2008R0555 — CS — 01.01.2016 — 011.002

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 555/2008

ze dne 27. června 2008,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008 o společné organizaci trhu s vínem, pokud jde o programy podpory, obchod se třetími zeměmi, produkční potenciál a kontroly v odvětví vína







KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem, o změně nařízení (ES) č. 1493/1999, (ES) č. 1782/2003, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 3/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2392/86 a (ES) č. 1493/1999 ( 1 ), a zejména na články 22, 84, 89, 97, 107, 117 a čl. 121 písm. b) a c) uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízením (ES) č. 479/2008 se mění předchozí režim pro odvětví vína stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem ( 2 ) a zrušuje uvedené nařízení ke dni 1. srpna 2008. (2) Stávající prováděcí pravidla pro odvětví vína jsou obsažena v několika nařízeních, která byla často pozměňována. Tato prováděcí pravidla týkající se tržních mechanismů, obchodu se třetími zeměmi, produkčního potenciálu a kontrol v odvětví vína je třeba změnit v důsledku úprav provedených v režimu odvětví vína nařízením (ES) č. 479/2008 i z hlediska získaných zkušeností. Je třeba přijmout prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 479/2008. (3) Níže uvedená nařízení Komise by proto měla být zrušena a nahrazena novým nařízením: — (ES) č. 1227/2000 ze dne 31. května 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají produkčního potenciálu ( 3 ); — (ES) č. 1623/2000 ze dne 25. července 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají mechanismů trhu ( 4 ); — (ES) č. 2729/2000 ze dne 14. prosince 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro kontroly v odvětví vína ( 5 ); — (ES) č. 883/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro obchod se třetími zeměmi s výrobky v odvětví vína ( 6 ). (4) Hlava II nařízení (ES) č. 479/2008 obsahuje ustanovení o novém programu podpory k financování zvláštních podpůrných opatření v odvětví vína, o němž se rozhoduje na úrovni členských států. Uvedený rámec je třeba doplnit ustanovením prováděcích pravidel. (5) Je třeba zavést postup pro první předložení programu podpory. Rovněž by měl být zaveden postup pro každoroční změny programů podpory na následující rok, aby mohly být upraveny s ohledem na jakékoli nové podmínky, které nebylo možné předvídat v době, kdy byly programy předkládány. Všechny tyto změny by měly podléhat určitým omezením a podmínkám, aby bylo zajištěno, že budou zachovány celkové cíle schválených programů. (6) Na základě čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou členské státy rozhodnout, že vypracují programy podpory na územní úrovni, kterou pokládají za nejvhodnější. Vzhledem k tomu, že členské státy odpovídají za schvalování těchto plánů, měly by v tomto případě stanovit pravidla pro předkládání a schvalování plánů, jakož i pro minimální údaje v těchto plánech. (7) Článek 10 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví nové podpůrné opatření pro propagaci na trzích třetích zemí. Je třeba určit podrobná pravidla týkající se zavedení tohoto nového opatření. (8) Je třeba vypracovat pravidla v oblasti odkazů na konkrétní původ výrobků, které jsou předmětem informačních a propagačních kampaní, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže. (9) V zájmu právní jistoty je třeba, aby byly informace šířené v rámci propagační kampaně v souladu s právními předpisy třetích zemí, na které jsou zaměřeny. (10) Je třeba stanovit kritéria pro výběr žádostí a jejich přezkoumání členskými státy tak, aby se zajistilo dodržování pravidel Společenství a účinnost prováděných podpůrných opatření. (11) Pro zajištění účinnosti opatření Společenství musí členské státy zajistit, aby schválené propagační kampaně odpovídaly jejich celostátním a regionálním programům propagace a doplňovaly je. V zájmu dosažení synergického účinku mohou členské státy připravit kolektivní propagační kampaň, přičemž je třeba učinit opatření umožňující spolupráci mezi dotyčnými členskými státy. Přednost by měla být dána mikropodnikům a malým a středním podnikům, které potřebují podporu Společenství více než velké podniky. (12) Aby se zamezilo zdvojování plateb v souvislosti s propagačními opatřeními financovanými v rámci nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích ( 7 ) nebo nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) ( 8 ), je třeba stanovit vzájemné vyloučení těchto plateb. (13) Článek 11 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví podpůrné opatření pro restrukturalizaci a přeměnu vinic. Ustanovení čl. 11 odst. 3 druhého pododstavce tohoto nařízení zejména stanoví, že se podpora pro restrukturalizaci a přeměnu vinic nevztahuje na běžnou obnovu starých vinic po skončení jejich přirozené životnosti. (14) Kromě toho mohou členské státy přijmout pravidla o minimální rozloze pozemku, aby byla zajištěna skutečná účinnost tohoto systému na produkční potenciál. (15) Při provádění článku 11 nařízení (ES) č. 479/2008 disponují členské státy širokým prostorem pro rozhodování ohledně rozsahu a výše podpory, včetně platby paušálních částek, stanovení nejvyšší částky podpory na hektar nebo rozlišení výše podpory na základě objektivních kritérií v rámci omezení podle hlavy II kapitoly I uvedeného nařízení a příslušných prováděcích ustanovení. Přesto by měla být stanovena společná pravidla. Je žádoucí určit opatření a stanovit lhůty pro jejich provedení a odpovídající kontrolu. Uvedená pravidla by se měla též týkat využití práv na opětovnou výsadbu, která vyplývají z vyklučení určité plochy, pokud je uvedeno v projektu, aby bylo možno poskytnout vyšší podporu z důvodu vyšších nákladů s tím spojených. (16) Pro účely ověření by měla výplata podpory proběhnout zpravidla až po provedení příslušného opatření nebo celého souboru opatření. Platbu lze však provést dříve, pokud je složena jistota na provedení příslušného opatření nebo celého souboru opatření. (17) Měla by být stanovena podrobná ustanovení pro účast na financování systému restrukturalizace a přeměny vinic. Je třeba přijmout opatření pro účinné vynakládání finančních prostředků vyhrazených pro uvedený systém, a zejména opatření týkající se vyplácení záloh. (18) Článek 12 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví nové podpůrné opatření pro zelenou sklizeň. Vzhledem k zásadě subsidiarity je třeba členským státům uložit odpovědnost za správní opatření týkající se postupu vyřizování žádostí o podporu na zelenou sklizeň. Členské státy by měly mít možnost určit datum, dokdy požadují od producentů, aby dokončili uvedené operace, aby byl vzhledem k časovým omezením a blížící se sklizni dostatek času pro provedení nezbytných kontrol před poskytnutím plateb. (19) S ohledem na prostředky vynakládané v režimu zelené sklizně je třeba stanovit systematické ověření dotyčných ploch na místě po provedení zelené sklizně. Toto ověření musí potvrdit, že bylo provedeno úplné zničení vinných hroznů. Zároveň by mělo potvrdit, že byly řádně dodrženy všechny rostlinolékařské požadavky a požadavky ochrany životního prostředí. Pro účely ověření by měla být prémie vyplacena až po kontrole provedení zelené sklizně. (20) Kromě toho by měla být stanovena maximální výše podpory s cílem zajistit, aby se tato podpora neujala jako stálá alternativa pro odbyt výrobků vedle jejich uvádění na trh. (21) Článek 13 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví nové podpůrné opatření pro vytvoření vzájemných fondů. Je třeba stanovit podrobná pravidla týkající se tohoto nového opatření. Tato pravidla by měla v maximální možné míře umožňovat pružnost a rychlé používání v případě krizí, a proto by měla umožňovat přijímání rozhodnutí ze strany samotných členských států a organizací producentů. Zároveň by však měla zabránit zneužívání a měla by stanovit limity pro používání, a to i ve finanční rovině. Vzhledem k tomu, že úroveň organizace producentů v nových členských státech je obecně nižší než v ostatních členských státech, je třeba jim poskytnout vyšší strop podpory. (22) Článek 14 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví nové podpůrné opatření pro pojištění sklizně. Je třeba stanovit podrobná pravidla týkající se zavedení tohoto nového opatření. Tato pravidla by měla v maximální možné míře umožňovat pružnost. Zároveň by však měla zabránit zneužívání a měla by stanovit limity pro používání, a to i ve finanční rovině. (23) Článek 15 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví nové podpůrné opatření pro hmotné a nehmotné investice do podniků. Je třeba stanovit podrobná pravidla týkající se zavedení tohoto nového opatření v souladu se stejným opatřením zavedeným v oblasti rozvoje venkova. Je třeba stanovit způsobilé druhy investic, včetně investic do vývoje nových výrobků, postupů a technologií, a vymezit orientační způsobilé náklady. (24) Článek 16 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví podpůrné opatření pro destilaci vedlejších výrobků. Je třeba stanovit podrobná pravidla týkající se zavedení tohoto nového opatření, a zejména podmínky odstranění vedlejších výrobků, jakož i účel a maximální výši podpory pro destilaci matolin, vína a vinných kalů. (25) Článek 17 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví přechodné podpůrné opatření pro destilaci na konzumní alkohol. Je třeba stanovit podrobná pravidla týkající se zavedení tohoto nového opatření, a zejména účel a případné úpravy podpory. (26) Článek 18 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví přechodné podpůrné opatření pro nouzovou destilaci. Je třeba stanovit podrobná pravidla týkající se zavedení tohoto opatření, a zejména postup a způsoby této podpory a kritéria, k nimž je třeba přihlédnout při stanovení její výše. (27) Článek 19 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví přechodné podpůrné opatření pro použití moštu k obohacení. Je třeba stanovit podrobná pravidla týkající se zavedení tohoto opatření, a zejména účel a maximální výši podpory, jakož i specifické kontroly výrobku použitého pro zvýšení obsahu alkoholu. (28) Pro účely monitorování provádění hlavy II nařízení (ES) č. 479/2008 a náležité řízení trhu je mimořádně důležité, aby měla Komise k dispozici příslušné údaje o provádění programů podpory. V této souvislosti je také nezbytné upřesnit, jaké údaje musí obsahovat zprávy a hodnocení programů podpory, aby mohla být posouzena jejich efektivnost a účinnost. (29) Kromě specifických ustanovení tohoto nařízení by měla být uplatňována rovněž obecná pravidla týkající se rozpočtové kázně, zejména v případě neúplných nebo nesprávných prohlášení členských států. (30) Pravidla finanční správy systému by se měla řídit prováděcími předpisy k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky ( 9 ). (31) Podle čl. 76 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 se u hroznových šťáv a moštů, u nichž je použití celní sazby závislé na dovozní ceně výrobku, ověřuje skutečná výše této ceny kontrolou každé zásilky nebo podle paušální dovozní hodnoty. Současná situace v dovozu hroznové šťávy a hroznového moštu do Společenství, zejména nepravidelnost těchto dovozů z hlediska objemu, frekvence a míst dovozu a původu těchto výrobků, neumožňuje stanovit reprezentativní paušální dovozní hodnoty odrážející skutečnou výši dovozní ceny. Za těchto okolností by měla být tato cena ověřována kontrolou jednotlivých zásilek. (32) Dovozní cena, na jejímž základě se dovážené výrobky zařazují do společného celního sazebníku, se musí rovnat ceně FOB těchto výrobků společně s náklady na pojištění a přepravu na místo