02021R0821 — CS — 07.01.2022 — 001.002

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/821

ze dne 20. května 2021,

kterým se zavádí režim Unie pro kontrolu vývozu, zprostředkování, technické pomoci, tranzitu a přepravy zboží dvojího užití (přepracované znění)







KAPITOLA I

PŘEDMĚT ÚPRAVY A DEFINICE

Článek 1

Tímto nařízením se zavádí režim Unie pro kontrolu vývozu, zprostředkování, technické pomoci, tranzitu a přepravy zboží dvojího užití.

Článek 2

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

1) „zbožím dvojího užití“ zboží včetně softwaru a technologií, které lze použít jak pro civilní, tak i vojenské účely a které zahrnuje zboží, které může být použito ke konstrukci, vývoji, výrobě nebo použití jaderných, chemických nebo biologických zbraní či jejich nosičů, mimo jiné veškeré zboží, které může být použito jak pro nevýbušné účely, tak i pro jakoukoliv formu podpory výroby jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení;

2) „vývozem“: a) režim vývozu ve smyslu článku 269 celního kodexu Unie; b) zpětný vývoz ve smyslu článku 270 celního kodexu Unie; ke zpětnému vývozu dochází také, pokud musí být v průběhu tranzitu přes celní území Unie podle bodu 11 tohoto článku podáno výstupní souhrnné celní prohlášení, protože bylo změněno konečné místo určení zboží; c) režim pasivního zušlechťovacího styku ve smyslu článku 259 celního kodexu Unie; nebo d) přenos softwaru nebo technologií elektronickými prostředky, a to i faxem, telefonem, elektronickou poštou nebo jakýmikoliv jinými elektronickými prostředky, do místa určení mimo celní území Unie; to zahrnuje zpřístupnění tohoto softwaru nebo technologií v elektronické formě fyzickým nebo právnickým osobám nebo partnerstvím mimo celní území Unie; jeho součástí je rovněž ústní přenos technologie, pokud je technologie popsána prostřednictvím prostředku pro hlasový přenos;

3) „vývozcem“: a) jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli partnerství, které jsou v okamžiku přijetí vývozního prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo výstupního souhrnného celního prohlášení smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a které jsou oprávněny rozhodnout o odeslání zboží z celního území Unie, přičemž pokud smlouva o vývozu nebyla uzavřena, nebo nejedná-li smluvní strana smlouvy svým jménem, rozumí se vývozcem osoba, která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území Unie; nebo b) jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli partnerství, které rozhodují o přenosu softwaru nebo technologií elektronickými prostředky, včetně faxu, telefonu, elektronické pošty nebo jakýmikoliv jinými elektronickými prostředky, do místa určení mimo celní území Unie nebo o zpřístupnění tohoto softwaru a technologií v elektronické formě fyzickým nebo právnickým osobám nebo partnerstvím mimo celní území Unie. Má-li podle smlouvy, na které je vývoz založen, právo nakládat se zbožím dvojího užití osoba se sídlem nebo usazená mimo celní území Unie, považuje se za vývozce smluvní strana se sídlem nebo usazená na celním území Unie; c) pokud se nepoužije písmeno a) ani b) jakákoli fyzická osoba přepravující zboží dvojího užití, jež má být vyvezeno, jestliže se toto zboží dvojího užití nachází v jejím osobním zavazadle ve smyslu čl. 1 bodu 19 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ( 1 );

4) „vývozním prohlášením“ úkon, kterým fyzická nebo právnická osoba nebo partnerství projevuje předepsanou formou a způsobem svoji vůli propustit zboží dvojího užití uvedené v bodě 1 do režimu vývozu;

5) „prohlášením o zpětném vývozu“ úkon ve smyslu čl. 5 bodu 13 celního kodexu Unie;

6) „výstupním souhrnným celním prohlášením“ úkon ve smyslu čl. 5 bodu 10 celního kodexu Unie;

7) „zprostředkovatelskými službami“: a) sjednávání nebo organizování operací týkajících se nákupu, prodeje nebo dodávek zboží dvojího užití ze třetí země do jakékoliv třetí země, nebo b) prodej nebo nákup zboží dvojího užití, které je umístěno ve třetích zemích, za účelem jeho přepravy do jiné třetí země. Pro účely tohoto nařízení je z této definice vyloučeno pouhé poskytování doplňkových služeb. Doplňkovými službami jsou přeprava, finanční služby, pojištění, zajištění nebo obecně propagace a podpora;

8) „zprostředkovatelem“ jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli partnerství, které poskytují zprostředkovatelské služby z celního území Unie na území třetí země;

9) „technickou pomocí“ jakákoli technická pomoc týkající se oprav, vývoje, výroby, montáže, zkoušek, údržby nebo jiných technických služeb, která může mít podobu pokynů, poradenství, školení, předávání pracovních znalostí či dovedností nebo konzultací; technická pomoc zahrnuje též pomoc elektronickými prostředky nebo telefonicky nebo jiné ústní formy pomoci;

10) „poskytovatelem technické pomoci“: a) jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli partnerství, které poskytují technickou pomoc z celního území Unie na území třetí země; b) jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli partnerství, které mají sídlo nebo jsou usazené v členském státě, které poskytují technickou pomoc na území třetí země; nebo c) jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli partnerství, které mají sídlo nebo jsou usazené v členském státě, které poskytují technickou pomoc rezidentovi třetí země dočasně přítomnému na celním území Unie;

11) „tranzitem“ doprava zboží dvojího užití, které není zbožím Unie, které vstupuje do celního území Unie a je přes něj přepravováno do místa určení mimo celní území Unie, pokud je toto zboží: a) propuštěno do režimu vnějšího tranzitu v souladu s článkem 226 celního kodexu Unie a přes celní území Unie se pouze přepravuje; b) překládáno ve svobodném pásmu nebo je z něj přímo zpětně vyvezeno; c) dočasně uskladněno a zpětně vyvezeno přímo z dočasného skladu; nebo d) dopraveno na celní území Unie na témže plavidle nebo týmž letadlem, jež je z tohoto území bez překládky odveze;

12) „individuálním vývozním povolením“ povolení udělené jednomu konkrétnímu vývozci pro jednoho konečného uživatele nebo příjemce ve třetí zemi, které se vztahuje na jeden nebo více druhů zboží dvojího užití;

13) „souhrnným vývozním povolením“ povolení udělené jednomu konkrétnímu vývozci pro typ nebo kategorii zboží dvojího užití, které může platit pro vývoz určený pro jednoho nebo více určených konečných uživatelů či v jedné nebo více určených třetích zemích;

14) „povolením pro velké projekty“ individuální vývozní povolení nebo souhrnné vývozní povolení udělené jednomu konkrétnímu vývozci pro typ nebo kategorii zboží dvojího užití, které může platit pro vývoz určený pro jednoho nebo více určených konečných uživatelů v jedné nebo více určených třetích zemích za účelem konkrétního velkého projektu;

15) „všeobecným vývozním povolením Unie“ vývozní povolení pro vývozy do některých zemí určení, které je k dispozici všem vývozcům, kteří dodržují podmínky a požadavky uvedené v oddílech A až H přílohy II;

16) „národním všeobecným vývozním povolením“ vývozní povolení podle vnitrostátních právních předpisů v souladu s čl. 12 odst. 6 a oddílem C přílohy III;

17) „celním územím Unie“ celní území Unie ve smyslu článku 4 celního kodexu Unie;

18) „zbožím dvojího užití, které není zbožím Unie “ zboží, jež má status zboží, které není zbožím Unie ve smyslu čl. 5 bodu 24 celního kodexu Unie;

19) „zbrojním embargem“ zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem přijatými Radou Evropské unie nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti OSN;

20) „zbožím kybernetického dohledu“ zboží dvojího užití, které je speciálně navržené k tomu, aby umožňovalo tajné sledování fyzických osob prostřednictvím monitorování, extrakce, shromažďování nebo analýzy dat z informačních a telekomunikačních systémů;

21) „interním programem dodržování předpisů“ nebo „ICP“ průběžné, účinné, vhodné a přiměřené politiky a postupy, které přijmou vývozci, aby usnadnili dodržování ustanovení a cílů tohoto nařízení a podmínek povolení uplatňovaných podle tohoto nařízení, včetně opatření náležité péče posuzujících rizika související s vývozem zboží konečným uživatelům a ke konečným použitím;

22) „v zásadě totožnou transakcí“ transakce týkající se zboží, které má v zásadě totožné parametry nebo technické vlastnosti, a zahrnující téhož konečného uživatele nebo příjemce jako jiná transakce.







KAPITOLA II

OBLAST PŮSOBNOSTI

Článek 3

1. Pro vývoz zboží dvojího užití uvedeného v příloze I je vyžadováno povolení.

2. Podle článku 4, 5, 9 nebo 10 je možné rovněž vyžadovat povolení pro vývoz do všech nebo do některých míst určení u určitého zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I.

Článek 4

1. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, je vyžadováno, jestliže byl vývozce informován příslušným orgánem, že dotyčné zboží je nebo může být celé nebo zčásti určeno: a) k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést; b) k vojenskému konečnému použití vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo; pro účely tohoto písmene se „vojenským konečným použitím“ rozumí: i) zařazení mezi zboží, které je uvedeno na seznamech vojenského materiálu členských států; ii) použití výrobního, zkušebního nebo analytického zařízení a jeho součástí k vývoji, výrobě nebo údržbě zboží uvedeného na seznamech vojenského materiálu členských států; nebo iii) použití jakýchkoliv nehotových výrobků v závodě k výrobě zboží uvedeného na seznamech vojenského materiálu členských států; c) k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného na vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které vyžadují právní předpisy tohoto členského státu.

2. Je-li si vývozce vědom toho, že zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I a které má v úmyslu vyvézt, je celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v odstavci 1 tohoto článku, uvědomí o tom tento vývozce příslušný orgán. Tento příslušný orgán rozhodne o tom, zda bude dotyčný vývoz podléhat povolení.

3. Členský stát může přijmout nebo ponechat v platnosti vnitrostátní právní předpisy, které požadují pro vývoz zboží dvojího užití, jež není uvedeno v příloze I, povolení, má-li vývozce důvody k podezření, že toto zboží je nebo může být určeno celé nebo zčásti k jakémukoliv použití uvedenému v odstavci 1 tohoto článku.

4. Členský stát, který požaduje povolení podle odstavce 1, 2 nebo 3, o tom neprodleně informuje své celní orgány i ostatní příslušné vnitrostátní orgány a poskytne ostatním členským státům a Komisi o dotčeném požadavku povolení příslušné informace, zejména pokud jde o dotčené zboží a konečné uživatele, ledaže se domnívá, že to není s ohledem na povahu transakce nebo citlivost dotčených informací vhodné.

5. Členské státy informace obdržené v souladu s odstavcem 4 náležitě zváží a uvědomí své celní orgány a ostatní příslušné vnitrostátní orgány.

6. Aby bylo možné přezkoumat všechna platná zamítavá rozhodnutí členských států, použije se čl. 16 odst. 1, 2 a 5 až 7 na případy týkající se zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I.

7. Veškeré výměny informací požadované podle tohoto článku se uskutečňují v souladu s právními požadavky v oblasti ochrany osobních údajů, obchodně citlivých informací nebo chráněných informací o obraně, zahraniční politice nebo národní bezpečnosti. Tyto výměny informací se uskutečňují bezpečnými elektronickými prostředky, a to i prostřednictvím systému uvedeného v čl. 23 odst. 6.

8. Tímto nařízením není dotčeno právo členských států přijímat vnitrostátní opatření podle článku 10 nařízení (EU) 2015/479.

Článek 5

1. Povolení pro vývoz zboží kybernetického dohledu, které není uvedeno v příloze I, je vyžadováno, jestliže byl vývozce příslušným orgánem informován, že dotyčné zboží je nebo může být celé nebo zčásti určeno k použití ve spojení s vnitřními represemi nebo se závažným porušováním lidských práv a mezinárodního humanitárního práva.

2. Má-li vývozce v úmyslu vyvézt zboží kybernetického dohledu, které není uvedeno v příloze I, a je-li si na základě zjištění učiněných po uplatnění náležité péče vědom toho, že toto zboží je celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v odstavci 1 tohoto článku, uvědomí o tom tento vývozce příslušný orgán. Tento příslušný orgán rozhodne, zda dotčený vývoz podmíní povolením. Komise a Rada poskytnou vývozcům pokyny podle čl. 26 odst. 1.

3. Členský stát může přijmout nebo ponechat v platnosti vnitrostátní právní předpisy, které požadují pro vývoz zboží kybernetického dohledu, jež není uvedeno v příloze I, povolení, má-li vývozce důvody k podezření, že toto zboží je nebo může být určeno celé nebo zčásti k jakémukoliv použití uvedenému v odstavci 1 tohoto článku.

4. Členský stát, který požaduje povolení podle odstavce 1, 2 nebo 3, o tom neprodleně informuje své celní orgány i ostatní příslušné vnitrostátní orgány a poskytne ostatním členským státům o dotčeném požadavku povolení potřebné informace, zejména pokud jde o dotčené zboží a subjekty, ledaže se domnívá, že to není s ohledem na povahu transakce nebo citlivost daných informací vhodné.

