, kterou mají prasata k dispozici, ve smyslu vnitřních rozměrů, včetně žlabů, ale vyjma dávkovačů, do nichž si prasata nemohou lehnout) Venkovní plocha Minimální živá hmotnost (kg) m2/kus m2/kus Prasnice po porodu se selaty až do odstavení 7,5 na prasnici 2,5 Prasata na výkrm Odstávčata, chovní běhouni a prasata ve výkrmu, prasničky, chovní kanci nejvýše 35 kg 0,6 0,4 od 35 kg do 50 kg 0,8 0,6 od 50 kg do 85 kg 1,1 0,8 od 85 kg do 110 kg 1,3 1 více než 110 kg 1,5 1,2 Chovná samice prasete Zaprahlé březí prasnice 2,5 1,9 Chovný samec prasete Kanec 6 10, pokud se kotce používají k přirozené plemenitbě 8

Část IV: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro drůbež podle článku 14 a čl. 15 odst. 2 písm. c) a čl. 15 odst. 6 a hřady nebo vyvýšené sezení podle čl. 15 odst. 5

1. Rodičovští jedinci druhu Gallus gallus chovaní za účelem produkce násadových vajec pro budoucí nosnice a rodičovští jedinci druhu Gallus gallus chovaní za účelem produkce násadových vajec pro budoucí drůbež na výkrm druhu Gallus gallus:







Věk ≥ 18 týdnů Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Maximální počet kusů plemenné drůbeže na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 6 Hřady pro plemennou drůbež pro budoucí nosnice Minimální délka hřadu v cm/kus 18 Hnízda 7 samic ptáků na hnízdo nebo v případě společného hnízda 120 cm2/samici Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 4

2. Kuřice a kohouti bratři:







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 21 kg živé hmotnosti/m2 Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním minimálně 10 cm hřadu na kus nebo minimálně 100 cm2 vyvýšeného sezení/kus Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 1

3. Nosnice včetně plemen pro dvojí účel chovaných na produkci masa a vajec:







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Maximální počet kusů na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 6 Hřady Minimální délka hřadu v cm/kus 18 Hnízda 7 nosnic na hnízdo nebo v případě společného hnízda 120 cm2/nosnici Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 4

4. Drůbež na výkrm druhu Gallus gallus:







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 21 kg živé hmotnosti/m2 Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním minimálně 5 cm hřadu/kus nebo minimálně 25 cm2 vyvýšeného sezení/kus Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro pevné stavby Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 4 Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro mobilní drůbežárny Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 2,5

5. Drůbež na výkrm druhu Gallus gallus: kapouni a pulardi:







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 21 kg živé hmotnosti/m2 Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním minimálně 5 cm hřadu/kus nebo minimálně 25 cm2 vyvýšeného sezení/kus Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 4

6. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: krůty (Meleagris gallopavo) na pečení uváděné na trh nedělené nebo určené k prodeji jako dělené krůtí maso:







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 21 kg živé hmotnosti/m2 Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním minimálně 10 cm hřadu/kus nebo minimálně 100 cm2 vyvýšeného sezení/kus Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 10

7. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: husy (Anser anser domesticus):







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 21 kg živé hmotnosti/m2 Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 15

8. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: kachny pekingské druhu Anas platyrhynchos domesticus, kachny pižmové druhu Cairina moschata a hybridi a kachny mulard druhu Cairina moschata × Anas platyrhynchos:







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 21 kg živé hmotnosti/m2 Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 4,5

9. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: perličky kropenaté domácí (Numida meleagris f. domesticus):







Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny 21 kg živé hmotnosti/m2 Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním minimálně 5 cm hřadu/kus nebo minimálně 25 cm2 vyvýšeného sezení/kus Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2 4

Část V: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro králíky podle článku 18