vstupu na celní území Společenství. (33) Podle čl. 82 odst. 3 nařízení (ES) č. 479/2008 musí být k dováženým výrobkům uvedeným v daném článku přiloženo osvědčení a zpráva o výsledku rozboru vypracovaná subjektem nebo útvarem pověřenými třetí zemí, z níž jsou výrobky vyváženy. Je třeba stanovit požadavky pro sestavování zprávy o výsledku rozboru. (34) Pro zjednodušení kontrol by mělo být umožněno, aby byly výrobky dovážené ze třetích zemí, které se přepravují v omezeném množství a jsou baleny v malých nádobách, osvobozeny od předkládání osvědčení a zprávy o výsledku rozboru. (35) V zájmu co nejlepší harmonizace by mělo být osvobození od předkládání osvědčení a zprávy o výsledku rozboru pro vinařské výrobky dovážené do Společenství v souladu s celními pravidly o osvobození a předpisy pro průvodní doklady pro zásilky vinařských výrobků uvnitř Společenství. (36) Použití postupů elektronického zpracování dat v různých oblastech administrativní činnosti postupně nahrazuje ruční vkládání dat. Je proto žádoucí, aby bylo rovněž možné použít počítačové a elektronické postupy při vydávání a použití dokladů V I 1 a V I 2. (37) Některé třetí země s účinným systémem kontroly producentů vína, prováděným jejich subjekty nebo útvary uvedenými v čl. 82 odst. 3 nařízení (ES) č. 479/2008, vyjádřily zájem oprávnit samotné producenty k vydávání osvědčení a zpráv o výsledku rozboru. S ohledem na zjednodušení obchodu s těmito třetími zeměmi a za předpokladu, že mají se Společenstvím dobré obchodní vztahy a mají se Společenstvím uzavřeny dohody, které obsahují ustanovení o posílení spolupráce při prevenci podvodného jednání, je vhodné umožnit, aby se doklady vydávané samotnými producenty považovaly za doklady vydávané uvedenými subjekty nebo útvary třetích zemí, podobně jako je to již možné u vína pocházejícího ze Společenství. V těchto případech by měly být poskytnuty dostatečné záruky a prováděny řádné kontroly vydávání těchto dokladů. (38) Měly by být zveřejněny seznamy jmen a adres subjektů a laboratoří oprávněných ve třetích zemích vydávat osvědčení a zprávy o výsledku rozboru, aby příslušné subjekty ve Společenství, které dohlížejí na dovoz vinařských výrobků, mohly v případě nutnosti provádět potřebné kontroly. (39) Měla by být stanovena forma a v případě potřeby obsah osvědčení a zprávy o výsledku rozboru a požadavky pro jejich použití, aby byla zjednodušena kontrola, kterou provádějí příslušné orgány členských států. (40) U každé zásilky dováženého výrobku by mělo být kontrolováno osvědčení a případně zpráva o výsledku rozboru, aby se zamezilo podvodnému jednání. Proto je třeba, aby tento doklad nebo doklady byly přiloženy ke každé zásilce do doby, než je převzata pod kontrolu Společenství. (41) Pro zohlednění obchodních zvyklostí by měly být příslušné orgány při rozdělení zásilky vína oprávněny nechat za vlastního dohledu pořídit výpisy z osvědčení a zprávy o výsledku rozboru, které se přikládají ke všem novým zásilkám vzniklým rozdělením. (42) Pro zajištění rychlé a účinné ochrany spotřebitelů je nezbytné stanovit možnost pozastavení nových opatření v případě podvodného jednání nebo ohrožení zdraví spotřebitelů. (43) Rovněž by měla být stanovena jednoduchá pravidla pro doklady předkládané při dovozu z jiné třetí země, než je země původu vinařského výrobku, neprošel-li tento výrobek podstatným zpracováním. (44) Vývozcům a orgánům by měla být usnadněna práce tím, že se skutečnost, že alkohol přidaný k likérovému vínu a alkoholizovanému vínu pro destilaci je vinného původu, uvede v dokladu V I 1 a nepožaduje se pro tento účel zvláštní doklad. Ze stejného důvodu by měl doklad V I 1 sloužit jako osvědčení pro označení původu, které se požaduje při dovozu vína se sníženou celní sazbou. U některého vína se však nepožaduje osvědčení ani zpráva o výsledku rozboru, je-li předloženo osvědčení označení původu. Mělo by být stanoveno, že doklad V I 1 lze používat pro osvědčování označení původu uvedeného likérového vína a že část zprávy o výsledku rozboru není třeba vyplňovat. (45) Pro dovozy vína v rámci koncesí stanovených v dohodách s některými třetími zeměmi je nutno předložit osvědčení, že dotyčné víno splňuje podmínky pro přístup ke koncesím, vydané úředním subjektem nebo subjektem úředně uznaným oběma smluvními stranami a uvedeným ve společně vypracovaném seznamu. (46) Je vhodné, aby členské státy zaslaly Komisi seznamy úředních nebo úředně uznaných subjektů, které navrhují k vydávání takových osvědčení, aby tak Komise mohla tyto seznamy vypracovat a vyměnit s dotyčnými třetími zeměmi. V zájmu usnadnění úkolů takových subjektů je vhodné, aby byly seznamy předkládány ve vhodné formě a na vhodném záznamovém nosiči. (47) Článek 85 a 86 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví postup pro řešení protiprávní výsadby. Je třeba stanovit podrobná pravidla pro sankce, které lze uložit producentům, kteří nesplnili novou povinnost legalizace nebo klučení týkající se vinic osázených bez příslušného práva na výsadbu před 1. zářím 1998, a pro zaslání příslušných sdělení členskými státy Komisi. Aniž jsou dotčeny předchozí sankce uložené členskými státy, sankce použitelná v případě nesplnění povinnosti vyklučit protiprávně osázenou plochu by měla být dostatečně vysoká, aby motivovala producenty ke splnění této povinnosti. Tato sankce by se tedy měla rovnat alespoň dvojnásobku průměrné hodnoty prémie za vyklučení. (48) Ustanovení čl. 87 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví, aby v případě, kdy mohou být výrobky z protiprávně osázených vinic uvedeny do oběhu pouze pro účely destilace, byly požadovány důkazy o neuvádění výrobků do oběhu. Pro zesílení kontroly by měly být možné způsoby neuvádění do oběhu omezeny na tři případy, a to na dodávku za účelem destilace, zelenou sklizeň na náklady dotyčného producenta nebo spotřebu domácnosti vinaře, pokud celková plocha vinice nepřesahuje 0,1 hektaru. Je vhodné stanovit termín pro předkládání smluv o destilaci uvedených ve zmíněném článku. V zájmu zajištění účinné organizace kontroly je třeba, aby producenti provádějící zelenou sklizeň informovali včas příslušné úřady o svém záměru. Pro zlepšení možnosti kontroly by měly mít členské státy možnost stanovit producentům povinnost zaslat předem oznámení, který ze tří způsobů neuvádění do oběhu hodlají použít, a rovněž dále omezit výběr producentů týkající se možných způsobů neuvádění do oběhu. (49) Pro zajištění spravedlivého a kontrolovatelného využívání rozpočtu Společenství by měly být v případě, že členské státy nesplní ohlašovací povinnost týkající se protiprávní výsadby, stanoveny sankce s finančními dopady. (50) Podle čl. 91 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou být práva na novou výsadbu udělena v rámci opatření ke scelování pozemků nebo k vyvlastnění ve veřejném zájmu. Aby bylo zamezeno obcházení zákazu výsadby v čl. 90 odst. 1 uvedeného nařízení, neměl by rozsah těchto práv na novou výsadbu překročit rozsah nezbytný k osázení plochy odpovídající 105 % plochy, o niž přišli producenti v důsledku uvedených opatření. (51) Podle čl. 91 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou být práva na novou výsadbu využita také pro pokusy a zakládání porostů za účelem produkce roubů. Plochy osázené v souladu s uvedeným udělením práv na novou výsadbu lze používat pouze pro stanovené účely a vinařské výrobky vyrobené z hroznů pocházejících z těchto ploch by neměly být uváděny na trh. Probíhající vinohradnické pokusy a zakládání porostů za účelem produkce roubů by měly pokračovat podle stávajících předpisů. (52) Podle čl. 91 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou být práva na novou výsadbu udělena také na plochy, z nichž získané víno nebo výrobky z révy vinné jsou určeny výhradně ke spotřebě v rodině vinaře. Vzhledem k tomu, že je produkce pro samozásobení v některých členských státech značně rozšířena, může tato úprava vést v některých případech k nadměrnému administrativnímu zatížení. Proto je třeba členským státům umožnit připouštět takové plochy i bez udělení příslušného práva na výsadbu, jestliže se jedná o malé plochy, vinohradnictví není provozováno k obchodním účelům a není tím narušena rovnováha trhu. Příslušné plochy a producenti by měli být přiměřeně kontrolováni a nedodržení předpisů by mělo být potrestáno sankcemi, včetně vyklučení dotyčné plochy. (53) Práva na opětovnou výsadbu by neměla být udělena pro plochy, které byly povinně vyklučeny z důvodu porušení požadavků nařízení (ES) č. 479/2008. Ze stejného důvodu by neměla být udělena práva na opětovnou výsadbu na vyklučené plochy, na které byla udělena práva na novou výsadbu k jiným účelům než pro produkci vína k obchodním účelům. (54) Podle čl. 92 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008 je producentům, kteří se zaváží do budoucna k vyklučení nějaké plochy vinic, uděleno právo na opětovnou výsadbu. Toto právo by mělo být uděleno pouze v případě, že dotyčný producent nemá dostatečná práva na osázení plochy odpovídající ploše, kterou hodlá vyklučit. Na každé právo na opětovnou výsadbu udělené na základě takového závazku by měla být složena jistota, aby bylo zajištěno splnění uvedeného závazku. Dokud souběžně existuje plocha určená k vyklučení a nově osázená plocha, může být uváděno na trh pouze víno z jedné z těchto ploch, aby se zabránilo narušení rovnováhy na trhu. (55) Podle článku 93 nařízení (ES) č. 479/2008 jsou za účelem zlepšení řízení produkčního potenciálu vytvářeny nebo zachovávány státní a/nebo regionální rezervy práv na výsadbu. Ve snaze zabránit narušení rovnováhy trhu by neměl převod práv prostřednictvím systému rezerv vést k celkovému nárůstu produkčního potenciálu na území členských států. Podobný zákaz zvyšování produkčního potenciálu již byl stanoven v případě převodu práv mezi podniky v čl. 92 odst. 5 uvedeného nařízení. Přitom mohou členské státy využít při převodu práv na výsadbu koeficientu krácení. (56) Podle čl. 93 odst. 5 nařízení (ES) č. 479/2008 členské státy nepoužijí systém rezerv, pokud mohou prokázat, že na svém území disponují účinným systémem pro správu práv na výsadbu. Přitom mají členské státy možnost na částech svého území použít systém rezerv a na jiných částech svého území použít jiný účinný systém. Členské státy, které chtějí využít možnosti podle uvedeného článku, by měly být schopny prokázat existenci takového systému a nezbytnost případných odchylek od hlavy V kapitoly I uvedeného nařízení. (57) Podle čl. 90 odst. 6 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou členské státy rozhodnout, že ponechají zákaz výsadby révy moštových odrůd nejpozději do 31. prosince 2018. Je vhodné stanovit, aby členské státy, které zamýšlejí využít této možnosti, sdělily včas svůj záměr Komisi. (58) Článek 100 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví, že prémii za klučení lze udělit pouze na plochy, které jsou udržované. Aby mohly úřady ověřit mimo rámec povinných kontrol na místě, zda je nějaká plocha náležitě udržována, je třeba stanovit povinnost předložit důkaz o produkci dané vinice. To by mělo být zajištěno prostřednictvím prohlášení o sklizni z předchozích let nebo, není-li z dostatečně zdůvodněných příčin prohlášení o sklizni k dispozici, pomocí jiných prostředků stanovených členskými státy pro tento účel, jejichž důvěryhodnost musí členské státy důkladně ověřit. (59) Podle čl. 104 odst. 4 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou členské státy vyloučit horské oblasti a příkré svahy z režimu klučení. Tato výjimka by se měla týkat teras vybudovaných na příkrých svazích, bez nichž by bylo pěstování příliš obtížné nebo by vedlo k závažné erozi. Je vhodné stanovit na základě obecně