5. Členské státy náležitě zváží informace obdržené podle odstavce 4 a do 30 pracovních dnů je přezkoumají s ohledem na kritéria stanovená v odstavci 1. Uvědomí své celní orgány i ostatní příslušné vnitrostátní orgány. Ve výjimečných případech může členský stát požadovat prodloužení této 30denní lhůty. Toto prodloužení však nesmí přesáhnout 30 pracovních dnů.

6. Pokud se všechny členské státy informují navzájem a rovněž uvědomí Komisi, že by mělo být požadováno povolení pro v zásadě totožné transakce, zveřejní Komise v řadě C Úředního věstníku Evropské unie informace týkající se zboží kybernetického dohledu a případně míst určení, na něž se vztahují požadavky povolení oznámené za tímto účelem členskými státy.

7. Členské státy přezkoumávají informace zveřejněné podle odstavce 6 nejméně jednou ročně, a to na základě příslušných informací a analýz poskytnutých Komisí. Pokud se všechny členské státy informují navzájem a rovněž uvědomí Komisi, že by měl být změněn nebo opětovně zveřejněn požadavek povolení, Komise neprodleně a odpovídajícím způsobem změní nebo opětovně zveřejní informace zveřejněné podle odstavce 6 v řadě C Úředního věstníku Evropské unie .

8. Aby bylo možné přezkoumat všechna platná zamítavá rozhodnutí členských států, použije se čl. 16 odst. 1, 2 a 5 až 7 na případy týkající se zboží kybernetického dohledu, které není uvedeno v příloze I.

9. Veškeré výměny informací požadované podle tohoto článku se uskutečňují v souladu s právními požadavky v oblasti ochrany osobních informací, obchodně citlivých informací nebo chráněných informací o obraně, zahraniční politice nebo národní bezpečnosti. Tyto výměny informací se uskutečňují bezpečnými elektronickými prostředky, a to i prostřednictvím systému uvedeného v čl. 23 odst. 6.

10. V zájmu rozšíření kontrol zváží členské státy podporu začlenění zboží zveřejněného podle odstavce 6 tohoto článku do příslušných mezinárodních režimů nešíření nebo do ujednání o kontrole vývozu. Komise předloží analýzy příslušných údajů získaných podle čl. 23 odst. 2 a čl. 26 odst. 2.

11. Tímto nařízením není dotčeno právo členských států přijímat vnitrostátní opatření podle článku 10 nařízení (EU) 2015/479.

Článek 6

1. Povolení pro poskytování zprostředkovatelských služeb u zboží dvojího užití uvedeného v příloze I je vyžadováno, pokud byl zprostředkovatel informován příslušným orgánem, že příslušné zboží je nebo může být celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1.

2. Je-li si zprostředkovatel vědom toho, že zboží dvojího užití uvedené v příloze I, pro které má v úmyslu poskytnout zprostředkovatelské služby, je celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1, uvědomí o tom příslušný orgán. Tento příslušný orgán rozhodne, zda budou dané zprostředkovatelské služby podléhat povolení.

3. Členský stát může rozšířit použití odstavce 1 na zboží dvojího užití neuvedené na seznamu.

4. Členský stát může přijmout nebo ponechat v platnosti vnitrostátní právní předpisy, které požadují pro poskytování zprostředkovatelských služeb týkajících se zboží dvojího užití povolení, má-li zprostředkovatel důvody k podezření, že toto zboží je nebo může být určeno celé nebo zčásti k jakémukoliv použití uvedenému v čl. 4 odst. 1.

5. Článek 9 odst. 2, 3 a 4 se použijí na vnitrostátní opatření podle odstavců 3 a 4 tohoto článku.

Článek 7

1. Tranzit zboží dvojího užití uvedeného v příloze I, které není zbožím Unie, může být kdykoli zakázán příslušným orgánem členského státu, v němž se zboží nachází, pokud zboží je nebo může být určeno celé nebo zčásti k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1.

2. Před rozhodnutím, zda zakázat tranzit, může příslušný orgán v jednotlivých případech požadovat povolení pro konkrétní tranzit zboží dvojího užití uvedeného v příloze I, pokud toto zboží je nebo může být určeno celé nebo zčásti k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1. Pokud se tranzit uskutečňuje přes území více členských států, může příslušný orgán každého dotčeného členského státu tento tranzit přes území tohoto členského státu zakázat.

Příslušný orgán může požadovat povolení od fyzické nebo právnické osoby nebo partnerství, jež je smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a může rozhodnout o odeslání zboží, které prochází celním územím Unie.

Pokud fyzická nebo právnická osoba nebo partnerství nemají sídlo nebo nejsou usazeny na celním území Unie, může příslušný orgán požadovat povolení od:

a) deklaranta ve smyslu čl. 5 bodu 15 celního kodexu Unie;

b) dopravce ve smyslu čl. 5 bodu 40 celního kodexu Unie; nebo

c) fyzické osoby přepravující zboží dvojího užití v tranzitu, pokud je toto zboží dvojího užití uloženo v osobních zavazadlech této osoby.

3. Členský stát může rozšířit použití odstavce 1 na zboží dvojího užití neuvedené na seznamu.

4. Článek 9 odst. 2, 3 a 4 se použijí na vnitrostátní opatření uvedená v odstavci 3 tohoto článku.

Článek 8

1. Povolení pro poskytování technické pomoci související se zbožím dvojího užití uvedeným v příloze I je vyžadováno, pokud je poskytovatel technické pomoci informován příslušným orgánem o tom, že dané zboží má být nebo může být celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1.

2. Má-li poskytovatel technické pomoci v úmyslu poskytnout technickou pomoc pro zboží dvojího užití uvedené v příloze I a je si vědom toho, že toto zboží je celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1, uvědomí o tom příslušný orgán. Tento příslušný orgán rozhodne o tom, zda bude tato technická pomoc podléhat povolení.

3. Odstavce 1 a 2 se nepoužijí, je-li technická pomoc: a) poskytována na území nebo určena pro území země uvedené v části 2 oddílu A přílohy II nebo pro rezidenta země uvedené v části 2 oddílu A přílohy II; b) ve formě předávání informací, které jsou veřejně přístupné, nebo základního vědeckého výzkumu ve smyslu všeobecné poznámky k technologii nebo poznámky k jaderné technologii stanovené v příloze I; c) poskytována orgány nebo agenturami členského státu v rámci jejich oficiálních úkolů; d) poskytována ozbrojeným složkám členského státu na základě jim svěřených úkolů; e) poskytována za účelem, který je uveden ve výjimkách pro zboží v Režimu kontroly raketových technologií (technologie MTCR) uvedené v příloze IV; nebo f) poskytována v minimálním rozsahu nutném pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravu zboží, pro jehož vývoz bylo vydáno povolení.

4. Členský stát může rozšířit použití odstavce 1 na zboží dvojího užití neuvedené na seznamu.

5. Členský stát může přijmout nebo ponechat v platnosti vnitrostátní právní předpisy, které požadují pro poskytování technické pomoci povolení, má-li poskytovatel technické pomoci, který má v úmyslu poskytovat technickou pomoc pro zboží dvojího užití, důvody k podezření, že toto zboží je nebo může být určeno k jakémukoliv použití uvedenému v čl. 4 odst. 1.

6. Článek 9 odst. 2, 3 a 4 se použije na vnitrostátní opatření uvedená v odstavcích 4 a 5 tohoto článku.

Článek 9

1. Členský stát může zakázat nebo požadovat pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, povolení z důvodů veřejné bezpečnosti, včetně předcházení teroristickým činům, nebo pro zohlednění ochrany lidských práv.

2. Členské státy oznámí bezodkladně Komisi a ostatním členským státům jakákoliv opatření přijatá podle odstavce 1 s uvedením přesných důvodů těchto opatření. Pokud opatření spočívá v sestavení vnitrostátního kontrolního seznamu, členské státy předají Komisi a ostatním členským státům rovněž popis kontrolovaného zboží.

3. Členské státy bezodkladně oznámí Komisi a ostatním členským státům jakékoliv změny opatření přijatých podle odstavce 1, včetně veškerých změn svých vnitrostátních kontrolních seznamů.

4. Komise zveřejní opatření, která jí byla oznámena podle odstavců 2 a 3, v řadě C Úředního věstníku Evropské unie . Komise bezodkladně zveřejní samostatný soubor vnitrostátních kontrolních seznamů platných v členských státech ve všech úředních jazycích Unie. Poté, co členský stát oznámí jakoukoli změnu svého vnitrostátního kontrolního seznamu, Komise bezodkladně a ve všech úředních jazycích Unie zveřejní aktualizovaný soubor vnitrostátních kontrolních seznamů platných v členských státech.

Článek 10

1. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, je vyžadováno, pokud jiný členský stát požaduje povolení pro vývoz tohoto zboží na základě vnitrostátního kontrolního seznamu zboží přijatého tímto členským státem podle článku 9 a zveřejněného Komisí podle čl. 9 odst. 4 a pokud byl vývozce příslušným orgánem informován, že dané zboží je nebo může být zcela nebo zčásti určeno k použití, které vyvolává obavy z hlediska veřejné bezpečnosti, včetně předcházení teroristickým činům, nebo ochrany lidských práv.

2. Členský stát, který zamítne povolení požadované podle odstavce 1, o tomto rozhodnutí rovněž informuje Komisi a ostatní členské státy.

3. Členský stát, který podle odstavce 1 tohoto článku požaduje povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, o tomto požadavku bezodkladně informuje své celní orgány i ostatní příslušné vnitrostátní orgány a případně poskytne ostatním členským státům a Komisi potřebné informace, zejména o dotčeném zboží a dotčených konečných uživatelích. Ostatní členské státy tuto informaci náležitě zohlední a uvědomí o ní své celní a ostatní příslušné vnitrostátní orgány.

Článek 11

1. Pro přepravu zboží dvojího užití uvnitř Unie uvedeného v příloze IV se vyžaduje povolení. Pro zboží dvojího užití uvedené v části 2 přílohy IV nelze vydávat všeobecné povolení.

2. Členský stát může rozhodnout o tom, že pro přepravu jiného zboží dvojího užití ze svého území do druhého členského státu je vyžadováno povolení v případech, kdy v době přepravy: a) je přepravující osobě nebo příslušnému orgánu známo, že konečné místo určení příslušného zboží je mimo celní území Unie; b) vývoz tohoto zboží do takového konečného místa určení je v členském státě, ze kterého má být toto zboží přepraveno, podmíněn povolením podle článků 3, 4, 5, 9, nebo 10 a takový vývoz přímo z jeho území není povolen na základě všeobecného nebo souhrnného povolení a c) zboží nebude v členském státě, do kterého má být přepraveno, zpracováno nebo opracováno ve smyslu čl. 60 odst. 2 celního kodexu Unie.

3. O povolení k přepravě uvedené v odstavcích 1 a 2 se žádá v členském státě, z něhož má být zboží dvojího užití přepraveno.

4. V případech, kdy následný vývoz zboží dvojího užití již v rámci konzultačních řízení podle článku 14 schválil členský stát, ze kterého má být zboží přepraveno, vydá se, pokud se okolnosti podstatně nezměnily, přepravující osobě povolení k přepravě neprodleně.

5. Členský stát, který přijme právní předpisy, jež vyžadují povolení podle odstavce 2, neprodleně informuje Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, která přijal. Komise zveřejní tuto informaci v řadě C Úředního věstníku Evropské unie .

6. Uplatňování opatření přijatých podle odstavců 1 a 2 nezahrnuje uplatňování vnitřních hraničních kontrol v rámci celního území Unie, ale pouze kontrol, které se provádějí jako součást běžných kontrolních postupů používaných nediskriminačním způsobem na celém celním území Unie.

7. Uplatňování opatření přijatých podle odstavců 1 a 2 nesmí způsobit, že by přeprava z jednoho členského státu do druhého podléhala omezujícím podmínkám, které by byly přísnější než ty, které jsou stanoveny pro vývoz stejného zboží do třetích zemí.

8. Členský stát může vnitrostátními právními předpisy požadovat, aby v případě jakékoli přepravy zboží, které je uvedeno v příloze I kategorii 5 části 2 a které není uvedeno v příloze IV, uvnitř Unie z tohoto členského státu byly příslušnému orgánu tohoto členského státu poskytnuty dodatečné informace týkající se tohoto zboží.

9. V příslušných obchodních dokumentech týkajících se přepravy zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze I, uvnitř Unie musí být zřetelně uvedeno, že toto zboží při vývozu z celního území Unie podléhá kontrolám. Těmito dokumenty se rozumějí zejména kupní smlouvy, potvrzení objednávky, faktura nebo odesílací list.