1. Pro vnitřní plochu







Vnitřní plocha (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus) na odpočinek Pevná zařízení Vnitřní plocha (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus) na odpočinek Mobilní zařízení Kojící samice s mláďaty až do odstavení 0,6 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice menší než 6 kg 0,72 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg 0,6 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice menší než 6 kg 0,72 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg Březí samice a reprodukčně aktivní samice králíků 0,5 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost menší než 6 kg 0,62 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg 0,5 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost menší než 6 kg 0,62 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg Králíci na výkrm od odstavení po porážku Králíci na výměnu (od konce výkrmu do 6 měsíců) 0,2 0,15 Dospělí samci 0,6 1, pokud samec dostává samice na páření 0,6 1, pokud samec dostává samice na páření

2. Pro venkovní plochu







Venkovní plocha (venkovní výběh s vegetací, pokud možno pastvina) (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus) Pevná zařízení Venkovní plocha (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus) Mobilní zařízení Kojící samice s mláďaty až do odstavení 2,5 m2/samici s mláďaty 2,5 m2/samici s mláďaty Březí samice/reprodukčně aktivní samice 2,5 2,5 Králíci na výkrm od odstavení po porážku Králíci na výměnu (od konce výkrmu do 6 měsíců) 0,5 0,4 Dospělí samci 2,5 2,5









PŘÍLOHA II

PODROBNÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE INTENZITY CHOVU A ZVLÁŠTNÍCH CHARAKTERISTIK PRODUKČNÍCH SYSTÉMŮ A SYSTÉMŮ PRO ODDĚLENÍ CHOVŮ OD OKOLNÍHO PROSTŘEDÍ V PŘÍPADĚ ŽIVOČICHŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z AKVAKULTURY PODLE ČLÁNKU 22

Část I: Lososovití ve sladké vodě

Pstruh obecný (Salmo trutta) – pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss) – siven americký (Salvelinus fontinalis) – losos obecný (Salmo salar) – siven arktický (Salvelinus alpinus) – lipan podhorní (Thymallus thymallus) – siven obrovský (Salvelinus namaycush) – hlavatka obecná (Hucho hucho)







Produkční systémy Odchovné hospodářské systémy musí být napájeny vodou z otevřených systémů. Průtok musí zajišťovat nejméně 60 % hodnoty nasycení vody kyslíkem potřebné pro chovanou populaci a musí zajišťovat její dobré životní podmínky a zároveň je nutno zabránit odtékání vody z hospodářství. Maximální intenzita chovu Lososovití neuvedení níže 15 kg/m3 Losos obecný 20 kg/m3 Pstruh obecný a pstruh duhový 25 kg/m3 Siven arktický 25 kg/m3

Část II: Lososovité ryby v mořské vodě

Losos obecný (Salmo salar) – pstruh obecný (Salmo trutta) – Pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss)







Maximální intenzita chovu 10 kg/m3 v síťových ohradách

Část III: Treska obecná (Gadus morhua) a jiné treskovité ryby, mořčák evropský (Dicentrarchus labrax), mořan zlatavý (Sparus aurata), smuha královská (Argyrosomus regius), pakambala velká (Psetta maxima (= Scopthalmus maximus)), pražman obecný (Pagrus pagrus (=Sparus pagrus)), smuha červená (Sciaenops ocellatus) a další mořanovité ryby a králíčkovci (Siganus spp.)







Produkční systémy V otevřených vodních systémech pro oddělení chovu od okolního prostředí (síťové ohrady/klece) s minimální rychlostí mořských proudů zajišťující optimální životní podmínky ryb, nebo v otevřených systémech na souši. Maximální intenzita chovu V případě jiných ryb než pakambaly velké: 15 kg/m3 V případě pakambaly velké: 25 kg/m2

Část IV: Mořčák evropský, mořan zlatavý, smuha královská, cípalovité ryby (Liza, Mugil) a úhoři (Anguilla spp.) v zemních nádržích vyhloubených v přílivových oblastech a pobřežních lagunách