přijatých odborných standardů kritéria pro oblasti, které mohou být předmětem těchto výjimek. Kromě toho podle čl. 104 odst. 5 a odst. 6 uvedeného nařízení mohou členské státy vyloučit také určité oblasti na základě požadavků ochrany životního prostředí a Řecko může vyloučit vinice na ostrovech v Egejském moři a na řeckých ostrovech v Jónském moři, s výjimkou ostrovů Kréta a Euboia. Tyto výjimky je třeba řádně doložit a pravidelně sdělovat Komisi. (60) Vzhledem ke zkušenostem získaným v rámci používání dřívějšího opatření na konečné vzdání se vinohradnictví by měl být systém rozsahu prémie zachován. Nový rozsah prémie za klučení vychází z rozsahu prémie platného v rámci režimu před vstupem nařízení (ES) č. 479/2008 v platnost, k němuž se doplní + 20 % v roce 2009, + 10 % v roce 2010 a 0 % v roce 2011. (61) Vzhledem k zásadě subsidiarity je třeba členským státům uložit odpovědnost za správní opatření týkající se postupu pro poskytování prémie za klučení. Členské státy by měly mít možnost určit datum, dokdy požadují od producentů, aby dokončili klučení, aby byl dostatek času na provedení nezbytných kontrol před poskytnutím plateb, které musí být provedeny do 15. října. (62) Pro zajištění efektivního využití prostředků vyhrazených na opatření na klučení je třeba, aby členské státy stanovily systém umožňující ověřit, zda jsou žádosti o prémii opodstatněné, včetně případného písemného závazku a povinnosti producenta nést náklady vzniklé v souvislosti s vyřizováním jeho žádosti pro případ, že bude žádost stažena bez náležitého zdůvodnění. (63) V zájmu ověření by měla být prémie vyplacena až po provedení vyklučení. (64) Podle čl. 104 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 mají členské státy možnost zamítnout všechny další žádosti o režim klučení na svém území nebo v dané oblasti, pokud celková plocha vyklučených vinic dosáhne na jejich území 8 % nebo v dané oblasti 10 %. Je vhodné požádat členské státy, aby takovéto rozhodnutí sdělily Komisi. (65) Pro účely monitorování provádění hlavy II a hlavy V nařízení (ES) č. 479/2008 a náležité řízení trhu je mimořádně důležité, aby byly Komisi poskytovány příslušné údaje o produkčním potenciálu. V této souvislosti je také nezbytné upřesnit, jaké údaje musí obsahovat soupis podle článku 109 uvedeného nařízení. (66) Pro vytvoření jednotnější základny pro výplatu podpory na opatření týkající se restrukturalizace a přeměny vinic, zelené sklizně a prémie za klučení je vhodné vymezit na úrovni Společenství pravidla pro měření ploch, neboli stanovit, jaká plocha odpovídá vinici. (67) Je třeba zavést opatření ke kontrolám nezbytným pro zajištění řádného uplatňování nařízení (ES) č. 479/2008 a tohoto nařízení, jakož i příslušné sankce platné v případě zjištěných nesrovnalostí. Uvedená opatření by měla zahrnovat jak konkrétní kontroly a sankce stanovené na úrovni Společenství, tak i dodatečné vnitrostátní kontroly a sankce. Tyto kontroly a sankce by měly být odrazující, účinné a přiměřené. (68) Všechny kontroly produkčního potenciálu by měly vycházet zejména z registru vinic. (69) S ohledem na důležitost kontrolování produkčního potenciálu a na prostředky vynakládané v režimu klučení je třeba stanovit systematické ověření dotyčných ploch na místě před klučením a po něm. Avšak v členských státech, které mají k dispozici spolehlivý grafický nástroj a aktualizované informace o dotyčné ploše, by mělo být možné provést kontrolu před klučením administrativně. Co se týká kontroly po klučení, lze použít pro ověření, zda byly vinice skutečně vyklučeny, dálkové snímání, a proto by mělo být jeho použití povoleno pro tuto fázi kontroly (ex post). Vzhledem k obtížím při výpočtu plochy pomocí dálkového snímání by měla být tato metoda povolena pouze v případě klučení celých vinic nebo je-li rozlišení dálkového snímání 1 m2 a vyšší. V každém případě je třeba provést skutečně na místě buď alespoň kontrolu před vyklučením, nebo kontrolu po něm. (70) V zájmu jednotného používání ustanovení v odvětví vína je žádoucí stanovit pravidla pro upřesnění již platných kontrolních postupů na úrovni jednotlivých členských států a Společenství a zajistit přímou spolupráci orgánů pověřených kontrolou v odvětví vína. (71) Za účelem řádného používání právní úpravy v odvětví vína je třeba stanovit pravidla, podle kterých si budou vnitrostátní orgány a Komise poskytovat vzájemnou úřední pomoc. Je žádoucí, aby tato pravidla nebránila uplatňování zvláštních ustanovení o výdajích Společenství, trestních věcech a správních sankcích v jednotlivých členských státech. (72) Je třeba, aby členské státy zajistily efektivnost činnosti orgánů pověřených kontrolou v odvětví vína. Za tímto účelem by měly jmenovat orgán, který bude zajišťovat kontakt s ostatními členskými státy a s Komisí. Velmi důležitá je také koordinace kontrolní činnosti mezi příslušnými orgány ve všech členských státech, kde kontroly v odvětví vína vykonává více orgánů. (73) Je třeba, aby členské státy přijaly nezbytná opatření, aby pracovníci příslušných orgánů měli přiměřené vyšetřovací pravomoci nezbytné pro zajištění dodržování pravidel a jejich jednotné používání v celém Společenství. (74) Na rozvoji obchodu mezi členskými státy, zejména trvale vzrůstajícím počtu mezinárodních podniků v tomto odvětví, a na tom, že pravidla řízení tohoto odvětví nabízejí možnost realizovat, ať s podporou nebo bez ní, činnosti v jiném místě než v místě původu výrobku nebo je na jiné místo přenášet, je zřetelná vzájemná závislost trhů s vínem. Proto je nezbytná větší harmonizace kontrolních postupů a užší spolupráce mezi různými kontrolními orgány. (75) V zájmu účinné spolupráce mezi členskými státy při provádění ustanovení v odvětví vína je žádoucí, aby příslušný orgán jednoho členského státu mohl na požádání spolupracovat s příslušnými orgány jiného členského státu. Pro tuto spolupráci a pomoc je třeba stanovit odpovídající pravidla. (76) Z důvodu složitosti některých záležitostí a naléhavosti jejich řešení je nezbytné, aby příslušný subjekt, který požaduje pomoc, mohl po dohodě s druhým subjektem mít při šetření pověřené zástupce, jež určí. (77) V případě vážného rizika podvodu nebo podvodu týkajícího se jednoho nebo několika členských států musí být různé dotčené subjekty schopny automaticky poskytnout úřední pomoc bez předchozího dožádání. (78) S ohledem na povahu informací vyměňovaných na základě tohoto nařízení je třeba chránit jejich důvěrnost služebním tajemstvím. (79) K harmonizaci kontrolních rozborů v celém Společenství byla nařízením (ES) č. 2729/2000 vytvořena databanka analytických hodnot při Společném výzkumném středisku (SVS), ve které jsou evidovány vzorky a zprávy členských států o výsledcích rozboru. (80) Použití referenčních metod izotopového rozboru zajistí účinnější kontrolu obohacení vinařských výrobků, prokázání přídavku vody do těchto výrobků nebo spolu s rozborem jiných vlastností izotopů lze prověřit pravdivost údajů o původu. Za účelem zjednodušení vyhodnocení výsledků těchto rozborů by tyto výsledky měly být porovnány s výsledky dřívějších rozborů provedených stejnou metodou u výrobků obdobných vlastností, jejichž původ a způsob produkce byly prokázány. (81) Izotopový rozbor vína nebo vinařských výrobků je třeba provádět podle referenčních analytických metod stanovených v článku 31 nařízení (ES) č. 479/2008. (82) Aby bylo zjednodušeno vyhodnocování výsledků rozborů prováděných ve Společenství v laboratořích k tomu vybavených a zaručena srovnatelnost výsledků rozborů, je třeba stanovit jednotná pravidla pro odběr vzorků hroznů a pro vinifikaci a uchovávání těchto vzorků. (83) Aby byla zaručena kvalita a srovnatelnost analytických údajů, je třeba, aby laboratoře, které jsou členskými státy pověřeny izotopovým rozborem vzorků pro databanku, vyhovovaly uznávaným kritériím kvality. (84) Izotopový rozbor je metoda rozboru používaná pro kontrolu a potírání podvodů v odvětví vína, která vyžaduje vysoce specializované vědecké znalosti a technické vybavení. Většina členských států, které vstoupily do Společenství v roce 2004 nebo 2007, nemá pro tuto metodu náležité vybavení. V zájmu zajištění jednotného používání kontrolních postupů je třeba, aby Společné výzkumné středisko provádělo rozbor pro tyto členské státy, dokud nebudou plně vybaveny a schopny provádět tento úkol. (85) Vzhledem k tomu, že izotopový rozbor vinařských výrobků a jeho vyhodnocení jsou technicky složité postupy, musí být při zaručení ochrany údajů databanka SVS přístupná pro úřední laboratoře používající tuto metodu rozboru a na žádost i pro jiné úřední orgány členských států, aby bylo harmonizováno vyhodnocení výsledků rozborů. (86) Nařízení (ES) č. 2729/2000 obsahuje pravidla pro odběr vzorků zasílaných do úřední laboratoře v jiném členském státě a společná pravidla pro odběr vzorků k izotopovému rozboru. Tato pravidla je třeba převzít a odběr vzorků pro databanku Společenství považovat za zvláštní případ odběru vzorků vinařských výrobků v rámci přímé spolupráce příslušných orgánů. (87) Aby byla zaručena objektivita kontrol, měli by pracovníci příslušného orgánu členského státu mít možnost požádat příslušný orgán jiného členského státu o odběr vzorků. Žádající pracovník by měl mít možnost disponovat odebranými vzorky a určit laboratoř pro rozbor. (88) Je třeba stanovit podrobná pravidla pro úřední odběr vzorků v rámci spolupráce mezi příslušnými orgány členských států a pro použití těchto vzorků. Těmito pravidly se zajistí reprezentativnost a možnost ověření výsledků úředních rozborů v celém Společenství. (89) Aby bylo možné zjednodušit vyúčtování nákladů na odběr a zaslání vzorků, rozbor a organoleptické zkoušky a zajištění příslušného odborníka, je třeba přijmout zásadu, že tyto náklady jdou na vrub orgánu, který objednal odběr vzorků nebo služby odborníka. (90) Měla by být upřesněna průkaznost skutečností zjištěných při kontrolách v rámci tohoto nařízení. (91) Aby bylo zajištěno řádné provádění kontrol a odběrů vzorků hroznů na vinicích, je třeba stanovit, že zúčastněné osoby nebudou bránit kontrolám, které se jich týkají, a že jsou povinny usnadnit odběr vzorků a poskytnout informace vyžadované v rámci tohoto nařízení. (92) Měla by být přijata ustanovení, která se týkají druhu, formy a prostředků sdělení, jež jsou nezbytná k provádění tohoto nařízení. Tato sdělení by měla zahrnovat sdělení členských států zasílaných Komisi. (93) Pro zajištění spravedlivého a kontrolovatelného využívání rozpočtu Společenství je třeba v případě, že členské státy nesplní ohlašovací povinnosti, stanovit sankce s finančními dopady. (94) Členské státy by měly uchovávat informace potřebné ke kontrole a prověřování provádění ustanovení tohoto nařízení po přiměřenou dobu za účelem umožnění kontroly. (95) Platby uskutečněné podle hlavy II a hlavy V nařízení (ES) č. 479/2008 by měly být příjemcům vyplaceny v plné výši. Pro snížení administrativní zátěže by měly mít členské státy možnost vyplácet producentům podporu na pojištění prostřednictvím pojišťoven v souladu s určitými podmínkami. (96) Měla by být přijata ustanovení pro řešení případů zjevných chyb a případů vyšší moci, jakož i dalších výjimečných okolností, aby se zajistilo spravedlivé zacházení s producenty. Měla by být stanovena pravidla pro řešení uměle vytvořených situací, aby se vyloučila možnost těžit z nich jakékoli výhody. (97) Měla by být přijata ustanovení k zajištění plynulého přechodu z předchozího režimu na nový režim stanovený tímto nařízením a k provádění přechodných ustanovení stanovených v článku 128 nařízení (ES) č. 479/2008. (98) Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nedodal své stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