KAPITOLA III

VÝVOZNÍ POVOLENÍ A POVOLENÍ PRO POSKYTOVÁNÍ ZPROSTŘEDKOVATELSKÝCH SLUŽEB A TECHNICKÉ POMOCI

Článek 12

1. Tímto nařízením se stanoví a na jeho základě mohou být vydávány tyto druhy vývozních povolení: a) individuální vývozní povolení; b) souhrnná vývozní povolení; c) národní všeobecná vývozní povolení; d) všeobecná vývozní povolení Unie pro vývoz určitého zboží do určitých míst určení za zvláštních podmínek a požadavků pro použití stanovených v příloze II oddílech A až H. Povolení vydávaná nebo stanovená podle tohoto nařízení jsou platná pro celé celní území Unie.

2. Individuální a souhrnná vývozní povolení podle tohoto nařízení uděluje příslušný orgán členského státu, v němž má vývozce sídlo nebo je usazen.

Aniž je dotčen čl. 2 bod 3, pokud vývozce nemá sídlo ani není usazen na celním území Unie, uděluje individuální vývozní povolení podle tohoto nařízení příslušný orgán členského státu, v němž se zboží dvojího užití nachází.

Veškerá individuální a souhrnná vývozní povolení se vydávají pokud možno elektronickými prostředky na formulářích, které obsahují alespoň všechny údaje podle vzoru stanoveného v oddíle A přílohy III a rovněž v pořadí podle tohoto vzoru.

3. Individuální vývozní povolení a souhrnná vývozní povolení jsou platná až po dobu dvou let, pokud příslušný orgán nestanoví jinak.

Povolení pro velké projekty jsou platná po dobu stanovenou příslušným orgánem, avšak nejvýše po dobu čtyř let, kromě řádně odůvodněných případů, kdy se vychází z délky trvání projektu.

4. Vývozci poskytují příslušnému orgánu veškeré příslušné informace požadované k jejich žádostem o individuální nebo souhrnné vývozní povolení, aby měl úplné informace, zejména o konečném uživateli, zemi určení a konečném použití vyváženého zboží.

Individuální vývozní povolení jsou podmíněna prohlášením o konečném použití. Příslušný orgán může některé žádosti od povinnosti poskytnout prohlášení o konečném použití osvobodit. Souhrnná vývozní povolení mohou být podmíněna prohlášením o konečném použití, je-li to vhodné.

Vývozci, kteří používají souhrnná vývozní povolení, zavedou ICP, pokud to příslušný orgán nepovažuje za zbytečné vzhledem k jiným informacím, které zohlednil při vyřizování žádosti o souhrnné vývozní povolení podané vývozcem.

Požadavky související s podáváním zpráv o používání souhrnných vývozních povolení a s interním programem dodržování předpisů stanoví členské státy.

Na žádost vývozce se souhrnná vývozní povolení, která obsahují množstevní omezení, rozdělují.

5. Příslušné orgány členských států vyřídí žádosti o individuální nebo souhrnné povolení ve lhůtě stanovené podle vnitrostátního práva nebo praxe.

6. Národní všeobecná vývozní povolení: a) se nevztahují na zboží uvedené v oddíle I přílohy II; b) jsou vymezena vnitrostátním právem nebo praxí; mohou je používat všichni vývozci, kteří jsou usazeni nebo mají sídlo v členském státě vydávajícím tato povolení, pokud splňují požadavky stanovené v tomto nařízení a v doplňujících vnitrostátních právních předpisech; vydávají se v souladu s údaji uvedenými v oddíle C přílohy III; c) nemohou být použita, jestliže byl vývozce příslušným orgánem informován, že dotčené zboží je nebo může být celé nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v čl. 4 odst. 1, nebo jestliže si je vývozce vědom toho, že zboží je určeno k těmto použitím. Národní všeobecná vývozní povolení se mohou vztahovat na zboží a místa určení uvedená v oddílech A až H přílohy II. Členské státy o všech vydaných nebo pozměněných národních všeobecných vývozních povoleních neprodleně informují Komisi. Komise tato oznámení zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

7. Příslušný orgán členského státu, v němž má sídlo nebo je usazen vývozce, může vývozci zakázat používání všeobecného vývozního povolení Unie, pokud existuje důvodné podezření, že vývozce není schopen dodržet podmínky tohoto povolení nebo ustanovení právních předpisů upravujících kontrolu vývozu.

Příslušné orgány členských států si předávají informace o vývozcích, kterým bylo zakázáno používat všeobecné vývozní povolení Unie, pokud příslušný orgán členského státu, v němž má vývozce sídlo nebo je usazen, nedojde k závěru, že se vývozce nebude pokoušet o vývoz zboží dvojího užití prostřednictvím jiného členského státu. Pro předávání informací se použije elektronický systém uvedený v čl. 23 odst. 6.

Článek 13

1. Povolení pro poskytování zprostředkovatelských služeb a technické pomoci podle tohoto nařízení udělí příslušný orgán členského státu, v němž má zprostředkovatel nebo poskytovatel technické pomoci sídlo nebo je usazen. Pokud zprostředkovatel nebo poskytovatel technické pomoci nemá sídlo nebo není usazen na celním území Unie, udělí povolení pro poskytování zprostředkovatelských služeb a technické pomoci podle tohoto nařízení příslušný orgán členského státu, z nějž budou zprostředkovatelské služby nebo technická pomoc poskytovány.

2. Povolení pro poskytování zprostředkovatelských služeb jsou udělována pro určitá množství konkrétního zboží a musí v nich být jasně uvedeno umístění zboží ve třetí zemi původu, konečný uživatel a přesné umístění tohoto konečného uživatele.

V povoleních pro technickou pomoc musí být jasně uveden konečný uživatel a přesné umístění tohoto konečného uživatele.

Povolení je platné pro celé celní území Unie.

3. Zprostředkovatelé a poskytovatelé technické pomoci poskytnou příslušnému orgánu příslušné informace požadované pro jejich žádost o povolení podle tohoto nařízení, zejména podrobnosti o umístění zboží dvojího užití, jasný popis zboží a jeho množství, třetí strany zahrnuté do transakce, země místa určení, konečného uživatele v této zemi a jeho přesné umístění.

4. Příslušné orgány členských států vyřídí žádosti o povolení pro poskytování zprostředkovatelských služeb a technické pomoci ve lhůtě stanovené podle vnitrostátního práva nebo praxe.

5. Veškerá povolení pro poskytování zprostředkovatelských služeb a technické pomoci se vydávají pokud možno elektronickými prostředky na formulářích, které obsahují alespoň všechny údaje podle vzoru stanoveného v oddíle B přílohy III a rovněž v pořadí stanoveném podle tohoto vzoru.

Článek 14

1. Jestliže zboží dvojího užití, pro které bylo zažádáno o individuální vývozní povolení do místa určení neuvedeného v oddílu A části 2 přílohy II nebo do jakéhokoliv místa určení v případě zboží dvojího užití uvedeného v příloze IV, je nebo bude umístěno v jednom nebo více členských státech, jiných, než je ten, ve kterém byla žádost podána, uvede se tato skutečnost v žádosti. Příslušný orgán členského státu, u nějž byla žádost o povolení podána, neprodleně konzultuje příslušné orgány dotčených členských států a poskytne jim příslušné informace. Tato konzultace se může uskutečnit za použití elektronického systému uvedeného v čl. 23 odst. 6. Konzultované členské státy oznámí do deseti pracovních dnů případné námitky proti udělení takového povolení, jimiž je členský stát, ve kterém byla žádost podána, vázán.

Jestliže do deseti pracovních dnů neobdrží žádné námitky, má se za to, že konzultované členské státy nemají žádné námitky.

Ve výjimečných případech může jakýkoliv konzultovaný členský stát požadovat prodloužení této desetidenní lhůty. Prodloužení však nesmí přesáhnout 30 pracovních dnů.

2. Jestliže by vývoz mohl porušit podstatné bezpečnostní zájmy členského státu, může tento členský stát požádat druhý členský stát, aby neudělil vývozní povolení, nebo jestliže již takové povolení bylo uděleno, žádat jeho zrušení, pozastavení, změnu nebo odvolání. Členský stát, který takovou žádost obdrží, zahájí neprodleně se žádajícím členským státem nezávazné konzultace, které musí být uzavřeny během deseti pracovních dnů. Rozhodne-li se členský stát, který žádost obdrží, povolení udělit, oznámí to tento členský stát Komisi a ostatním členským státům za použití elektronického systému uvedeného v čl. 23 odst. 6.

Článek 15

1. Při rozhodování o tom, zda udělit povolení nebo zakázat tranzit podle tohoto nařízení, přihlížejí členské státy k veškerým relevantním skutečnostem, a mimo jiné k: a) mezinárodním závazkům a povinnostem Unie a členských států, zejména k závazkům a povinnostem, které každý z nich přijal jako člen příslušných mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv; b) povinnostem, které pro ně vyplývají ze sankcí uložených rozhodnutím či společným postojem Rady nebo rozhodnutím OBSE či závaznou rezolucí Rady bezpečnosti OSN; c) aspektům národní zahraniční nebo bezpečnostní politiky, včetně těch, na které se vztahuje společný postoj Rady 2008/944/SZBP; d) aspektům zamýšleného konečného použití a nebezpečí zneužití.

2. Kromě kritérií stanovených v odstavci 1 zohlední členské státy při posuzování žádosti o souhrnné vývozní povolení zavedení ICP vývozcem.

Článek 16

1. Příslušný orgán může v souladu s tímto nařízením udělení vývozního povolení zamítnout a může rovněž zrušit, pozastavit, změnit nebo odvolat vývozní povolení, které již udělil. V případě, že příslušný orgán zamítne, zruší, pozastaví, podstatně omezí nebo odvolá vývozní povolení, nebo pokud stanoví, že zamýšlený vývoz nebude povolen, oznámí to příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi a sdělí jim nezbytné informace. Pozastavil-li příslušný orgán členského státu platnost vývozního povolení, oznámí na konci doby pozastavení platnosti povolení konečné posouzení příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi.

2. Příslušné orgány členských států přezkoumají zamítavá rozhodnutí týkající se povolení oznámená podle odstavce 1 do tří let od jejich oznámení a odvolají je, změní nebo prodlouží. Příslušné orgány členských států sdělí co nejdříve výsledky přezkumu příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi. Zamítavá rozhodnutí, která nejsou odvolána, zůstávají v platnosti a jsou každé tři roky přezkoumána. Při třetím přezkumu je dotčený členský stát povinen vysvětlit důvody pro zachování zamítavého rozhodnutí.

3. Příslušný orgán neprodleně informuje příslušné orgány ostatních členských států a Komisi o svých rozhodnutích zakázat tranzit zboží dvojího užití přijatých podle článku 7. Tato oznámení obsahují všechny důležité informace, včetně klasifikace, jeho technických parametrů, země určení a konečného uživatele.

4. Odstavce 1 a 2 tohoto článku se rovněž vztahují na povolení pro poskytování zprostředkovatelských služeb a technické pomoci uvedená v článku 13.

5. Dříve než příslušný orgán členského státu rozhodne, zda udělí povolení nebo zakáže tranzit podle tohoto nařízení, přezkoumá všechna platná zamítavá rozhodnutí nebo rozhodnutí o zákazu tranzitu zboží dvojího užití uvedeného v příloze I přijatá podle tohoto nařízení s cílem ujistit se, zda nebyly udělení povolení nebo tranzit zamítnuty příslušnými orgány jiného členského státu pro v podstatě totožný obchod. Poté konzultuje příslušné orgány dotčených členských států, které vydaly taková zamítavá rozhodnutí nebo rozhodnutí o zákazu tranzitu, jak je stanoveno v odstavcích 1, 3 a 4 tohoto článku.

Příslušné orgány konzultovaných členských států oznámí do deseti pracovních dnů, zda považují danou transakci za v podstatě totožnou transakci. Jestliže do deseti pracovních dnů neobdrží žádnou odpověď, má se za to, že příslušné orgány konzultovaných členských států nepovažují danou transakci za v podstatě totožnou.

Je-li ke správnému vyhodnocení dané transakce zapotřebí více informací, dohodnou se příslušné orgány dotyčných členských států na prodloužení uvedené desetidenní lhůty. Prodloužení však nesmí přesáhnout 30 pracovních dnů.

Jestliže po této konzultaci příslušný orgán rozhodne, že povolení udělí nebo že povolí tranzit, uvědomí o tom příslušné orgány ostatních členských států a Komisi a poskytne veškeré nezbytné informace vysvětlující jeho rozhodnutí.

6. Veškerá oznámení požadovaná podle tohoto článku se provádějí bezpečnými elektronickými prostředky, a to i prostřednictvím systému uvedeného v čl. 23 odst. 6.

7. Veškeré informace sdílené v souladu s tímto článkem musí být v souladu s čl. 23 odst. 5, jež se týkají důvěrnosti takových informací.







KAPITOLA IV

ZMĚNA SEZNAMŮ ZBOŽÍ DVOJÍHO UŽITÍ A MÍST URČENÍ

Článek 17

1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 18 akty v přenesené pravomoci, za účelem změn seznamů zboží dvojího užití uvedených v přílohách I a IV, a to takto: a) seznam zboží dvojího užití uvedený v příloze I se změní v souladu s příslušnými závazky a povinnostmi, včetně jejich změn, které členské státy a v příslušném případě Unie přijaly jako členové mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv. b) pokud se změna přílohy I týká zboží dvojího užití, které je uvedeno rovněž na seznamu v příloze II nebo IV, změní se uvedené přílohy odpovídajícím způsobem.