Systém pro oddělení chovu od okolního prostředí Tradiční saliny přetvořené v akvakulturní produkční jednotky a podobné zemní nádrže vyhloubené v přílivových oblastech Produkční systémy Za účelem zajištění dobrých životních podmínek druhů musí být umožněna odpovídající výměna vody. Nejméně 50 % hrází musí být porostlých vegetací. Jsou nezbytné pročišťovací rybníky mokřadního charakteru. Maximální intenzita chovu 4 kg/m3

Část V: Jeseteři ve sladké vodě

Dotyčné druhy: rod Acipenser







Produkční systémy V každé chovné jednotce musí být dostatečný průtok vody zajišťující dobré životní podmínky zvířat. Odtékající voda musí mít stejnou kvalitu jako voda přitékající. Maximální intenzita chovu 30 kg/m3

Část VI: Ryby ve vnitrozemských vodách

Dotyčné druhy: čeleď kaprovití (Cyprinidae) a další příbuzné druhy v rámci polykultury včetně okouna říčního, štiky, sumce, síhů a jeseterů.

Okoun říční (Perca fluviatilis) v monokulturním hospodářství







Produkční systémy V rybnících, které je nutno pravidelně zcela vypouštět, a v jezerech. Jezera musí být určena výhradně k ekologické produkci včetně pěstování plodin na vyschlých plochách. Oblast odlovu musí být opatřena vpustí čisté vody a její velikost musí poskytovat rybám optimální životní podmínky. Po výlovu musí být ryby uloženy v čisté vodě. Kolem vnitrozemských vodních jednotek je nutno ponechat oblasti přirozené vegetace působící jako nárazníkové pásmo vůči okolnímu suchozemskému prostředí, které není obhospodařováno podle pravidel ekologické akvakultury. „Polykultura“ při chovu se použije za předpokladu, že jsou řádně dodržována kritéria stanovená v těchto specifikacích pro ostatní druhy jezerních ryb. Maximální intenzita chovu Celková produkce těchto druhů je omezena na 1 500 kg ryb na hektar za rok (poskytovaná jako výnos z důvodu zvláštních charakteristik produkčního systému). Maximální intenzita chovu pouze pro okouna říčního v monokulturním hospodářství 20 kg/m3

Část VII: Garnáti z čeledi Penaeidae a sladkovodní krevety (Macrobrachium spp.)







Produkční systémy Chovy musí být umístěny v neúrodných jílovitých oblastech, aby výstavba vodních nádrží měla co nejmenší dopady na životní prostředí. K výstavbě vodních nádrží je nutno používat stávající přírodní jíl. Maximální intenzita chovu Zárodečný materiál: maximálně 22 jedinců v postlarválním stadiu vývoje na m2 Maximální okamžité množství biomasy: 240 g/m2

Část VIII: Raci

Dotyčné druhy: Astacus astacus.







Maximální intenzita chovu U malých raků (< 20 mm): 100 jedinců na m2. U středně velkých raků (20–50 mm): 30 jedinců na m2. U dospělých raků (> 50 mm): 5 jedinců na m2, mají-li k dispozici dostatečné úkryty.

Část IX: Měkkýši a ostnokožci







Produkční systémy Dlouhé vlasce, plošiny, chov na dně, síťovinové pytle, klece, mísy, vrše, přílivové kůly a další systémy pro oddělení chovů od okolního prostředí. Při odchovu mušlí na plošinách nesmí počet šňůr přesáhnout jeden kus na čtvereční metr hladiny. Maximální délka šňůr nesmí přesáhnout 20 metrů. Během produkčního cyklu se šňůry nesmí ztenčovat, je však povoleno jejich rozdělování za předpokladu, že nedojde ke zvýšení intenzity chovu.

Část X: Tropické sladkovodní ryby: chanos stříbřitý (Chanos chanos), tilápie (Oreochromis spp.), pangas (Pangasius spp.)