HLAVA I

ÚVODNÍ USTANOVENÍ

Článek 1

Oblast působnosti a používání pojmů

1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla týkající se používání těchto ustanovení nařízení (ES) č. 479/2008:

a) podpůrná opatření (hlava II),

b) obchod se třetími zeměmi (hlava IV),

c) produkční potenciál (hlava V),

d) soupis stanovený v článku 109,

e) kontroly v odvětví vína (článek 117) a

f) měření ploch stanovené v čl. 121 písm. c).

Tímto nařízením není dotčeno používání:

a) zvláštních ustanovení o vztazích mezi členskými státy při potírání podvodů v odvětví vína, pokud mohou usnadnit používání tohoto nařízení,

b) pravidel pro: i) trestní řízení nebo vzájemnou soudní pomoc mezi členskými státy ve věcech trestních, ii) řízení o správních sankcích.

2. Pojmy použité v nařízení (ES) č. 479/2008 mají v tomto nařízení stejný význam.

▼M1

3. Pro účely hlavy II se „akcí“ rozumí projekt, smlouva, ujednání nebo jiný počin uvedený v určitém programu podpory, který/která/které odpovídá jakékoli z činností v rámci opatření podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 479/2008 a provádí jej/ji/je jeden či více příjemců podpory.

▼B







HLAVA II

PROGRAMY PODPORY







KAPITOLA I

Postup předkládání

▼M5

Článek 2

Předkládání programů podpory

1. První předložení návrhu programu podpory uvedeného v čl. 103k odst. 1 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1234/2007 se vztahuje na pět rozpočtových roků v období 2009 až 2013.

▼C2

Pro rozpočtové roky 2014 až 2018 předloží členské státy Komisi návrhy programu podpory do 1. března 2013. Chorvatsko vyjimečně předloží svůj návrh programu podpory do 1. července 2013. Pokud se národní finanční rámec předpokládaný pro období od rozpočtového roku 2014 změní po tomto datu, upraví členské státy programy podpory odpovídajícím způsobem.

▼M5

Členské státy předloží Komisi svůj návrh programu podpory v elektronické podobě pomocí formuláře uvedeného v příloze I.

Členské státy předloží Komisi své finanční plánování pro návrh programu podpory uvedený v prvním a druhém pododstavci pomocí formuláře v příloze II.

2. Poté, co členské státy přijmou nebo přizpůsobí své právní předpisy týkající se návrhu programu podpory uvedeného v odstavci 1, oznámí je Komisi. Toto oznámení může být provedeno tak, že Komise bude informována o stránce, kde jsou dotčené právní předpisy veřejně dostupné.

▼M6

3. Členské státy, které se počínaje rozpočtovým rokem 2015 rozhodnou snížit částku, jež je pro programy podpory k dispozici, s cílem zvýšit své vnitrostátní stropy pro přímé platby podle článku 40 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ( 10 ), oznámí tyto částky před 1. srpnem 2013. Pokud tento pokles nebyl již uveden v návrhu programu podpory předloženém do 1. března 2013, je třeba odpovídajícím způsobem přizpůsobit údaje předložené na formulářích uvedených v přílohách I, II, III, VII a VIII.

▼M5

4. Členské státy, které se rozhodnou zavést své programy podpory včetně regionálních zvláštností, mohou předložit informace za jednotlivé regiony také na formuláři uvedeném v příloze III.

5. Členské státy jsou odpovědné za výdaje mezi datem přijetí jejich programu podpory Komisí a datem jeho použitelnosti podle čl. 103k odst. 2 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007.

▼B

Článek 3

Změny programů podpory

1. Upravené programy uvedené v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008 se předloží Komisi na formuláři v příloze I tohoto nařízení, popřípadě včetně upraveného finančního plánování na formuláři v příloze IV tohoto nařízení.