2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 18 akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy II vynětím zboží a doplněním nebo vynětím míst určení z působnosti všeobecných vývozních povolení Unie, a to po konzultaci s Koordinační skupinou pro dvojí užití zřízenou podle článku 23 a s přihlédnutím k povinnostem a závazkům v rámci příslušných režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu, jako jsou změny kontrolních seznamů, a k relevantnímu geopolitickému vývoji. Pokud je ve zvláště naléhavých případech nutné vyjmout určitá místa určení z působnosti všeobecného vývozního povolení Unie, použije se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 19.

Článek 18

1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 17 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 9. září 2021. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 17 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 17 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 19

1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v čl. 18 odst. 6. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.

Článek 20

Seznam zboží dvojího užití uvedený v příloze IV, jež je součástí přílohy I, se aktualizuje s ohledem na článek 36 Smlouvy o fungování EU, zejména pokud jde o veřejný pořádek či zájmy veřejné bezpečnosti členských států.







KAPITOLA V

CELNÍ ŘÍZENÍ

Článek 21

1. Při plnění formalit pro vývoz zboží dvojího užití na celním úřadě, který je odpovědný za zpracování vývozního prohlášení, vývozce prokáže, že obdržel nezbytné vývozní povolení.

2. Od vývozce může být požadován překlad všech dokumentů, které byly poskytnuty jako průkazní doklady, do úředního jazyka členského státu, ve kterém je vývozní prohlášení předkládáno.

3. Aniž je dotčena jakákoli pravomoc členského státu, která mu byla svěřena podle celního kodexu Unie a v souladu s ním, může též členský stát po dobu, která nepřesahuje lhůty uvedené v odstavci 4, pozastavit proces vývozu ze svého území nebo v případě nutnosti jiným způsobem zabránit, aby zboží dvojího užití, na které se vztahuje nebo nevztahuje platné vývozní povolení, opustilo Unii přes jeho území, pokud má: a) důvodné podezření, že i) při udělení povolení nebyly vzaty v úvahu relevantní informace; nebo ii) od okamžiku udělení povolení se značně změnily okolnosti; nebo b) relevantní informace o možném použití opatření podle čl. 4 odst. 1.

4. V případech uvedených v odstavci 3 tohoto článku konzultuje členský stát uvedený ve zmíněném odstavci neprodleně příslušný orgán členského státu, který udělil vývozní povolení nebo který může přijmout opatření podle čl. 4 odst. 1, aby mohl tento příslušný orgán podniknout opatření podle čl. 4 odst. 1 nebo čl. 16 odst. 1. Jestliže tento příslušný orgán rozhodne, že povolení ponechá v platnosti nebo že nepřijme opatření podle čl. 4 odst. 1, odpoví do deseti pracovních dnů. Za výjimečných okolností může být tato lhůta na jeho žádost prodloužena na 30 pracovních dnů. Po přijetí této odpovědi, nebo nedojde-li odpověď do deseti nebo případně do 30 pracovních dnů, se zboží dvojího užití neprodleně uvolní. Příslušný orgán členského státu, který udělil povolení, o této skutečnosti uvědomí příslušné orgány ostatních členských států a Komisi.

5. Komise ve spolupráci s členskými státy může vypracovat pokyny na podporu meziagenturní spolupráce mezi orgány vydávajícími licence a celními orgány.

Článek 22

1. Členské státy mohou stanovit, že celní formality pro vývoz zboží dvojího užití mohou být splněny pouze u celních úřadů k tomu oprávněných.

2. Uplatní-li členské státy možnost uvedenou v odstavci 1, informují Komisi o těchto oprávněných celních úřadech. Komise zveřejní tuto informaci v řadě C Úředního věstníku Evropské unie .







KAPITOLA VI

SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE, PROVÁDĚNÍ A PROSAZOVÁNÍ

Článek 23

1. Členské státy neprodleně uvědomí Komisi o právních a správních předpisech přijatých k provedení tohoto nařízení, včetně: a) seznamu příslušných orgánů členských států oprávněných: — udělovat vývozní povolení pro zboží dvojího užití, — udělovat povolení k poskytování zprostředkovatelských služeb a technické pomoci podle tohoto nařízení, — zakázat tranzit zboží dvojího užití, které není zbožím Unie, podle tohoto nařízení; b) opatření uvedených v čl. 25 odst. 1. Komise předá tyto informace ostatním členským státům a zveřejní tyto informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

2. Členské státy ve spolupráci s Komisí přijmou veškerá vhodná opatření, aby zavedly přímou spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány, aby se zvýšila účinnost režimu kontroly vývozu Unie a aby se zajistilo konzistentní a účinné provádění a prosazování kontrol na celém celním území Unie. Výměna informací může zahrnovat: a) příslušné údaje o udělování licencí poskytnuté pro každé vydané povolení (například hodnota a typy licencí a související místa určení, počet uživatelů všeobecných povolení); b) další informace týkající se uplatňování kontrol včetně informací o uplatňování kritérií stanovených v čl. 15 odst. 1, počtu hospodářských subjektů s interním programem dodržování předpisů, a jsou-li k dispozici, údajů o vývozu zboží dvojího užití uskutečněného v jiných členských státech; c) informace o analýze, z níž vycházejí doplnění nebo plánovaná doplnění vnitrostátních kontrolních seznamů podle článku 9; d) informace týkající se prosazování kontrol včetně auditů zaměřených na rizika, podrobností o vývozcích zbavených práva na využití národních nebo unijních všeobecných vývozních povolení, a jsou-li tyto údaje k dispozici, počet případů porušení, zabavení a použití jiných sankcí; e) údaje o citlivých konečných uživatelích, aktérech podílejících se na podezřelých zakázkách a, jsou-li tyto údaje k dispozici, o zvolených trasách.

3. Výměna údajů o udělování licencí se uskutečňuje nejméně jednou ročně v souladu s pokyny, které vypracuje Koordinační skupina pro dvojí užití zřízená podle článku 24, a s náležitým ohledem na právní požadavky týkající se ochrany osobních informací, obchodně citlivých informací nebo chráněných informací o obraně, zahraniční politice nebo národní bezpečnosti.

4. Členské státy a Komise pravidelně přezkoumávají provádění článku 15 na základě informací předložených podle tohoto nařízení a analýz těchto údajů. Všichni účastníci těchto výměn respektují důvěrnost diskusí.

5. Nařízení Rady (ES) č. 515/97 ( 2 ), a zejména jeho ustanovení o důvěrnosti informací, se použijí obdobně.

6. Komise po konzultaci s Koordinační skupinou pro dvojí užití zřízenou podle článku 24 vytvoří bezpečný a zašifrovaný systém, který podpoří přímou spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány členských států a případně Komisí. Je-li to proveditelné, propojí Komise tento systém s elektronickými systémy pro udělování licencí příslušných orgánů členských států v rozsahu nezbytném pro usnadnění této přímé spolupráce a výměny informací. Evropský parlament je informován o rozpočtu tohoto systému, jeho rozvoji a fungování.

7. Osobní údaje se zpracovávají v souladu s pravidly stanovenými v nařízeních (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725.

Článek 24

1. Zřizuje se Koordinační skupina pro dvojí užití, které předsedá zástupce Komise. Každý členský stát jmenuje do této skupiny jednoho zástupce. Tato skupina posoudí jakoukoliv otázku týkající se uplatňování tohoto nařízení, kterou může vznést buď předseda, nebo zástupce některého členského státu.

2. Koordinační skupina pro dvojí užití konzultuje, kdykoli to považuje za nutné, vývozce, zprostředkovatele, poskytovatele technické pomoci a ostatní příslušné zúčastněné subjekty, jichž se toto nařízení týká.

3. Koordinační skupina pro dvojí užití zřídí v příslušných případech technické expertní skupiny složené z odborníků z členských států, jejichž úkolem bude zkoumat konkrétní otázky týkající se provádění kontrol, včetně otázek týkajících se aktualizace kontrolních seznamů Unie stanovených v příloze I. Technické expertní skupiny konzultují v příslušných případech vývozce, zprostředkovatele, poskytovatele technické pomoci a ostatní příslušné zúčastněné subjekty, jichž se toto nařízení týká.

4. Komise podporuje program Unie pro budování kapacit v oblasti udělování licencí a prosazování práva, mimo jiné vypracováním společných programů odborné přípravy pro úředníky členských států, a to po konzultaci s Koordinační skupinou pro dvojí užití.

Článek 25

1. Každý členský stát přijme příslušná opatření k zajištění řádného prosazování tohoto nařízení. Zejména stanoví sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení nebo ustanovení, která byla přijata k jeho uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

2. Koordinační skupina pro dvojí užití zřídí mechanismus pro koordinaci prosazování předpisů, aby se podpořila výměna informací a přímá spolupráce mezi příslušnými orgány a donucovacími orgány členských států (dále jen „mechanismus pro koordinaci prosazování předpisů“). V rámci mechanismu pro koordinaci prosazování předpisů si členské státy a Komise vyměňují příslušné informace, jsou-li k dispozici, včetně informací o uplatňování, povaze a účinku opatření přijatých podle odstavce 1, o prosazování osvědčených postupů a nepovoleném vývozu zboží dvojího užití a o porušeních tohoto nařízení nebo příslušných vnitrostátních právních předpisů.

V rámci mechanismu pro koordinaci prosazování předpisů si členské státy a Komise rovněž vyměňují informace o osvědčených postupech vnitrostátních donucovacích orgánů, pokud jde o audity zaměřené na rizika, odhalování a stíhání nepovoleného vývozu zboží dvojího užití a o možných jiných porušeních tohoto nařízení nebo příslušných vnitrostátních právních předpisů.

Výměna informací v rámci mechanismu pro koordinaci prosazování předpisů je důvěrná.







KAPITOLA VII

TRANSPARENTNOST, ZAPOJENÍ, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ

Článek 26

1. Komise a Rada v příslušných případech vydají pro subjekty uvedené v tomto nařízení pokyny nebo doporučení ohledně osvědčených postupů, aby se zajistila účinnost režimu kontroly vývozu Unie a konzistentnost jeho uplatňování. Za poskytování pokynů nebo doporučení ohledně osvědčených postupů vývozcům, zprostředkovatelům a poskytovatelům technické pomoci odpovídají členské státy, v nichž mají sídlo nebo jsou usazeni. V těchto pokynech nebo doporučeních ohledně osvědčených postupů se zohlední zejména informační potřeby malých a středních podniků.

2. Komise po konzultaci s Koordinační skupinou pro dvojí užití předkládá Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o provádění tohoto nařízení a o činnosti, šetřeních a konzultacích Koordinační skupiny pro dvojí užití. Tato výroční zpráva se zveřejní.

Výroční zpráva obsahuje informace o povoleních, zejména o jejich počtu a hodnotě podle druhů zboží a míst určení na úrovni Unie a členských států, o zamítavých rozhodnutích a o zákazech podle tohoto nařízení. Výroční zpráva rovněž obsahuje informace o správě, zejména o personálním obsazení, činnostech zaměřených na dodržování předpisů a podpůrných činnostech, zvláštních nástrojích pro udělování licencí nebo klasifikaci, a o prosazování kontrol, zejména o počtu porušení předpisů a sankcích.

Pokud jde o zboží kybernetického dohledu, výroční zpráva obsahuje zvláštní informace o povoleních, zejména o počtu obdržených žádostí podle zboží, o vydávajícím členském státě a místech určení, jichž se tyto žádosti týkaly, a o rozhodnutích přijatých v souvislosti s těmito žádostmi.

Informace obsažené ve výroční zprávě se předkládají v souladu se zásadami stanovenými v odstavci 3.

Komise a Rada zpřístupní pokyny týkající se metodiky shromažďování a zpracovávání údajů pro vypracování výroční zprávy, včetně stanovení druhů zboží a dostupnosti údajů o prosazování předpisů.

3. Členské státy poskytnou Komisi všechny patřičné informace pro vypracování zprávy s náležitým ohledem na právní požadavky týkající se ochrany osobních údajů, obchodně citlivých informací nebo chráněných informací o obraně, zahraniční politice nebo národní bezpečnosti. Na informace vyměňované nebo zveřejněné podle tohoto článku se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ( 3 ).

4. Mezi 10. září 2026 a 10. září 2028 provede Komise hodnocení tohoto nařízení a o hlavních zjištěních podá zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Po 10. září 2024 provede Komise hodnocení článku 5 a o hlavních zjištěních podá zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.







KAPITOLA VIII

KONTROLNÍ OPATŘENÍ

Článek 27

1. Vývozci zboží dvojího užití vedou v souladu s vnitrostátním právem nebo platnou praxí dotčeného členského státu podrobnou evidenci nebo záznamy o svých vývozech. Tato evidence nebo záznamy zahrnují zejména obchodní dokumenty, jako jsou faktury, nákladní listy a dopravní nebo jiné odesílací dokumenty obsahující dostatečné informace, které umožňují identifikovat: a) popis zboží dvojího užití; b) množství zboží dvojího užití; c) jména a adresy vývozce a příjemce; d) konečné použití a konečného uživatele zboží dvojího užití, jsou-li známy.