Produkční systémy Vodní nádrže a síťové klece Maximální intenzita chovu Pangas: 10 kg/m3 Tilápie: 20 kg/m3









PŘÍLOHA III

INFORMACE, JEŽ MAJÍ ČLENSKÉ STÁTY POSKYTOVAT PODLE ČLÁNKU 25

Část I: Informace z databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 a v příslušných případech v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848

1. Informace, které se týkají dostupnosti ekologického rozmnožovacího materiálu rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin z přechodného období, vyjma semenáčků, avšak včetně sadbových brambor, a jsou určené pro každou ze zvláštních kategorií uložených v databázi uvedené v čl. 26 odst. 1 nebo v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto údaje: — odborný a obecný název (obecný a latinský název), — název odrůdy nebo heterogenního materiálu, — dostupné množství rozmnožovacího materiálu rostlin z přechodného období podle odhadu hospodářských subjektů (celkový počet jednotek nebo hmotnost semen), — dostupné množství ekologického rozmnožovacího materiálu rostlin podle odhadu hospodářských subjektů (celkový počet jednotek nebo hmotnost semen), — počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848. Pro účely tohoto bodu se „semenáčkem“ rozumí mladá rostlina pocházející ze semene, a nikoli z řízku.

2. Informace, jež se týkají dostupnosti ekologicky chovaných mladých jedinců pocházejících z akvakultury u jednotlivých druhů a jsou uloženy v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto údaje: — druh a rod (obecný a latinský název), — v příslušných případech plemena a linie, — vývojové stadium (jako jsou vejce, potěr, nedospělí jedinci) nabízené k prodeji jako ekologické, — dostupné množství podle odhadu hospodářských subjektů, — zdravotní stav v souladu se směrnicí Rady 2006/88/ES ( 2 ), — počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.

3. Informace, jež se týkají dostupnosti ekologicky chovaných zvířat u jednotlivých druhů a jsou uloženy v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto údaje: — druh a rod (obecný a latinský název), — plemena a linie, — produkční účely: maso, mléko, dvojí účel nebo šlechtění, — vývojové stadium: dospělí nebo mladí živočichové (tj. skot do šesti měsíců, dospělý skot), — dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů, — zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat, — počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.

4. Informace týkající se dostupnosti ekologických plemen a linií přizpůsobených ekologické produkci u druhů uvedených v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848 musí v příslušných případech obsahovat tyto údaje: — druh a rod (obecný a latinský název), — plemena a linie, — produkční účely: maso, mléko, dvojí účel nebo šlechtění, — dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů, — zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat, — počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848.

5. Informace týkající se dostupnosti ekologicky chovaných kuřic podle čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848 musí v příslušných případech obsahovat tyto údaje: — druh a rod (obecný a latinský název), — plemena a linie, — produkční účely: maso, vejce, dvojí účel nebo šlechtění, — dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů, — systém odchovu (je třeba uvést, zda vícepatrový), — zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat, — počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848.

Část II: Informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5 nařízení (EU) 2018/848 a částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 uvedené přílohy

1. Informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5 nařízení (EU) 2018/848 musí obsahovat tyto údaje: — odborný a obecný název (obecný a latinský název), — odrůda, — počet výjimek a celková hmotnost semen nebo počet rostlin, pro něž platí výjimka, — odůvodnění výjimky: zda pro výzkumné účely, z důvodu neexistence vhodné odrůdy, pro účely ochrany nebo z jiných důvodů, — v příslušných případech, pokud jde o výjimky z jiných důvodů, než je výzkumný účel, seznam druhů, pro něž výjimka nemůže být poskytnuta, jelikož jsou dostupné v dostatečném množství v ekologické podobě.

2. V případě jednotlivých tradičních druhů hospodářských zvířat (skot, koňovití, ovce, kozy, prasata a jelenovití, králíci, drůbež) musí informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 nařízení (EU) 2018/848 obsahovat tyto údaje: — odborný a obecný název (obecný a latinský název, tj. druh a rod), — plemena a linie, — produkční účely: maso, mléko, vejce, dvojí účel nebo šlechtění, — počet výjimek a celkový počet zvířat, pro něž platí výjimka, — odůvodnění výjimky: zda z důvodu nedostatku vhodných zvířat nebo z jiných důvodů.