Členské státy uvedené v čl. 5 odst. 4 nařízení (ES) č. 479/2008 nemusí předkládat formulář v příloze IV.

Členské státy jsou odpovědné za výdaje mezi datem přijetí jejich upraveného programu podpory Komisí a datem jeho použitelnosti podle čl. 5 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 479/2008.

▼M13

2. Kromě případů mimořádných opatření z důvodu přírodních pohrom se změny v programech podpory mohou předkládat nejvýše dvakrát za daný rozpočtový rok, do 1. března a 30. června.

Pozměněné programy se předkládají Komisi případně spolu s:

a) aktualizovaným zněním programu podpory na formuláři uvedeném v příloze I a finanční tabulky na formuláři uvedeném v příloze IV;

b) důvody navrhovaných změn.

Odchylně od prvního pododstavce se lhůty stanovené v uvedeném pododstavci nepoužijí v roce 2014, pokud změny programu vyplývají z nových pravidel zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ( 11 ).

▼B







KAPITOLA II

Způsobilá opatření







▼M12

Oddíl 1

Propagace







▼M12

Pododdíl 1

Propagace ve třetích zemích

▼B

Článek 4

Způsobilé akce a trhy

Vína uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008 jsou způsobilá pro propagaci na trzích třetích zemí za předpokladu, že:

a) výrobky jsou určeny pro přímou spotřebu, v cílových třetích zemích pro ně existují vývozní příležitosti nebo potenciální nová odbytiště a mají vysokou přidanou hodnotu;

b) původ výrobku je uveden jako součást informační nebo propagační akce v případě vína se zeměpisným označením;

c) operace, na niž byla podpora poskytnuta, je jednoznačně vymezena, včetně specifikace příslušných výrobků, způsobu uvedení na trh a odhadovaných nákladů;

▼M6

d) pro každé programové období podpora propagačních a informačních akcí netrvá u daného příjemce v dané třetí zemi déle než tři roky; v případě potřeby však může být jedenkrát prodloužena na období nejdéle dvou let;

▼B

e) informační a/nebo propagační prostředky vycházejí z podstatných znaků vína a jsou v souladu s platnými právními předpisy v třetích zemích, na něž jsou zaměřeny;

f) příjemci musí mít dostatečný potenciál k řešení zvláštních překážek v obchodu se třetími zeměmi a zdroje pro zajištění co nejúčinnějšího provedení opatření. Členské státy zejména kontrolují, zda je k dispozici dostatek výrobků z hlediska kvality a množství pro dlouhodobé uspokojení tržní poptávky po propagační akci.

Příjemci mohou být soukromé společnosti i profesní organizace, organizace producentů, mezioborové organizace, nebo rozhodne-li tak členský stát, veřejné orgány. V žádném případě neučiní členské státy veřejný orgán jediným příjemcem propagačního opatření.

▼M6 —————

▼B

Aby nedocházelo ke zneužívání režimu, nepovolují se obvykle po dobu trvání akcí, na něž byla poskytnuta podpora, změny prvků uvedených v písmenech a) a c), pokud se neprokáže, že tyto změny umožní lepší provedení.

Článek 5

Výběrové řízení

►M3

Členské státy stanoví postup pro podání žádosti a postup pro možné prodloužení podpory podle čl. 4 prvního pododstavce písm. d), který obsahuje především pravidla pro:

◄

a) ověření souladu s požadavky a kritérii stanovenými v článku 4;

b) lhůty pro podání žádostí a pro prozkoumání vhodnosti každé navrhované akce;

c) dotčené výrobky a jejich uvádění na trh v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, vnitrostátními předpisy a příslušnou specifikací;

d) uzavírání smluv včetně případných vzorů smluv, poskytnutí jistot a opatření na výplatu záloh;

▼M3

e) hodnocení všech daných akcí, na něž byla poskytnuta podpora. V případě prodloužení podpory v souladu s čl. 4 prvním pododstavcem písm. d) se výsledky akcí, na něž byla poskytnuta podpora, navíc hodnotí též před tímto prodloužením.

▼B

2. Členské státy vyberou žádost především podle těchto kritérií:

a) soulad mezi navrhovanými strategiemi a stanovenými cíli;

b) kvalita navrhovaných opatření;

c) jejich pravděpodobný dopad a úspěšnost při zvyšování poptávky po dotčených výrobcích;

d) ujištění, že zúčastněné hospodářské subjekty pracují účinně a mají k dispozici požadované technické kapacity a že náklady na opatření, které provedou samy, nepřesahují běžné tržní sazby.

▼M6

3. Po prozkoumání žádostí vyberou členské státy ty žádosti, které nabízejí nejlepší nákladovou efektivnost. Upřednostní se:

a) mikropodniky, malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ( 12 );

b) noví příjemci, kteří v minulosti podporu nedostali a

c) příjemci, kteří se zaměřují na novou třetí zemi, v jejímž případě v minulosti v rámci tohoto režimu neobdrželi podporu. Členské státy sestaví v rámci dostupných finančních zdrojů seznam, který sdělí Komisi na formuláři uvedeném v příloze VIII, aby mohly být informovány ostatní členské státy a posílila se soudržnost opatření.

▼B

4. Dva nebo více členských států se může rozhodnout pro společnou propagační akci. Zaváží se přispívat k financování a dohodnou se na postupech administrativní spolupráce pro usnadnění procesu monitorování, provádění a kontroly.

5. Členské státy zajistí, aby byly všechny vnitrostátní nebo regionální kampaně, na něž je poskytnuta podpora, v souladu s opatřeními financovanými v rámci nařízení (ES) č. 3/2008 nebo nařízení (ES) č. 1698/2005 a s opatřeními financovanými v rámci vnitrostátních a regionálních kampaní.

6. Podpora podle článku 10 nařízení (ES) č. 479/2008 se neposkytne na operaci podporovanou podle čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 3/2008.

7. Členské státy mohou stanovit, že podpora bude poskytnuta před provedením jakékoli akce, pokud příjemce složil jistotu.

8. V případě, že členské státy poskytnou vnitrostátní podporu na propagaci, uvedou ji v příslušné části příloh I, V, VII a VIII tohoto nařízení.

▼M12 —————

▼M12







Pododdíl 2

Propagace v členských státech

Článek 5b

Způsobilé operace

1. Podopatření na podporu vín Unie uvedené v čl. 45 odst. 1 písm a) nařízení (EU) č. 1308/2013 obsahuje informace pro spotřebitele, pokud jde o:

a) zodpovědnou konzumaci vína a riziko spojené s konzumací alkoholu;

b) režim chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení Unie, zejména podmínky a účinky, pokud jde o specifickou jakost, pověst nebo jiné vlastnosti produktu, které jsou dány jeho zvláštním zeměpisným prostředím nebo původem.

2. Informační činnosti uvedené v odstavci 1 lze provádět prostřednictvím informačních kampaní a prostřednictvím účasti na akcích, veletrzích nebo výstavách významných z vnitrostátního hlediska nebo z hlediska Unie.

3. V rámci propagačního opatření jsou operace způsobilé za předpokladu, že:

a) jsou jasně vymezené, jsou popsány informační činnosti a zahrnuty předpokládané náklady;

b) jsou v souladu s právními předpisy platnými v členském státě, kde jsou prováděny;

c) příjemci mají k dispozici zdroje, aby mohli zajistit účinné provádění opatření.

4. Příjemci jsou profesní organizace, organizace producentů, sdružení organizací producentů, meziodvětvové organizace nebo veřejné orgány. Veřejnoprávní subjekt však nesmí být jediným příjemcem propagačního opatření.

Článek 5c

Charakteristiky informací

1. Informace uvedené v čl. 5b odst. 1 jsou založeny na podstatných vlastnostech vína nebo jeho charakteristikách a nesmí být zaměřeny na určité obchodní značky ani podporovat konzumaci vína na základě jeho specifického původu. Pokud jsou však informace šířeny pro účely čl. 5b odst. 1 písm b), může být původ vína uveden jako součást informační operace.

2. Všechny informace týkající se účinků konzumace vína na zdraví a chování jsou založeny na obecně uznávaných vědeckých údajích a jsou přijaty příslušným vnitrostátním orgánem odpovědným za veřejné zdraví v členském státě, kde se operace provádějí.

Článek 5d

Doba trvání podpory

Doba trvání podpory propagačních operací nepřesáhne tři roky.

Článek 5e

Zálohy

Členské státy mohou stanovit, že podpora bude poskytnuta před provedením jakékoli operace, pokud příjemce složil jistotu.

Článek 5f

Vymezení s ohledem na rozvoj venkova a propagaci zemědělských produktů

Členské státy ve svých vnitrostátních programech podpory zavedou jasná vymezující kritéria, aby zajistily, že podle čl. 45 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1308/2013 nebude poskytnuta podpora operacím podporovaným v rámci jiných nástrojů Unie.

▼M13

Článek 5fa

Výběrové řízení

1. Členské státy stanoví postup pro podání žádosti, který obsahuje především tato pravidla pro:

a) ověření souladu s požadavky a kritérii stanovenými v článcích 5b a 5c;

b) lhůty pro podání žádosti a pro posouzení vhodnosti každé navrhované akce;

c) uzavírání smluv včetně případných vzorů smluv, poskytnutí jistot a opatření na výplatu záloh;

d) hodnocení každé podporované akce včetně patřičných ukazatelů.

2. Členské státy vyberou žádost především podle těchto kritérií:

a) soulad navržených strategií se stanovenými cíli;

b) kvalita navržených opatření;

c) jejich pravděpodobný dopad a úspěšnost při zvyšování povědomí spotřebitelů o režimu Unie pro chráněná označení původu a chráněná zeměpisná označení nebo o odpovědné konzumaci vína a rizicích spojených s konzumací alkoholu;

d) ujištění, že zúčastněné hospodářské subjekty pracují účinně a mají k dispozici požadované technické kapacity a že náklady na opatření, které provedou samy, nepřesahují běžné tržní sazby.