2. V souladu s vnitrostátním právem nebo s platnou praxí dotčeného členského státu zprostředkovatelé a poskytovatelé technické pomoci vedou evidenci nebo záznamy o zprostředkovatelských službách nebo o technické pomoci, aby byli na vyžádání schopni prokázat popis zboží dvojího užití, které bylo předmětem zprostředkovatelských služeb nebo technické pomoci, dobu trvání, po kterou bylo zboží předmětem těchto služeb, místo určení tohoto zboží a služeb a země, jichž se tyto služby týkají.

3. Evidence nebo záznamy a dokumenty uvedené v odstavcích 1 a 2 se uchovávají po dobu nejméně pěti let od konce kalendářního roku, ve kterém se vývoz uskutečnil nebo byly poskytnuty zprostředkovatelské služby nebo technická pomoc. Předkládají se na žádost příslušnému orgánu.

4. Dokumenty a záznamy o přepravě zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze I, uvnitř Unie se uchovávají nejméně po dobu tří let od konce kalendářního roku, ve kterém se přeprava uskutečnila, a předkládají se na žádost příslušnému orgánu členského státu, ze kterého toto zboží bylo přepraveno.

Článek 28

K zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení přijme každý členský stát veškerá nezbytná opatření umožňující jeho příslušným orgánům:

a) získávat informace o jakékoliv objednávce nebo operaci týkající se zboží dvojího užití;

b) zjišťovat, zda jsou správně uplatňována opatření pro kontrolu vývozu, což může zahrnovat zejména právo na vstup do obchodních prostor osob, které se na vývozu podílejí, nebo zprostředkovatelů podílejících se na poskytování zprostředkovatelských služeb za podmínek stanovených v článku 6 nebo poskytovatelů technické pomoci za podmínek stanovených v článku 8.







KAPITOLA IX

SPOLUPRÁCE SE TŘETÍMI ZEMĚMI

Článek 29

1. Komise a členské státy vedou v případě potřeby dialog se třetími zeměmi s cílem podpořit globální sladění kontrol.

Dialogy mohou podporovat pravidelnou a reciproční spolupráci se třetími zeměmi, včetně výměny informací a osvědčených postupů, jakož i budování kapacit a navazování kontaktů se třetími zeměmi. Dialogy mohou rovněž vybízet třetí země k tomu, aby uplatňovaly důkladné kontroly vývozu, které byly vytvořeny mnohostrannými režimy kontroly vývozu jako vzor mezinárodních osvědčených postupů.

2. Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se dohod o vzájemné správní pomoci nebo protokolů o celních záležitostech uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi, může Rada pověřit Komisi, aby sjednala dohody se třetími zeměmi, které stanoví vzájemné uznávání vývozních kontrol zboží dvojího užití, na něž se vztahuje toto nařízení.

Tato jednání jsou vedena v souladu s postupy stanovenými v čl. 207 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a případně ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.







KAPITOLA X

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 30

Toto nařízení se použije, aniž je dotčeno rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 15. září 2015, kterým se doplňuje rozhodnutí č. 1104/2011/EU.

Článek 31

Nařízení (ES) č. 428/2009 se zrušuje.

Na žádosti o udělení vývozního povolení podané před 9. září 2021 se však i nadále použijí příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 428/2009.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.

Článek 32

Toto nařízení vstupuje v platnost devadesátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

▼M1









PŘÍLOHA I

SEZNAM ZBOŽÍ DVOJÍHO UŽITÍ PODLE ČLÁNKU 3 TOHOTO NAŘÍZENÍ

Seznam zboží dvojího užití obsažený v této příloze provádí mezinárodně dohodnuté kontroly dvojího užití, zahrnující Australskou skupinu ( 4 ), Režim kontroly raketových technologií ( 5 ), Skupinu jaderných dodavatelů ( 6 ), Wassenaarské ujednání ( 7 ) a Úmluvu o zákazu chemických zbraní ( 8 ).

OBSAH Část I Všeobecné poznámky, zkratková slova a zkratky a definice Část II – kategorie 0 Jaderné materiály, zařízení a příslušenství Část III – kategorie 1 Zvláštní materiály a související příslušenství Část IV – kategorie 2 Zpracování materiálů Část V – kategorie 3 Electronika Část VI – kategorie 4 Počítače Část VII – kategorie 5 Telekomunikace a „bezpečnost informací“ Část VIII – kategorie 6 Snímače a lasery Část IX – kategorie 7 Navigace a letecká elektronika Část X – kategorie 8 Námořní technika Část XI – kategorie 9 Letecká technika a pohonné systémy

ČÁST I

Všeobecné poznámky, zkratková slova a zkratky a definice

VŠEOBECNÉ POZNÁMKY K PŘÍLOZE I

1. V případě kontroly zboží, které je vyvinuto nebo upraveno pro vojenské účely, viz příslušný seznam (příslušné seznamy) vojenského materiálu, který vedou jednotlivé členské státy EU. Odkazy v této příloze, které znějí „VIZ TÉŽ SEZNAM VOJENSKÉHO MATERIÁLU“, se vztahují na tyto seznamy.

2. Účel kontrol obsažených v této příloze nesmí být zmařen vývozem jakéhokoliv nekontrolovaného zboží (včetně provozních celků) obsahujícího jednu nebo více kontrolovaných položek, pokud kontrolovaná položka nebo položky tvoří podstatný prvek zboží a může být snadno odstraněna či použita pro jiné účely.

Pozn. Při posuzování, zda kontrolovaná položka má být považována za podstatný prvek, je nutné přihlížet k faktorům množství, hodnoty a použitého technologického know-how a k jiným zvláštním okolnostem, které by mohly učinit z kontrolované položky podstatný prvek dodávaného zboží.

3. Zboží specifikované v této příloze zahrnuje jak nové, tak i použité zboží.

4. V některých případech jsou chemické látky v seznamu uváděny podle názvu a čísla CAS. Seznam se vztahuje na chemické látky se shodným vzorcem složení (včetně hydrátů), bez ohledu na název nebo číslo CAS. Čísla CAS jsou uváděna jako pomůcka při zjišťování konkrétní chemické látky nebo směsi, a to bez ohledu na nomenklaturu. Čísla CAS nelze používat jako jediné identifikátory, neboť některé z forem chemických látek zapsaných v seznamu mají odlišná čísla CAS, a rovněž u směsí obsahujících některou z uvedených látek může být číslo CAS odlišné.

POZNÁMKA K JADERNÉ TECHNOLOGII

(Týká se oddílu E kategorie 0.)

„Technologie“ přímo spojená s jakýmkoli zbožím kontrolovaným v kategorii 0 je kontrolována podle ustanovení kategorie 0.

„Technologie“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží podléhajícího kontrole zůstává pod kontrolou, i když je použitelná pro nekontrolované zboží.

Schválení zboží k vývozu opravňuje též k vývozu minimální „technologie“, která je nezbytná pro instalaci, provoz, údržbu a opravy zboží témuž konečnému uživateli.

Kontrola převodu „technologie“ se nevztahuje na informace „veřejně dostupné“ nebo na informace pro „základní vědecký výzkum“.

VŠEOBECNÁ POZNÁMKA K TECHNOLOGII

(Týká se oddílu E kategorií 1 až 9.)

Vývoz „technologie“, která je „potřebná“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží kontrolovaného v kategoriích 1 až 9, je kontrolován podle ustanovení kategorií 1 až 9.

„Technologie“„požadovaná“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží podléhajícího kontrole zůstává pod kontrolou, i když je použitelná pro nekontrolované zboží.

Kontroly se nevztahují na takovou „technologii“, která je minimem nutným pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravu zboží, které není kontrolováno nebo jehož vývoz byl povolen.

Pozn.: Nevztahuje se na „technologie“ vymezené v 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. a 8E002.b.

Kontroly převodů „technologie“ se nevztahují na informace „veřejně dostupné“, na informace pro „základní vědecký výzkum“ nebo na minimum informací nezbytných pro účely žádostí o patenty.

POZNÁMKA K JADERNÉMU SOFTWARU

(Tato poznámka má přednost před kontrolami stanovenými v oddílu D kategorie 0)

Oddíl D kategorie 0 tohoto seznamu nezahrnuje „software“, který je minimálním „objektovým kódem“ nezbytným pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravy zboží, jehož vývoz byl povolen.

Schválení zboží k vývozu opravňuje též k vývozu minimálního „objektového kódu“ nezbytného pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravy zboží témuž konečnému uživateli.

Pozn.: Poznámka k jadernému softwaru se nevztahuje na „software“ uvedený v kategorii 5 části 2 („Ochrana informací“).

VŠEOBECNÁ POZNÁMKA K SOFTWARU

(Tato poznámka má přednost před kontrolami stanovenými v oddílu D kategorií 1 až 9.)

Kategorie 1 až 9 tohoto seznamu se nevztahují na kontrolu „softwaru“, který je:

a. běžně dostupný veřejnosti, přičemž: 1. je prodáván ze skladu v maloobchodě bez omezení prostřednictvím: a. pultového prodeje; b. zásilkového prodeje; c. elektronického prodeje; nebo d. telefonické objednávky; a 2. je určen k instalaci uživatelem bez další podstatné podpory od dodavatele; Pozn.: Položka a. všeobecné poznámky k softwaru se nevztahuje na „software“ uvedený v kategorii 5 části 2 („Ochrana informací“).

b. „veřejně dostupný“; nebo

c. minimálním nezbytným „objektovým kódem“ pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravu zboží, jehož vývoz byl povolen.

Pozn.: Položka c. všeobecné poznámky k softwaru se nevztahuje na „software“ uvedený v kategorii 5 části 2 („Ochrana informací“).

VŠEOBECNÁ POZNÁMKA K „BEZPEČNOSTI INFORMACÍ“

Zboží nebo funkce zajišťující „bezpečnost informací“ je třeba posuzovat v kontextu ustanovení kategorie 5 části 2, a to i tehdy, pokud jsou součástmi, „softwarem“ nebo funkcemi jiného zboží.

REDAKČNÍ PRAXE ÚŘEDNÍHO VĚSTNÍKU EVROPSKÉ UNIE

V souladu s pravidly stanovenými v Pravidlech pro jednotnou úpravu dokumentů platí pro texty v českém jazyce publikované v Úředním věstníku Evropské unie:

— k oddělení celých čísel od desetinných se používá čárka,

— celá čísla se píší ve skupinách po třech a jednotlivé skupiny jsou odděleny úzkou mezerou.

Pro text uvedený v této příloze platí výše uvedené konvence.

ZKRATKOVÁ SLOVA A ZKRATKY POUŽITÉ V TÉTO PŘÍLOZE

Pro zkratková slova a zkratky použité jako definované termíny viz část ‚Definice termínů používaných v této příloze‘.