3. Po posouzení žádostí vyberou členské státy ty žádosti, které nabízejí nejlepší nákladovou efektivnost.

Upřednostní se akce:

a) týkající se několika členských států;

b) týkající se několika správních nebo vinařských oblastí;

c) týkající se několika chráněných označení původu nebo chráněných zeměpisných označení.

4. Dva nebo více členských států se mohou rozhodnout pro společnou propagační akci. Zaváží se přispívat k financování a dohodnou se na postupech administrativní spolupráce pro usnadnění procesu monitorování, provádění a kontroly společné propagační akce.

5. V případě, že členské státy poskytnou vnitrostátní podpory na propagaci, uvedou je v příslušné části příloh I, V, VII, VIII a VIIIc tohoto nařízení.

▼M12







Pododdíl 3

Společná pravidla

Článek 5g

Způsobilé náklady

1. Osobní náklady příjemce podle článků 4 a 5b se považují za způsobilé, pokud vzniknou v souvislosti s přípravou, prováděním nebo návazným opatřením konkrétního podporovaného propagačního projektu, včetně hodnocení. To zahrnuje náklady na personál, který příjemce najal konkrétně na propagační projekt, a náklady na podíl pracovních hodin, které v rámci propagačního projektu odpracovali stálí zaměstnanci příjemce.

Členské státy považují osobní náklady za způsobilé pouze tehdy, pokud příjemci předloží podklady podrobně uvádějící činnost skutečně provedenou v rámci konkrétního podporovaného propagačního projektu.

2. Režijní náklady, které příjemci vznikly, se považují za způsobilé v případě, že:

a) souvisejí s přípravou, prováděním nebo následným opatřením projektu a

b) nepřesahují 4 % skutečných nákladů na provádění projektů.

O způsobilosti těchto režijních nákladů mohou členské státy rozhodnout na základě paušální sazby nebo na základě předložení podkladů. Pokud rozhodují na základě předložených podkladů, vychází výpočet těchto nákladů z účetních zásad, pravidel a metod používaných v zemi, kde je příjemce usazen.

▼B







Oddíl 2

Restrukturalizace a přeměna vinic

▼M6

Článek 6

Nezpůsobilé operace

1. Pro účely čl. 103q odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007 se „běžnou obnovou starých vinic po skončení jejich přirozené životnosti“ rozumí opětovné osázení stejného pozemku stejnou odrůdou a při stejném způsobu pěstování révy. Členské státy mohou nahrazované vinice blíže specifikovat, zejména pokud jde o jejich stáří.

2. Způsobilé nejsou tyto operace:

a) každodenní správa vinic;

b) ochrana proti poškození způsobenému zvěří, ptáky nebo kroupami;

c) výstavba větrolamů a stěn k ochraně proti větru;

d) příjezdové cesty a výtahy.

▼M12

Článek 6a

Opětovná výsadba ze zdravotních nebo fytosanitárních důvodů

1. Opětovná výsadba vinice po povinném vyklučení ze zdravotních nebo fytosanitárních důvodů na pokyn příslušného orgánu členského státu podle čl. 46 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 je způsobilá za předpokladu, že členský stát:

a) stanoví tuto možnost ve svém vnitrostátním programu podpory;

b) v rámci předložení vnitrostátního programu podpory nebo jeho změny sdělí Komisi seznam škodlivých organismů, na které se opatření vztahuje, a shrnutí souvisejícího strategického plánu stanoveného příslušným orgánem dotčeného členského státu;

c) postupuje v souladu se směrnicí Rady 2000/29/ES ( 13 ).

2. Výdaje na opětovnou výsadbu ze zdravotních nebo fytosanitárních důvodů nepřekročí 15 % celkových ročních výdajů na restrukturalizaci a přeměnu vinic v dotyčném členském státě.

3. Členské státy ve svých vnitrostátních programech podpory zavedou jasná vymezující kritéria, aby zajistily, že podle čl. 46 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 nebude poskytnuta podpora operacím podporovaným v rámci jiných nástrojů Unie.

▼B

Článek 7

Postup a žádosti

1. Členské státy stanoví:

a) lhůty pro provádění restrukturalizací, které nepřekročí pět let;

b) subjekty nebo fyzické osoby, které mohou předkládat návrhy žádostí;

c) objektivní kritéria pro jejich upřednostnění, zejména v souladu s čl. 104 odst. 9 nařízení (ES) č. 479/2008;

d) obsah žádosti, která zahrnuje podrobný popis navrhovaných opatření a lhůty pro jejich provedení;

e) postup pro podání a schválení žádosti, přičemž se stanovují především lhůty pro předložení žádostí a objektivní kritéria pro jejich upřednostnění;

f) požadavek, že ve všech žádostech jsou pro každý rozpočtový rok uvedena opatření, která mají být v uvedeném rozpočtovém roce provedena, plocha dotčená každým opatřením a postupy pro sledování provádění.

2. Členské státy mohou stanovit minimální rozlohu plochy opravňující nárok na podporu na restrukturalizaci a přeměnu vinic, minimální rozlohu plochy po restrukturalizaci a přeměně a všechny odchylky od tohoto požadavku, které jsou řádně zdůvodněné a založené na objektivních kritériích.

▼M6

Článek 8

Výše podpory

1. S výhradou ustanovení článku 103q nařízení (ES) č. 1234/2007 a této kapitoly stanoví členské státy pravidla pro způsobilé akce související s restrukturalizací a přeměnou vinic a pro jejich odpovídající způsobilé náklady. Pravidla jsou stanovena tak, aby zajišťovala splnění cíle režimu.

Pravidla mohou zejména stanovit platbu paušálních částek nebo maximální výši podpory na hektar. Kromě toho mohou pravidla stanovit úpravu podpory na základě objektivních kritérií.

2. Pokud členské státy využívají paušální částky, stanoví se tyto na základě přesného výpočtu skutečných nákladů pro každý způsob činnosti, aby se zamezilo nadměrnému vyrovnání. Paušální částky lze v odůvodněných případech každoročně přizpůsobovat.

3. Podpora se vyplácí na osázené plochy vymezené v souladu s čl. 75 odst. 1.

▼B

Článek 9

Finanční řízení

►M3

Podpora se vyplácí až poté, co je ověřeno, že jednotlivá akce nebo všechny akce, jichž se týká žádost o podporu, v souladu s výběrem, který provedl členský stát pro řízení opatření, byly provedeny a na místě zkontrolovány v souladu s článkem 81 tohoto nařízení.

◄

V případech, kdy je podpora běžně splatná až po provedení všech akcí, se nicméně podpora vyplatí pro jednotlivé provedené akce, pokud zbývající akce nebylo možno provést z důvodu vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu čl. 40 odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003 ( 14 ).

Pokud kontroly ukáží, že celková akce, jíž se žádost o podporu týká, nebyla provedena v celém rozsahu z jiných důvodů než vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu čl. 40 odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003, a v případě, že podpora byla vyplacena po jednotlivých akcích, které jsou součástí celkové akce, jíž se žádost o podporu týká, rozhodnou členské státy o zpětném získání vyplacené podpory.

2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy stanovit, že podpora pro danou akci nebo pro všechny akce, jichž se žádost o podporu týká, se vyplácí producentům před provedením uvedené akce, pokud provádění bylo zahájeno a příjemce složil jistotu. Pro účely nařízení (EHS) č. 2220/85 ( 15 ) je povinností provést dotčené akce do konce druhého hospodářského roku od vyplacení zálohy.

Uvedené období může členský stát upravit v případech, kdy:

a) dotčené plochy jsou součástí oblasti postižené přírodní pohromou uznanou příslušnými orgány dotčeného členského státu;

b) plánované akce nelze provést kvůli zdravotním problémům týkajícím se rostlinného materiálu, které byly potvrzeny subjektem uznaným dotčeným členským státem.

Pokud producent obdržel již dříve zálohu na podporu pro jinou akci týkající se téže plochy, může být podpora vyplacena předem pouze za předpokladu, že byla tato předchozí akce provedena v celém rozsahu.

Pokud kontroly ukáží, že opatření, jehož se žádost o podporu týká a na něž byla vyplacena záloha, nebylo provedeno v celém rozsahu, mohou členské státy rozhodnout o uložení sankce.

▼M6 —————

▼M1

Článek 10a

Slučitelnost a soudržnost

1. Podpora na restrukturalizaci a přeměnu podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 479/2008 nezahrnuje náklady na nákup zemědělských vozidel.

2. Do podpory podle článku 11 nařízení (ES) č. 479/2008 v rámci vnitrostátního programu podpory v souladu s hlavou II uvedeného nařízení nesmí být zařazena žádná akce v určitém členském státě nebo regionu, na kterou se vztahuje podpora v rámci programu pro rozvoj venkova uvedeného členského státu nebo regionu podle nařízení (ES) č. 1698/2005.

3. Členské státy představí akce, které uvedou ve svých programech podpory v případě opatření na restrukturalizaci a přeměnu, v příslušných částech přílohy I natolik podrobně, aby bylo možné ověřit, že se na danou akci nevztahuje podpora v rámci jejich programů rozvoje venkova.

▼B







Oddíl 3

Zelená sklizeň

Článek 11

Definice zelené sklizně

Pro účely článku 12 nařízení (ES) č. 479/2008 a tohoto oddílu se ponechání vinných hroznů na révových keřích na konci běžného produkčního cyklu (neprovedení sklizně) nepovažuje za zelenou sklizeň.

Kromě toho se plocha pozemku, na niž byla poskytnuta podpora na zelenou sklizeň, nezahrne do výpočtu limitů výnosů uvedených v technické specifikaci vín se zeměpisným označením.

Článek 12

Podmínky pro provedení zelené sklizně

1. Pokud jde o opatření pro zelenou sklizeň, členské státy:

a) přijmou prováděcí ustanovení k tomuto opatření, včetně: i) předchozího oznámení zelené sklizně; ii) výše zaplacené náhrady; iii) pravidel, která zajistí, že dotčené plochy budou udržovány v dobrém vegetativním stavu a použité opatření nebude mít žádný negativní dopad na životní prostředí ani žádné negativní rostlinolékařské důsledky, a která umožní kontrolu správného provádění opatření; vzhledem k těmto cílům mohou členské státy použít omezení tohoto opatření na základě objektivních a nediskriminujících kritérií, včetně časového rozvrhu pro různé odrůdy, ekologických či rostlinolékařských rizik nebo metody;

b) stanoví termín pro žádosti o zelenou sklizeň mezi 15. dubnem a 31. květnem každého roku;

c) zjistí do 31. května předpokládanou situaci na trhu, která opodstatňuje provedení zelené sklizně za účelem obnovy rovnováhy na trhu a zabránění krizi;

d) zajistí, že je dané opatření prováděno správně, prostřednictvím kontroly toho, zda je zelená sklizeň prováděna úspěšně; plochy, na něž byla poskytnuta podpora na zelenou sklizeň, jsou po jejím provedení systematicky ověřovány na místě; tato kontrola se vztahuje na pozemky, které jsou předmětem žádosti o podporu. Kontrola podle prvního pododstavce písm. d) zahrnuje: i) ověření existence dotčené vinice a náležitého udržování uvedené plochy; ii) ověření, že všechny vinné hrozny byly zcela odstraněny nebo zničeny; iii) zjištění, jaká metoda byla použita; každý zemědělec žádající o podporu na zelenou sklizeň vede evidenci nákladů na tuto akci. Aby bylo zajištěno, že na pozemku, na nějž byla poskytnuta podpora, nezůstaly žádné hrozny, které lze uvést na trh, probíhají všechny kontroly v období mezi 15. červnem a 31. červencem každého roku a v každém případě jsou na každé dané ploše dokončeny do obvyklého období zrání bobulí (stádium M podle Baggioliniho, BBCH 83).

2. Zelená sklizeň se neuplatní na stejný pozemek dva roky za sebou.

3. V případě úplného nebo částečného zničení úrody způsobeného zejména přírodní katastrofou ve smyslu čl. 2 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ( 16 ) před datem zelené sklizně se podpora neposkytuje.

4. V případě úplného nebo částečného zničení, k němuž dojde mezi výplatou podpory na zelenou sklizeň a obdobím sklizně, nelze poskytnout finanční náhradu z pojištění sklizně za ušlé příjmy u plochy, na kterou již byla poskytnuta podpora.

Článek 13

Postup pro podání žádosti

1. Členské státy stanoví postup pro podání žádosti, který zejména stanoví prémii, již lze poskytnout dotčenému producentovi, a požadované informace, které musí být v žádosti obsaženy. Žádost obsahuje informace o ploše, průměrném výnosu, metodě, která bude použita, moštové odrůdě a druhu vína z ní vyrobeného.

2. Členské státy ověří, zda jsou žádosti opodstatněné. Pro tento účel mohou od producenta požadovat při podání žádosti písemný závazek. V případě, že je žádost stažena bez náležitého zdůvodnění, mohou stanovit, že dotčený producent ponese náklady vzniklé v souvislosti s vyřizováním jeho žádosti.

Článek 14

Náhrady

1. Každý rok vypočítají členské státy přímé náklady zelené sklizně podle různých manuálních, mechanických a chemických metod, které povolí v souvislosti s čl. 12 odst. 1 písm. a) bodem iii). V případě, že je na danou oblast použito více metod, vypočítá se náhrada na základě nejlevnější metody.

2. Členské státy vymezí ztrátu příjmů způsobenou zelenou sklizní na základě objektivních a nediskriminujících kritérií.

S výhradou čl. 12 odst. 4 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví členské státy výši podpory uvedené v čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení na základě standardních nákladů a standardních předpokladů ztráty příjmů. Členské státy zajistí, aby výpočty:

a) obsahovaly pouze ověřitelné údaje;

b) byly založeny na hodnotách stanovených na základě náležitého odborného posouzení;

c) jasně uváděly zdroj těchto hodnot;

d) byly odlišeny tak, aby případně braly v úvahu regionální nebo místní podmínky.

Prémie se vyplácí na osázenou plochu vymezenou v souladu s čl. 75 odst. 1 tohoto nařízení.







Oddíl 4

Vzájemné fondy

Článek 15

Výše podpory

Opatření uvedené v článku 13 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou členské státy do svých programů podpory zavést podle těchto pravidel:

a) doba podpory nesmí přesáhnout tři roky;

b) podpora na správní náklady na zřizování vzájemných fondů je v prvním, druhém a třetím roce provozu vzájemného fondu omezena na tento podíl z příspěvku producentů do vzájemného fondu za první, druhý a třetí rok jeho provozu: i) 10 %, 8 % a 4 % v členských státech, které přistoupily ke Společenství dne 1. května 2004 nebo později; ii) 5 %, 4 % a 2 % v ostatních členských státech;

c) členské státy mohou stanovit strop pro částky správních nákladů, které lze získat za vytvoření vzájemných fondů;

d) členské státy přijmou prováděcí pravidla k uvedenému opatření.







Oddíl 5

Pojištění sklizně

Článek 16

Podmínky způsobilosti

Opatření uvedené v článku 14 nařízení (ES) č. 479/2008 mohou členské státy do svých programů podpory zavést podle těchto pravidel:

a) pokud jde o opatření k pojištění sklizně, členské státy přijmou podrobná ustanovení k provádění uvedených opatření, včetně ustanovení nezbytných k zajištění toho, aby opatření k pojištění sklizně nenarušila hospodářskou soutěž na pojistném trhu;

b) producenti, kteří žádají o režim, předloží svoji pojistnou smlouvu vnitrostátním úřadům, aby mohly členské státy splnit podmínku uvedenou v čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008;

c) aby byly dodrženy podmínky uvedené v čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 479/2008, stanoví členské státy strop částek, které lze získat na podporu. Členské státy mohou případně stanovit tuto výši na základě standardních nákladů a standardních předpokladů ztráty příjmů. Členské státy zajistí, aby výpočty: i) obsahovaly pouze ověřitelné údaje; ii) byly založeny na hodnotách stanovených na základě náležitého odborného posouzení; iii) jasně uváděly zdroj těchto hodnot; iv) byly odlišeny tak, aby případně braly v úvahu regionální nebo místní podmínky.

Pro účely článku 14 nařízení (ES) č. 479/2008 má spojení „nepříznivý klimatický jev srovnatelný s přírodní pohromou“ stejný význam jako v čl. 2 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006.

V případě, že členské státy poskytnou vnitrostátní podporu na pojištění sklizně, uvedou informace o této podpoře v příslušné části příloh I, V a VII tohoto nařízení.







Oddíl 6

Investice

Článek 17

Způsobilá opatření

Investice, na něž byla poskytnuta podpora, jsou v souladu s normami Společenství platnými pro dotčené investice.

Způsobilé výdaje jsou výdaje na:

a) výstavbu, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku;

b) nákup, včetně nákupu na leasing, nových strojů a vybavení včetně počítačového softwaru až do tržní hodnoty aktiva; ostatní náklady spojené s leasingovou smlouvou, například marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní náklady a náklady na pojištění, nejsou způsobilými výdaji;

c) obecné náklady spojené s výdaji podle písmen a) a b), jako poplatky za architekty, inženýry a konzultace, studie proveditelnosti, získání patentových práv a licencí.

V náležitě zdůvodněných případech odchylně od písmene b) a pouze pro mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ( 17 ) mohou členské státy stanovit podmínky, za nichž lze za způsobilé považovat výdaje na nákup použitého vybavení.

Jednoduché investice na obnovu nejsou způsobilým výdajem, aby bylo zajištěno, že cíl opatření, tj. lepší přizpůsobení tržní poptávce a zvýšení konkurenceschopnosti, je uvedenými investicemi v rámci zpracovatelského řetězce splněn.

Článek 18

Způsobilá opatření pro vývoj nových výrobků

Náklady na vývoj nových výrobků, postupů a technologií podle čl. 15 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 479/2008 se týkají přípravných operací, například navrhování, vývoje a zkoušek výrobků, procesů nebo technologií, jakož i hmotných nebo nehmotných investic s nimi souvisejících, před použitím nově vytvořených výrobků, procesů a technologií pro obchodní účely.

Jednoduché investice na obnovu nejsou způsobilým výdajem, aby bylo zajištěno, že cíl opatření, tj. lepší přizpůsobení tržní poptávce a zvýšení konkurenceschopnosti, je těmito podporami splněn.

▼M2

Článek 19

Finanční řízení

1. Podpora se vyplácí až poté, co je ověřeno, že jednotlivá akce nebo všechny akce, jichž se týká žádost o podporu, podle toho, jaký způsob řízení opatření si členský stát zvolil, byly provedeny a na místě zkontrolovány.

V případech, kdy je podpora běžně splatná až po provedení všech akcí, se odchylně od prvního pododstavce podpora vyplatí pro jednotlivé provedené akce, pokud zbývající akce nebylo možno provést z důvodu vyšší moci nebo mimořádných okolností uvedených v článku 31 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ( 18 ).

Pokud kontroly ukážou, že celková akce, jíž se žádost o podporu týká, nebyla provedena v celém rozsahu z jiných důvodů než vyšší moci nebo mimořádných okolností uvedených v článku 31 nařízení (ES) č. 73/2009, a v případě, že podpora byla vyplacena po jednotlivých akcích, které jsou součástí celkové akce, jíž se žádost o podporu týká, rozhodnou členské státy o zpětném získání vyplacené podpory.

2. Příjemci podpory na investice mohou požádat příslušné platební agentury o výplatu zálohy, je-li tato možnost uvedena ve vnitrostátním programu podpory.

▼M15

Částka zálohy nepřekročí 20 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné záruky ve výši 110 % částky zálohy. Avšak v případě investic, pro které bude individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory přijato v rozpočtových letech 2013, 2014, 2015 nebo 2016, lze částku zálohy zvýšit až na 50 % veřejné podpory související s danou investicí. Pro účely článku 23 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 ( 19 ) se stanoví povinnost vyčerpat celkovou částku zálohy při provádění dotčené akce do dvou let od jejího vyplacení.