ZKRATKOVÁ SLOVA A ZKRATKY ABEC Annular Bearing Engineers Committee ABMA American Bearing Manufacturers Association ADC analogově číslicový převodník AGMA American Gear Manufacturers’ Association AHRS referenční systém polohy a kursu AISI American Iron and Steel Institute ALE epitaxe atomových vrstev ALU aritmeticko-logická jednotka ANSI American National Standards Institute APP nastavený nejvyšší výkon APU pomocná energetická jednotka ASTM American Society for Testing and Materials ATC řízení letového provozu BJT bipolární plošné tranzistory BPP poloměr laserového svazku v krčku BSC kontrolér základní stanice CAD počítačem podporované konstruování CAS Chemical Abstracts Service CCD zařízení s vázanými náboji CDU řídicí a zobrazovací jednotka CEP střední kruhová odchylka CMM přístroj k měření souřadnic CMOS doplňující se kov-oxid-polovodič CNTD tepelný rozklad s řízenou tvorbou zárodku CPLD komplexní programovatelný logický obvod CPU centrální procesor CVD chemická depozice z plynné fáze CW chemická válka CW (for lasers) spojitá vlna DAC číslicově analogový převodník DANL průměrná prahová úroveň šumu DBRN datová referenční navigace DDS přímý digitální syntetizátor DMA dynamická mechanická analýza DME měřič vzdálenosti DMOSFET tranzistor řízený elektrickým polem s dvojitou difúzní strukturou kov-oxid-polovodič DS směrové tuhnutí EB odpalovací můstek EB-PVD fyzikální depozice z plynné fáze elektronovým svazkem EBW odpalovací můstkový drát ECM elektrochemické obrábění EDM elektrojiskrové obráběcí stroje EFI odpalovací fóliové rozbušky EIRP efektivní izotropicky vyzářený výkon EMP elektromagnetický impuls ENOB efektivní počet bitů ERF elektroreologické konečné úpravy ERP efektivní vyzářený výkon ESD elektrostatický výboj ETO tyristor vypínaný emitorem ETT elektricky spínaný tyristor EU Evropská unie EUV extrémní ultrafialová FADEC číslicové řízení motoru s plnou autoritou FFT rychlá Fourierova transformace FPGA uživatelem programovatelné hradlové pole FPIC uživatelem programovatelný vnitřní spoj FPLA uživatelem programovatelné logické pole FPO operace v plovoucí řádové čárce FWHM plná šířka v polovině maxima GLONASS globální družicový navigační systém GNSS globální družicový navigační systém GPS Globální polohový systém GSM globální systém pro mobilní komunikaci GTO tyristor vypínaný hradlem HBT heterobipolární tranzistory HDMI multimediální rozhraní s vysokým rozlišením HEMT tranzistor s vysokou pohyblivostí elektronů ICAO Mezinárodní organizace pro civilní letectví IEC Mezinárodní elektrotechnická komise IED improvizované výbušné zařízení IEEE Institut pro elektrotechnické a elektronické inženýrství IFOV okamžité zorné pole IGBT bipolární tranzistor s izolovaným hradlem IGCT tyristor spínaný integrovaným hradlem IHO Mezinárodní hydrografická organizace ILS systém přistávání podle přístrojů IMU inerciální měřicí jednotka INS inerciální navigační systém IP internetový protokol IRS inerciální referenční systém IRU inerciální referenční jednotka ISA mezinárodní standardní atmosféra ISAR radar s inverzní syntetickou aperturou ISO Mezinárodní organizace pro normalizaci ITU Mezinárodní telekomunikační unie JT Joule-Thomson LIDAR detekce a měření délky světla LIDT práh poškození laserem LOA největší délka LRU vyměnitelná jednotka LTT světlem spínaný tyristor MLS mikrovlnné přistávací systémy MMIC monolitický mikrovlnný integrovaný obvod MOCVD chemická depozice z plynné fáze za použití organokovových sloučenin MOSFET tranzistor řízený elektrickým polem s difúzní strukturou kov-oxid-polovodič MPM mikrovlnný zesilovací modul MRF magnetoreologické konečné úpravy MRF velikost nejmenšího rozlišitelného prvku MRI zobrazování magnetickou rezonancí MTBF střední doba provozu mezi poruchami MTTF střední doba provozu do poruchy NA číselná apertura NDT nedestruktivní zkouška NEQ čistá hmotnost výbušniny NIJ Státní ústav pro spravedlnost OAM provoz, správa nebo údržba OSI propojení otevřených systémů PAI poly(amidimidy) PAR přesný přibližovací radar PCL pasivní koherentní systém pro určování polohy PDK souprava pro návrh zpracování PIN osobní identifikační číslo PMR neveřejná pohyblivá rádiová síť PVD fyzikální depozice z plynné fáze ppm počet dílů na milion, miliontina QAM kvadraturní amplitudová modulace QE kvantová účinnost RAP plasma reaktivních atomů RF rádiová frekvence rms střední kvadratická hodnota RNC kontrolér rádiové sítě RNSS regionální družicový navigační systém ROIC vyhodnocovací integrovaný obvod S-FIL tisková litografie metodou Step and Flash SAR radar se syntetickou aperturou SAS sonar se syntetickou aperturou SC monokrystal SCR křemíkový řízený usměrňovač SFDR dynamický rozsah bez parazitních složek SHPL laser se supervysokým výkonem SLAR radar s bočním vyzařováním SOI křemík na izolátoru SQUID supravodivé kvantové interferenční zařízení SRA vyměnitelný celek SRAM statická paměť s náhodným výběrem SSB jedno postranní pásmo SSR sekundární přehledový radar SSS boční sonar TIR celková výchylka měřicích hodin TVR vysílací citlivost napětí u atomová hmotnostní jednotka UPR jednosměrná opakovatelnost nastavení polohy UTS pevnost v tahu UV ultrafialový VJFET vertikální tranzistor řízený elektrickým polem VOR rozsah velmi krátkých vln ve všech směrech WHO Světová zdravotnická organizace WLAN bezdrátová místní síť

DEFINICE TERMÍNŮ POUŽÍVANÝCH V TÉTO PŘÍLOZE

Definice termínů uváděných v ‚jednoduchých uvozovkách‘ jsou uvedeny v technické poznámce vztahující se k příslušné položce.

Definice termínů ve „dvojitých uvozovkách“ jsou tyto:

Pozn. Odkazy na kategorie jsou uvedeny v závorkách za definovanými termíny.

„Přesnost“ (2, 3, 6, 7, 8): (obvykle se měří ve formě nepřesnosti) maximální kladná nebo záporná odchylka udávané hodnoty od přijaté normy nebo skutečné hodnoty měřené veličiny.

„Aktivní systémy řízení letu“ (7): systémy, jejichž funkcí je bránit nežádoucím pohybům „letadla“ a střel nebo strukturálním zátěžím prostřednictvím autonomního zpracování výstupních signálů z více snímačů a následného poskytování nezbytných preventivních příkazů k zajištění automatického řízení.

„Aktivní pixel“ (6): nejmenší (jednotlivý) prvek pevné matrice, který má fotoelektrickou přenosovou funkci, je-li vystaven světelnému (elektromagnetickému) záření.

„Nastavený nejvyšší výkon“ (4): nastavená nejvyšší rychlost, při níž „digitální počítače“ provádějí 64bitové nebo větší sčítání a násobení s pohyblivou řádovou čárkou, vyjadřuje se ve vážených teraflopech (WT), v jednotkách 1012 nastavených operací s pohyblivou řádovou čárkou za sekundu.

Pozn. Viz kategorie 4, technická poznámka.

„Letadlo“ (1, 6, 7, 9): letecký dopravní prostředek s pevnými křídly, otočnými křídly, točivými křídly (helikoptéra), překlopným rotorem nebo překlopnými křídly.

Pozn. Viz též „civilní letadlo“.

„Vzducholoď“ (9): poháněný vzdušný prostředek, který je ve vzduchu udržován pomocí plynového tělesa (obvykle helia, dříve vodíku) lehčího než vzduch.

„Všechny dostupné kompenzace“ (2): veškerá praktická opatření, která má výrobce k dispozici, aby na minimum snížil veškeré systematické chyby seřizování příslušného modelu obráběcího stroje nebo chyby měření konkrétního souřadnicového měřicího přístroje.

„Přiděleno podle ITU“ (3, 5): přidělení frekvenčních pásem podle platného vydání Rádiových předpisů ITU pro primární, povolené a sekundární služby.

Pozn. Nejsou zahrnuta dodatečná a alternativní přidělení.

„Odchylka úhlové polohy“ (2): maximální rozdíl mezi úhlovou polohou a skutečnou, velmi přesně změřenou úhlovou polohou poté, co byl obrobek upnutý na stole vysunut ze své výchozí polohy.

„Úhlová náhodná cesta“ (7): postupně nakumulovaná úhlová chyba způsobená bílým šumem v úhlovém vychýlení. (IEEE STD 528-2001).

„APP“ (4) viz „nastavený nejvyšší výkon“.

„Asymetrický algoritmus“ (5): šifrovací algoritmus, který k šifrování a dešifrování používá různé matematicky závislé klíče.

Pozn. „Asymetrický algoritmus“ se běžně používá ve správě klíčů.

„Autentizace“ (5): ověření identity uživatele, procesu nebo zařízení, často jako podmínka pro povolení přístupu ke zdrojům v infomačním systému. Patří sem ověření původu obsahu zprávy nebo jiné informace a všechny aspekty řízení přístupu tam, kde soubory nebo text nejsou šifrovány, kromě případů přímo souvisejících s ochranou hesel, osobních identifikačních čísel (PIN) nebo podobných dat za účelem zabránění neoprávněnému přístupu.

„Průměrný výstupní výkon“ (6): celková výstupní energie „laseru“ vyjádřená v joulech, vydělená dobou (v sekundách), během níž je vydávána řada po sobě jdoucích pulsů. V případě řady rovnoměrně rozložených pulsů se rovná celkové výstupní energii „laseru“ v jediném pulsu v joulech, vynásobené pulsovou frekvencí „laseru“ v hertzech.

„Doba zpoždění základního hradla“ (3): hodnota doby zpoždění, která odpovídá základnímu hradlu používanému v „monolitickém integrovaném obvodu“. V případě ‚řady‘„monolitických integrovaných obvodů“ může být specifikována buď jako doba zpoždění na typické hradlo v rámci dané ‚řady‘, nebo jako typická doba zpoždění na hradlo v rámci dané ‚řady‘.

Pozn. 1. „Doba zpoždění základního hradla“ se nesmí zaměňovat se vstupním a výstupním zpožděním komplexního „monolitického integrovaného obvodu“.

Pozn. 2. ‚Řada‘ se skládá ze všech integrovaných obvodů, u nichž platí jako výrobní metodika a specifikace, s výjimkou příslušných funkcí, toto:

a. společná hardwarová a softwarová architektura;

b. společná konstrukční a výrobní technologie; a

c. společné základní charakteristiky.

„Základní vědecký výzkum“ (všeobecná poznámka k technologii, poznámka k jaderné technologii): experimentální a teoretická práce vynakládaná zásadně za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není primárně zaměřena na specifický praktický záměr nebo cíl.

„Systematická chyba“ (měřiče zrychlení) (7): průměrná hodnota na výstupu měřiče zrychlení za daný časový interval, která byla naměřena za konkrétních provozních podmínek a která není v korelaci se vstupní hodnotou zrychlení nebo rotace. „Systematická chyba“ se vyjadřuje v g nebo v metrech za sekundu na druhou (g nebo m/s2). (IEEE STD 528-2001) (Mikro g se rovná 1 × 10–6 g).

„Systematická chyba“ (gyroskop) (7): průměrná hodnota na výstupu gyroskopu za daný časový interval, která byla naměřena za konkrétních provozních podmínek a která není v korelaci se vstupní hodnotou rotace nebo zrychlení. „Systematická chyba“ se obvykle vyjadřuje ve stupních za hodinu (°/h). (IEEE Std 528-2001).

„Biologická agens“ (1): patogeny nebo toxiny vybrané nebo upravené (např. změnou čistoty, skladovatelnosti, virulence, schopností šíření nebo odolnosti proti ultrafialovému záření) k tomu, aby působily ztráty na lidech nebo zvířatech nebo poškozovaly techniku nebo úrodu či životní prostředí.

„Výstřednost“ (2): axiální posun při jedné otáčce hlavního vřetena měřený na rovině kolmé k čelu vřetena v bodě vedle obvodu čela vřetena (odkaz: ISO 230-1:1986, bod 5.63).

„CEP“ (7): „střední kruhová odchylka“ – při kruhové normální distribuci poloměr kruhu obsahujícího 50 % jednotlivě prováděných měření nebo poloměr kruhu, v němž je 50 % pravděpodobnost lokalizace.

„Chemický laser“ (6): „laser“, ve kterém se vybuzená složka tvoří v důsledku energie uvolněné z chemické reakce.

„Směs chemických látek“ (1): látka v pevné, kapalné nebo plynné formě vyrobená ze dvou nebo více složek, které spolu za podmínek, za kterých je směs uchovávána, nereagují.

„Protimomentové cirkulační systémy nebo cirkulační systémy směrového řízení“ (7): systémy, které používají vzduch hnaný přes aerodynamické povrchy pro zvýšení nebo řízení sil vyvozovaných těmito povrchy.

„Civilní letadlo“ (1, 3, 4, 7): „letadla“, která jsou pod svým vlastním označením uvedena na seznamech osvědčení letové způsobilosti, které zveřejňují úřady pro civilní letectví jednoho nebo více členských států EU nebo účastnických států Wassenaarského ujednání, jako „letadla“ určená k provozu na obchodních civilních vnitrostátních nebo zahraničních linkách nebo jako „letadla“ určená k zákonem povoleným civilním, soukromým nebo obchodním účelům.

Pozn. Viz též „letadlo“.

„Řadič komunikačního kanálu“ (4): fyzické rozhraní, které řídí tok synchronních nebo asynchronních číslicových informací. Je to modul, který lze integrovat do počítače nebo telekomunikačního zařízení k zajištění komunikačního přístupu.

„Vyrovnávací systémy“ (6) se skládají z primárního skalárního snímače, jednoho nebo více referenčních snímačů (např. „vektorových magnetometrů“) společně se softwarem, který umožňuje snížit šum rotace pevného tělesa plošiny.

„Kompozit“ (1, 2, 6, 8, 9): „matrice“ a přídavná složka nebo složky sestávající z částic, whiskerů, vláken nebo jakékoliv jejich kombinace, které jsou přítomny ke zvláštnímu účelu nebo účelům.

„Sloučeniny typu III/V“ (3, 6): polykrystalické nebo binární nebo komplexní monokrystalické produkty sestávající z prvků skupin IIIA a VA Mendělejevovy periodické tabulky (např. arsenid galia, arsenid galito-hlinitý, fosfid india).

„Interpolace tvaru“ (2): dva nebo více „číslicově řízených“ pohybů pracujících v souladu s instrukcemi, které specifikují další požadovanou polohu a požadované rychlosti posuvu do této polohy. Tyto rychlosti posuvu se mění ve vzájemném vztahu tak, že se vytváří požadovaný obrys. (viz ISO/DIS 2806-1980).

„Kritická teplota“ specifického „supravodivého“ materiálu (1, 3, 5) (někdy označovaná jako přechodová teplota): teplota, při které tento materiál ztrácí veškerý odpor proti průchodu stejnosměrného elektrického proudu.

„Aktivace šifrování“ (5): jakákoliv technika, kterou se specificky aktivuje nebo zprovozňuje šifrovací schopnost zboží, prostřednictvím mechanismu použitého výrobcem zboží, který se konkrétně váže k některé z těchto možností:

1. k jedinému případu zboží; nebo

2. u více případů zboží k jednomu zákazníkovi.

Technické poznámky:

1. K „aktivaci šifrování“ se mohou použít techniky či mechanismy založené na hardwaru, „softwaru“, či „technologiích“.

2. Mechanismy „aktivace šifrování“ mohou být např. licenční klíč vycházející ze sériového čísla nebo autentizační nástroj, kterým je např. certifikát digitálního podpisu.

„Šifrování“ (5): obor, který zahrnuje principy, prostředky a metody pro přeměnu dat za účelem skrytí jejich informačního obsahu, zabránění jejich nezjistitelné úpravě nebo neoprávněnému použití. „Šifrování“ se omezuje na přeměnu informací použitím jednoho nebo více ‚tajných parametrů‘ (např. šifrovacích proměnných) nebo příslušného klíče.

Poznámky:

1. „Šifrování“ nezahrnuje ‚pevně nastavené‘ datové komprese nebo kódovací techniky.

2. „Šifrování“ zahrnuje dešifrování.

Technické poznámky:

1. ‚Tajný parametr‘: konstanta nebo klíč utajovaný před jinými osobami nebo sdílený pouze ve skupině.

2. ‚Pevně nastavený‘: kódovací nebo kompresní algoritmus, který nemůže přijímat externě dodávané parametry (např. šifrovací nebo klíčovací proměnné) a který uživatel nemůže modifikovat.

„CW laser (kontinuální laser)“ (6): „laser“, který poskytuje nominálně konstantní výstupní energii po dobu delší než 0,25 sekundy.

„Reakce na kybernetické incidenty“ (4): proces výměny nezbytných informací o kybernetickém bezpečnostním incidentu s jednotlivci nebo organizacemi odpovědnými za provedení nebo koordinaci nápravy za účelem řešení kybernetického bezpečnostního incidentu.

„Datové referenční navigační systémy“ („DBRN“) (7): systémy, které využívají různé zdroje dříve naměřených geomapujících údajů, jež jsou integrovány tak, aby za dynamických podmínek poskytovaly přesné navigační informace. Mezi tyto zdroje patří hloubkové mapy, hvězdné mapy, gravitační mapy, magnetické mapy nebo trojrozměrné digitální mapy terénu.

„Ochuzený uran“ (0): uran, u nějž je obsah izotopu 235 snížen pod úroveň vyskytující se v přírodě.

„Vývoj“ (Všeobecná poznámka k technologii, Všeobecná poznámka k jaderné technologii, všechny kategorie): operace spojené se všemi předvýrobními etapami sériové výroby, jako je návrh, vývojová konstrukce, analýzy návrhů, konstrukční koncepce, montáž a zkoušky prototypů, schémata poloprovozní výroby, návrhová data, proces přeměny návrhových dat na výrobek, konfigurační návrh, integrační návrh, vnější úprava.

„Difuzní spojování“ (1, 2, 9): spojování nejméně dvou oddělených kusů kovu do jednoho kusu, probíhající v pevném skupenství, s pevností spoje, která odpovídá pevnosti nejméně pevného materiálu, přičemž hlavním mechanismem je vzájemná difuze atomů přes rozhraní.

„Digitální počítač“ (4, 5): zařízení, které je schopno ve formě jedné nebo více diskrétních proměnných provádět všechny tyto operace:

a. přijímat data;

b. ukládat data nebo instrukce na pevná nebo měnitelná (zápisu schopná) paměťová zařízení;

c. zpracovávat data prostřednictvím uloženého sledu instrukcí, který lze upravovat; a

d. poskytovat výstup dat.

Pozn. Úpravy uloženého sledu instrukcí zahrnují výměnu pevných paměťových zařízení, ale nikoli fyzickou změnu zapojení nebo vzájemného propojení.

„Číslicová přenosová rychlost“ (def): celková rychlost přenosu informací v bitech, jež se přímo přenášejí na libovolné médium.

Pozn. Viz rovněž „celková číslicová přenosová rychlost“.

„Driftová rychlost“ (gyroskopu) (7): složka indikace gyroskopu, která je funkčně nezávislá na vstupní rotaci. Vyjadřuje se jako úhlová rychlost. (IEEE STD 528-2001).

„Efektivní gram“ (0, 1) „zvláštního štěpného materiálu“ znamená:

a. pro izotopy plutonia a uran 233 – hmotnost izotopů v gramech;

b. pro uran obohacený izotopem U-235 na 1 % nebo více – hmotnost prvku v gramech násobenou druhou mocninou jeho obohacení, vyjádřeným jako hmotnostní desetinný zlomek;

c. pro uran obohacený izotopem U-235 na méně než 1 % – hmotnost prvku v gramech násobenou 0,0001.

„Elektronická sestava“ (2, 3, 4): soubor elektronických součástek (tj. ‚obvodových prvků‘, ‚diskrétních součástek‘, integrovaných obvodů atd.) spojených dohromady tak, aby vykonávaly jednu nebo více specifických funkcí, vyměnitelný jako celek a běžně odmontovatelný.

Pozn. 1. ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

Pozn. 2. ‚Diskrétní součástka‘: odděleně dodávaný ‚obvodový prvek‘ s vlastními vnějšími spoji.

„Energetické materiály“ (1): látky nebo směsi, které prostřednictvím chemické reakce uvolňují energii potřebnou ke svému zamýšlenému použití. „Výbušniny“, „pyrotechnické slože“ a „pohonné látky“ jsou podtřídy energetických materiálů.

„Koncové efektory“ (2): upínače, ‚aktivní nástrojové jednotky‘ a jakékoli jiné nástroje, které jsou připevněny k upínací desce na konci ramene manipulátoru „robota“.

Pozn. ‚Aktivní nástrojová jednotka‘: zařízení pro aplikaci hnací síly, energie procesu na obrobek nebo snímání obrobku.

„Ekvivalentní hustota“ (6): hmotnost optiky na jednotku optické plochy promítnuté na optický povrch.

„Ekvivalentní normy“ (1): srovnatelné vnitrostátní nebo mezinárodní normy uznávané jedním nebo několika členskými státy EU nebo účastnickými státy Wassenaarského ujednání, které jsou použitelné na danou položku.

„Výbušniny“ (1): látky v pevném, kapalném či plynném stavu nebo směsi látek potřebné k detonaci jakožto počinová, pomocná nebo hlavní nálož v hlavicích, při demolici a pro jiná použití.

„Systémy FADEC“ (9): číslicové systémy automatického řízení motoru s plnou autoritou – číslicový elektronický řídicí systém pro motory s plynovou turbínou, který je schopen nezávisle ovládat motor během celého provozního rozsahu od požadovaného spuštění motoru do požadovaného zastavení motoru, a to jak v běžných podmínkách, tak v poruchovém stavu.

„Vláknité materiály“ (0, 1, 8, 9) zahrnují:

a. souvislá „elementární vlákna“;

b. souvislé „příze“ a „přásty“;

c. „pásky“, tkaniny, plsti a šňůry;

d. sekaná vlákna, stříž a souvislá vláknitá rouna;

e. monokrystalické nebo polykrystalické whiskery libovolné délky;

f. vlákninu z aromatického polyamidu.

„Integrovaný obvod vrstvového typu“ (3): soustava ‚obvodových prvků‘ a kovových vnitřních spojů vytvořená napařováním silné nebo tenké vrstvičky na izolační „podložku“.

Pozn. ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

„Systém řízení letu s přenosem řídicích světelných signálů po optických vláknech (fly-by-light)“ (7): primární systém elektronického řízení letu, který k ovládání „letadla“ za letu používá zpětnou vazbu a který pro pokyny pro efektory/aktuátory používá optické signály.

„Systém řízení letu s přenosem řídicích elektronických signálů po vodičích (fly-by-wire)“ (7): primární systém elektronického řízení letu, který k ovládání „letadla“ za letu používá zpětnou vazbu a který pro pokyny pro efektory/aktuátory používá elektrické signály.

„Ohnisková pole“ (6, 8): lineární nebo dvourozměrné plošné vrstvy nebo kombinace plošných vrstev jednotlivých detektorových prvků, též s vyhodnocovací elektronikou, které pracují v ohniskové rovině.

Pozn. Tato definice nezahrnuje sloupce jednotlivých detektorových prvků ani detektory se dvěma, třemi nebo čtyřmi prvky, není-li na úrovni každého prvku provedeno časové zpoždění a integrace.

„Frakční šířka pásma“ (3, 5): „okamžitá šířka pásma“ dělená středovou frekvencí a vyjádřená v procentech.

„Rychlá přeladitelnost“ (5, 6) (též frekvenční agilita nebo frekvenční skákání): forma „rozprostřeného spektra“, v níž je přenosová frekvence jednoho komunikačního kanálu měněna náhodným nebo pseudonáhodným sledem diskrétních kroků.

„Doba přepínání frekvence“ (3): doba (prodleva) potřebná pro přepnutí signálu z původně určené výstupní frekvence na jinou zvolenou výstupní frekvenci při odchylce maximálně:

a. ± 100 Hz od zvolené výstupní frekvence menší než 1 GHz; nebo

b. ± 0,1 ppm od zvolené výstupní frekvence rovné 1 GHz nebo větší.

„Palivový článek“ (8): elektrochemické zařízení, které tím, že spotřebovává palivo z vnějšího zdroje, přeměňuje chemickou energii přímo na stejnosměrný proud.

„Tavitelné“ (1): lze je síťovat nebo dále polymerovat (tvrdit) užitím tepla, záření, katalyzátorů apod., nebo mohou být taveny bez pyrolýzy (zuhelnatění).

„Zřejmá kritéria“ (5): údaje nebo soubory údajů, které se vztahují k jednotlivci (např. příjmení, jméno, e-mail, adresa, telefonní číslo nebo příslušnost k určité skupině).

„Naváděcí systém“ (7): systém, který integruje postup měření a výpočtu polohy a rychlosti (tj. navigaci) prostředků s postupem výpočtu a vysíláním povelů systémům řízení letu prostředků za účelem opravy jejich letové dráhy.

„Hybridní integrovaný obvod“ (3): jakákoliv kombinace integrovaných obvodů nebo integrovaného obvodu a ‚obvodových prvků‘ nebo ‚diskrétních součástek‘, které jsou spojeny dohromady za účelem uskutečňování jedné nebo více specifických funkcí, se všemi dále uvedenými charakteristickými znaky:

a. obsahuje alespoň jednu nezapouzdřenou součástku;

b. je propojen za použití typických výrobních metod integrovaných obvodů;

c. vyměnitelný jako celek; a

d. běžně jej nelze rozložit.

Pozn. 1. ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

Pozn. 2. ‚Diskrétní součástka‘: odděleně dodávaný ‚obvodový prvek‘ s vlastními vnějšími spoji.

„Zlepšení obrazu“ (4): zpracování obrazů získaných z vnější nosné informace pomocí algoritmů, jako jsou např. časová komprese, filtrace, extrakce, selekce, korelace, konvoluce nebo transformace mezi doménami (např. rychlá Fourierova transformace nebo Walshova transformace). Nepatří sem algoritmy, které používají pouze lineární nebo rotační transformaci jednoho obrazu, jako je posuv, extrakce charakteristických rysů, registrace nebo umělé vybarvení.

„Imunotoxin“ (1): konjugát jednobuněčné specifické monoklonální protilátky s „toxinem“ nebo „podjednotkou toxinu“, který výběrově zasahuje nakažené buňky.

„Veřejně dostupný“ (Všeobecná poznámka k technologii, Poznámka k jaderné technologii, Všeobecná poznámka k softwaru): „technologie“ nebo „software“, které byly zpřístupněny, aniž by bylo omezeno jejich další šíření (omezení autorskými právy nebrání tomu, aby byly „technologie“ nebo „software“ označovány jako „veřejně dostupné“).

„Bezpečnost informací“ (Všeobecná poznámka k softwaru, Všeobecná poznámka k bezpečnosti informací, 5): veškeré prostředky a funkce, které zajišťují přístupnost, důvěrnost nebo integritu informací nebo komunikací, s výjimkou prostředků a funkcí, které jsou určeny k ochraně proti selhání funkcí. Patří sem „šifrování“, „aktivace šifrování“, ‚kryptoanalýza‘, ochrana proti nežádoucím únikům a bezpečnost počítačů.

Technická poznámka:

‚Kryptoanalýza‘: analýza šifrovacího systému nebo jeho vstupů a výstupů prováděná za účelem odvození utajovaných proměnných nebo citlivých dat, včetně srozumitelného textu.

„Okamžitá šířka pásma“ (3, 5, 7): šířka pásma, ve které výstupní výkon zůstává konstantní s odchylkou 3 dB, aniž by musely být přizpůsobovány jiné funkční parametry.

„Izolace“ (9): používá se na součásti raketového motoru, tj. na plášť, trysky, přívody, uzávěry pláště, a zahrnuje vulkanizované nebo polotvrzené kompozitní pryžové polotovary ve formě plátů, které obsahují izolační nebo žáruvzdorný materiál. Izolaci lze též použít na obložení či vložky pro odstranění vnitřního pnutí.

„Vnitřní mezivrstva“ (9): vhodné vazné rozhraní mezi tuhou pohonnou látkou a pláštěm nebo izolující vložkou. Obvykle je to disperze na bázi kapalného polymeru a žáruvzdorných nebo izolačních materiálů, např. polybutadienu (HTPB) plněného uhlíkem nebo jiného polymeru s přidanými vytvrzovacími činidly, nastříkaná nebo nanesená na vnitřní povrch pláště.

„Prokládaný analogově-číslicový převodník (ADC)“ (3): zařízení, která mají více jednotek ADC, které odebírají vzorky z totožného analogového vstupu v rozdílný časový okamžik tak, aby při sečtení výstupů byl analogový vstup účinně navzorkován a převeden vyšší vzorkovací rychlostí.

„Gradiometr s vlastní magnetizací“ (6): jednotlivý snímač snímající gradient magnetického pole a příslušná elektronika, jejíž výstup je mírou gradientu magnetického pole.

Pozn. Viz též „magnetický gradiometr“.

„Intrusivní software“ (4, 5): „software“ speciálně navržený nebo upravený tak, aby nebyl zjistitelný ‚monitorovacími prostředky‘, nebo který je schopen překonat ‚ochranná protiopatření‘ počítače nebo zařízení fungujícího uvnitř sítě a který plní některou z těchto funkcí:

a. extrakce dat nebo informací z počítače nebo zařízení fungujícího uvnitř sítě, nebo změna systémových nebo uživatelských dat; nebo

b. změna standardního fungování počítačového programu nebo procesu s cílem umožnit výkon externě poskytovaných pokynů.

Poznámky:

1. „Intrusivní software“ nezahrnuje žádný z těchto prvků:

a. hypervizory, ladicí programy, nebo prostředky reverzního softwarového inženýrství;

b. „software“ pro správu digitálních práv; nebo

c. „software“ určený k instalaci výrobcem, administrátory nebo uživateli pro účely sledování aktiv nebo jejich opětovného získání.

2. Mezi síťová zařízení patří mobilní zařízení a inteligentní měřiče.

Technické poznámky:

1. ‚Monitorovací nástroje‘: „softwarová“ nebo hardwarová zařízení, která monitorují chování systémů nebo procesů odehrávajících se na určitém zařízení. Mezi monitorovací nástroje patří antivirové programy, koncové bezpečnostní produkty, produkty související s personální bezpečností, systémy detekce narušení, systémy prevence narušení nebo brány typu firewall.

2. ‚Ochranná protiopatření‘: techniky, které mají zajistit bezpečné spouštění kódů, např. prevence proti spuštění datovým kódem (DEP), nahodilé přidělování adresového prostoru (ASLR) nebo separace spustitelného programového kódu (sandboxing).

„Izolované živé kultury“ (1) zahrnují živé kultury ve stavu vegetačního klidu a v sušených preparátech.

„Izostatické lisy“ (2): zařízení schopná upravit prostřednictvím různých médií (plyn, kapalina, pevné částice atd.) v uzavřené dutině tlak tak, aby se ve všech směrech vytvořil stejný tlak působící na obrobek nebo materiál uvnitř dutiny.

„Laser“ (0, 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9): zboží, které produkuje prostorově i časově koherentní světlo pomocí zesílení stimulovanou emisí záření.

Pozn. Viz také "chemický laser"; "CW laser"; "pulsní-laser"; "laser se supervysokým výkonem".

„Knihovna“ (1) (parametrická technická databáze): sbírka odborných informací, s jejichž pomocí se může zvýšit výkon příslušných systémů, vybavení nebo součástí.

„Vzdušné prostředky lehčí než vzduch“ (9): balony a „vzducholodě“, jež jsou nadnášeny horkým vzduchem nebo plyny lehčími než vzduch, jako je helium nebo vodík.

„Linearita“ (2) (obvykle měřená jako nelinearita): maximální kladná nebo záporná odchylka skutečné vlastnosti (průměr hodnot odečtených ve směru nahoru a dolů v rozsahu stupnice) od přímky položené tak, aby vyrovnávala a minimalizovala maximální odchylky.

„Lokální síť“ (4, 5): datový komunikační systém se všemi těmito vlastnostmi:

a. umožňuje libovolnému počtu nezávislých ‚datových zařízení‘ vzájemně přímo komunikovat; a

b. je geograficky omezen na území areálu menší velikosti (např. kancelářskou budovu, závod, vysokoškolský areál, skladiště).

Pozn. ‚Datové zařízení‘: zařízení, které je schopné vysílat nebo přijímat posloupnosti číslicových informací.

„Magnetické gradiometry“ (6): přístroje určené k detekci prostorových změn magnetických polí ze zdrojů nacházejících se mimo přístroj. Skládají se z více „magnetometrů“ a příslušné elektroniky, jejichž výstup je mírou gradientu magnetického pole.

Pozn. Viz též „gradiometr s vlastní magnetizací“.

„Magnetometry“ (6): přístroje určené k detekci magnetických polí ze zdrojů, které jsou mimo přístroj. Skládají se z jednoho snímače snímajícího magnetické pole a příslušné elektroniky, jejíž výstup je mírou magnetického pole.

„Materiály odolné vůči UF6“ (0) zahrnují měď, slitiny mědi, korozivzdornou ocel, hliník, oxid hlinitý, slitiny hliníku, nikl nebo slitiny obsahující 60 % hmotnostních nebo více niklu a fluorované uhlovodíkové polymery.

„Matrice“ (1, 2, 8, 9): spojitá pevná hmota, která vyplňuje prostor mezi částicemi, whiskery nebo vlákny.

„Nejistota měření“ (2): charakteristický parametr, který udává se statistickou jistotou 95 %, v jakém rozsahu kolem výstupní hodnoty leží správná hodnota měřené proměnné. Zahrnuje neopravitelné systematické odchylky, neopravitelnou vůli a náhodné odchylky (viz ISO 10360-2).

„Mikropočítačový mikroobvod“ (3): „monolitický integrovaný obvod“ nebo „vícečipový integrovaný obvod“ obsahující aritmetickologickou jednotku (ALU), který je schopen provádět univerzální příkazy z vnitřní paměti o datech obsažených ve vnitřní paměti.

Pozn. Vnitřní paměť lze rozšířit pomocí vnější paměti.

„Mikroprocesorový mikroobvod“ (3): „monolitický integrovaný obvod“ nebo „vícečipový integrovaný obvod“ obsahující aritmetickou logickou jednotku (ALU), který je schopen provádět řady univerzálních instrukcí z vnější paměti.

Pozn. 1. „Mikroprocesorový mikroobvod“ obvykle neobsahuje integrální paměť přístupnou uživateli, avšak paměť na čipu je možno použít pro výkon jeho logické funkce.

Pozn. 2. Patří sem i soustavy čipů, které jsou konstruovány tak, aby při vzájemném spojení vykonávaly funkci „mikroprocesorového mikroobvodu“.

„Mikroorganismy“ (1, 2): bakterie, viry, mykoplasmata, rickettsie, chlamydie nebo houby ať již přírodní, zesílené nebo modifikované, buď ve formě „izolovaných živých kultur“, nebo substrátu obsahujícího živý materiál, který byl záměrně naočkován nebo nakažen těmito kulturami.

„Střely“ (1, 3, 6, 7, 9): kompletní raketové systémy a vzdušné prostředky bez posádky schopné dopravit nejméně 500 kg užitečného nákladu na vzdálenost nejméně 300 km.

„Elementární vlákno“ (1): nejtenčí složka vlákna, obvykle o průměru několika mikrometrů.

„Monolitický integrovaný obvod“ (3): kombinace pasivních nebo aktivních ‚obvodových prvků‘ nebo obou těchto prvků, které:

a. jsou vytvářeny procesy difuze, implantace nebo nanášení uvnitř nebo na povrchu jednoho polovodičového elementu, tzv. ‚čipu‘;

b. lze je považovat za neoddělitelně sdružené; a

c. vykonávají jednu nebo více funkcí obvodu.

Pozn. ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

„Monolitický mikrovlnný integrovaný obvod“ („MMIC“) (3, 5): „monolitický integrovaný obvod“, který pracuje na mikrovlnné nebo milimetrové vlnové frekvenci.

„Jednospektrální zobrazovací snímače“ (6): snímače schopné získávat obrazová data z jednoho diskrétního spektrálního pásma.

„Vícečipový integrovaný obvod“ (3): dva nebo více „monolitických integrovaných obvodů“, které jsou připojeny do jedné společné „podložky“.

„Vícekanálový analogově-číslicový převodník (ADC)“ (3): zařízení, která obsahují více než jeden ADC, navržená tak, aby měl každý ADC svůj vlastní analogový vstup.

„Vícespektrální zobrazovací snímače“ (6): snímače schopné současně nebo postupně získávat obrazová data ze dvou nebo více diskrétních spektrálních pásem. Snímače, které mají více než dvacet diskrétních spektrálních pásem, se někdy označují jako hyperspektrální zobrazovací snímače.

„Přírodní uran“ (0): uran obsahující směs izotopů, která se vyskytuje v přírodě.

„Řadič přístupu do sítě“ (4): fyzické rozhraní pro distribuovanou přepojovací síť. Používá společné médium, které pracuje se stejnou „digitální přenosovou rychlostí“, a pro přenos používá rozhodování (např. rozlišující znak nebo detekci vysílání). Nezávisle na jakýchkoli jiných prostředcích volí pakety nebo skupiny dat (např. IEEE 802), které jsou mu adresovány. Je to modul, který lze integrovat do počítače nebo telekomunikačního zařízení k zajištění komunikačního přístupu.

„Jaderný reaktor“ (0): kompletní reaktor, který je schopen pracovat tak, aby udržel řízenou štěpnou řetězovou reakci. Mezi „jaderné rektory“ patří všechny položky, které jsou umístěny uvnitř reaktorové nádoby nebo jsou s ní přímo spojeny, zařízení pro řízení výkonu aktivní zóny a díly, které za běžných okolností obsahují chladicí médium primárního okruhu reaktoru, přicházejí s ním do přímého kontaktu nebo řídí jeho oběh.

„Číslicové řízení“ (2): automatické řízení nějakého procesu vykonávané zařízením, které používá číslicová data, jež jsou obvykle zadávána během provádění operace (viz ISO 2382:2015).

„Objektový kód“ (GSN): strojem proveditelná forma vhodného vyjádření jednoho nebo více postupů „zdrojového kódu“ (zdrojového jazyka) sestaveného programovacím systémem.

„Provoz, správa nebo údržba“ („OAM“) (5): provádění jednoho či několika z následujících úkolů:

a. zřízení nebo správa některé z těchto možností: 1. uživatelských nebo administrátorských účtů nebo práv; 2. nastavení zboží; nebo 3. autentizační údaje související s podporou úkolů popsaných v bodech a.1. nebo a.2.;

b. sledování nebo správa provozního stavu nebo výkonu zboží; nebo

c. správa protokolů nebo kontrolních údajů souvisejících s podporou úkolů popsaných v bodech a. nebo b.

Pozn.: „Provoz, správa nebo údržba“ nezahrnuje žádný z následujících úkolů ani souvisejících funkcí při správě klíčů:

a. zajištění nebo vylepšení jakékoli šifrovací funkce, která přímo nesouvisí se zřízením nebo správou autentizačních údajů souvisejících s podporou úkolů popsaných výše v bodech a.1. nebo a.2.; nebo

b. použití šifrovací funkce na úrovni předávání nebo údajů týkajících se daného zboží.

„Optický integrovaný obvod“ (3): „monolitický integrovaný obvod“ nebo „hybridní integrovaný obvod“, který obsahuje jednu nebo více součástí, které mají fungovat jako fotobuňka, světelný zářič nebo které mají vykonávat jednu či více optických nebo elektrooptických funkcí.

„Optické přepojování“ (5): směrování nebo přepojování signálů v optické formě bez přeměny na elektrické signály.

„Celková proudová hustota“ (3): celkový počet ampérzávitů v cívce (tj. počet závitů násobený maximálním proudem protékajícím každým závitem) dělený celkovým průřezem cívky (sestávající ze supravodivých vláken, kovové matrice, v níž jsou supravodivá vlákna zalita, zalévacího materiálu, chladicích kanálů atd.).

„Účastnický stát“ (7, 9): účastnický stát Wassenaarského ujednání. (viz www.wassenaar.org)

„Špičkový výkon“ (6): nej