▼M2

Záruka je uvolněna, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů odpovídajících veřejné podpoře na investici přesahuje částku zálohy.

▼M1

Článek 20

Slučitelnost a soudržnost

1. Podpora se neposkytuje na akce v rámci uvádění výrobků na trh, na které byla poskytnuta podpora podle článku 10 nařízení (ES) č. 479/2008.

V případě, že členské státy poskytnou vnitrostátní podporu na investice, sdělí tuto skutečnost v příslušné části formulářů uvedených v přílohách I, V a VII tohoto nařízení.

2. Do podpory podle článku 15 nařízení (ES) č. 479/2008 v rámci vnitrostátního programu podpory v souladu s hlavou II uvedeného nařízení nesmí být zařazena žádná akce v určitém členském státě nebo regionu, na kterou se vztahuje podpora v rámci programu pro rozvoj venkova uvedeného členského státu nebo regionu podle nařízení (ES) č. 1698/2005.

3. Členské státy představí akce, které uvedou ve svých programech podpory v případě investičního opatření, v příslušných částech přílohy I natolik podrobně, aby bylo možné ověřit, že se na danou akci nevztahuje podpora v rámci jejich programů rozvoje venkova.

▼M12







Oddíl 6a

Inovace

Článek 20a

Způsobilé operace

1. Inovace v odvětví vína uvedené v článku 51 nařízení (EU) č. 1308/2013 spočívají ve vývoji:

a) nových výrobků souvisejících s odvětvím vína nebo vedlejších produktů vinifikace;

b) nových procesů a technologií nutných pro vývoj výrobků z révy vinné.

2. Způsobilé náklady se týkají hmotných a nehmotných investic na předávání poznatků, přípravné operace a pilotní studie.

3. Příjemci podpory na inovace jsou producenti výrobků uvedených v příloze VII části II nařízení (EU) č. 1308/2013 a organizace producentů vína.

Na projektu podporovaném příjemci se podílejí výzkumná a vývojová střediska. K projektu mohou být přidruženy meziodvětvové organizace.

4. Příjemci podpory na inovace mohou požádat platební agentury o výplatu zálohy, je-li tato možnost uvedena ve vnitrostátním programu podpory. Vyplacení zálohy je podmíněno požadavkem na složení jistoty.

5. Jednoduché investice na obnovu nejsou způsobilým výdajem.

Článek 20b

Vymezení s ohledem na rozvoj venkova a jiné právní režimy a finanční nástroje

Členské státy ve svých vnitrostátních programech podpory zavedou jasná vymezující kritéria, aby zajistily, že podle článku 51 nařízení (EU) č. 1308/2013 nebude poskytnuta podpora operacím podporovaným v rámci jiných nástrojů Unie.

▼M13

Článek 20c

Finanční řízení

1. Podpora se vyplácí až poté, co je ověřeno, že jednotlivá akce nebo všechny akce, jichž se týká žádost o podporu, podle toho, jaký způsob řízení opatření si členský stát zvolil, byly provedeny a na místě zkontrolovány.

V případech, kdy je podpora běžně splatná až po provedení všech akcí, se odchylně od prvního pododstavce podpora vyplatí pro jednotlivé provedené akce, pokud zbývající akce nebylo možno provést z důvodu vyšší moci nebo mimořádných okolností uvedených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ( 20 ).

Pokud kontroly ukážou, že celková akce, jíž se žádost o podporu týká, nebyla provedena v celém rozsahu z jiných důvodů než vyšší moci nebo mimořádných okolností uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, a v případě, že podpora byla vyplacena po jednotlivých akcích, které jsou součástí celkové akce, jíž se žádost o podporu týká, rozhodnou členské státy o zpětném získání vyplacené podpory.

2. Příjemci podpory na inovace mohou požádat příslušné platební agentury o výplatu zálohy, je-li tato možnost uvedena ve vnitrostátním programu podpory.

▼M15

Částka zálohy nepřekročí 20 % veřejné podpory související s investicí do inovace a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné záruky ve výši 110 % částky zálohy. Avšak v případě investic do inovací, pro které bude individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory přijato v rozpočtových letech 2014, 2015 nebo 2016, lze částku zálohy zvýšit až na 50 % veřejné podpory související s danou investicí. Pro účely článku 23 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 se stanoví povinnost vyčerpat celkovou částku zálohy při provádění dotčené akce do dvou let od jejího vyplacení.

▼M13

Záruka je uvolněna, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů odpovídajících veřejné podpoře související s inovací přesahuje částku zálohy.

▼B







Oddíl 7

Odstranění vedlejších výrobků

Článek 21

Stanovení minimálního procentního obsahu alkoholu

1. S výhradou bodu 1 přílohy VI části D nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví členské státy objem alkoholu, který musí obsahovat vedlejší výrobky, ve vztahu k objemu alkoholu obsaženému v získaném víně. Členské státy mohou přizpůsobit minimální procento alkoholu na základě objektivních a nediskriminujících kritérií.

2. Nebude-li dosaženo procenta stanoveného členskými státy při uplatnění odstavce 1, musí příslušná osoba podléhající této povinnosti dodat odpovídající množství vína ze své vlastní produkce, aby se dosáhlo uvedeného procentního obsahu.

3. K určení objemu alkoholu obsaženého ve vedlejších výrobcích ve vztahu k objemu alkoholu obsaženému v získaném víně se stanoví v různých vinařských zónách paušální přirozený obsah alkoholu v % objemových takto:

a) 8,0 % pro zónu A;

b) 8,5 % pro zónu B;

c) 9,0 % pro zónu C I;

d) 9,5 % pro zónu C II;

e) 10,0 % pro zónu C III.

Článek 22

Odstranění vedlejších výrobků

Producenti jsou povinni pod dozorem stáhnout vedlejší výrobky výroby vína nebo jiného zpracování hroznů za těchto podmínek:

a) vedlejší výrobky jsou staženy neprodleně a nejpozději do konce hospodářského roku, kdy byly získány; členské státy mohou stanovit dřívější termín; stažení vedlejších výrobků se s údajem o odhadovaném množství zaznamená do evidence vedené podle čl. 112 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008, nebo jej potvrdí příslušný orgán;

b) při stažení vedlejších výrobků jsou dodrženy platné právní předpisy Společenství, a zejména právní předpisy týkající se ochrany životního prostředí.

Stažení vinného kalu je považováno za uskutečněné, pokud kaly byly denaturovány, aby se zamezilo jejich užití při vinifikaci, a pokud je dodání takto denaturovaných kalů třetím stranám zaznamenáno do evidence vedené v souladu s čl. 112 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění kontroly těchto transakcí. Mohou zavést systém předchozího uznání dotčených třetích stran.

Členské státy mohou rozhodnout, že producenti, kteří v průběhu dotyčného hospodářského roku nevyrobí sami více než 25 hektolitrů vína nebo moštu na svých pozemcích, nemusí své vedlejší výrobky stahovat.

Článek 23

Odstranění vedlejších výrobků destilací

1. Producenti mohou splnit povinnost odstranit část nebo celé množství vedlejších výrobků vinifikace nebo jiného zpracování hroznů dodáním vedlejších výrobků k destilaci.

2. Členské státy mohou požadovat, aby bylo dodání části nebo celého množství vedlejších výrobků vinifikace nebo jiného zpracování hroznů k destilaci povinné pro všechny nebo některé producenty na základě objektivních a nediskriminujících kritérií. Tuto povinnost lze též splnit dodáním vína pro výrobu octa.

3. Příslušné členské státy mohou zavést systém certifikace palíren postupem, který stanoví.

Článek 24

Účel podpory

1. Podpora uvedená v článku 16 nařízení (ES) č. 479/2008 se vyplácí pod podmínkou uvedenou v odstavci 3 a v rámci omezení odst. 1 druhého pododstavce téhož článku palírnám, které zpracovávají výrobky dodané k destilaci na surový alkohol s obsahem alkoholu nejméně 92 % objemových.

2. Příslušná podpora zahrnuje jednorázovou částku určenou k náhradě nákladů na sběr těchto výrobků, která je z palírny převedena producentovi, pokud příslušné náklady nese producent.

3. Členské státy mohou stanovit, že bude podpora poskytnuta předem, pokud příjemce složil jistotu.

4. Členské státy přijmou prováděcí pravidla k opatření stanovenému v tomto článku.

Článek 25

Částka podpory

1. Maximální částka podpory uvedené v článku 16 nařízení (ES) č. 479/2008 vyplácené palírnám se stanoví na procento objemové a na hektolitr takto:

a) u surového alkoholu získaného z matolin: 1,1 EUR na % objemové a hektolitr;

b) u surového alkoholu získaného z vína a vinného kalu: 0,5 EUR na % objemové a hektolitr.

2. Členské státy stanoví v rámci omezení stanovených v odstavci 1 na základě objektivních a nediskriminujících kritérií částku podpory a výši jednorázové náhrady za náklady na sběr uvedené v čl. 24 odst. 2 a sdělí je Komisi v příslušné části formulářů v přílohách I, V a VII. Tyto částky lze na základě objektivních a nediskriminujících kritérií upravit podle různých typů produkce.

▼M1

Článek 25a

Ověřování podmínek

Příslušné orgány členských států učiní všechna nezbytná opatření, aby ověřily dodržování podmínek a mezní hodnoty podle čl. 24 odst. 1 tohoto nařízení ve spojení s čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 479/2008. Členské státy mohou ověřit dodržování této mezní hodnoty na úrovni každého výrobce nebo na vnitrostátní úrovni. Členské státy, které se rozhodnou pro ověření na vnitrostátní úrovni, nezahrnou do bilance alkoholu množství, jež nejsou určena k destilaci (stažení pod dozorem), ani množství, jež jsou určena k vývoji jiných výrobků, než je alkohol pro průmyslové použití.

▼M6 —————

▼B







KAPITOLA III

Podávání zpráv, hodnocení a obecná ustanovení

Článek 35

Podávání zpráv a hodnocení

▼M11

1. Členské státy předloží Komisi každoročně do 1. března 2013 zprávu o provádění opatření stanovených v jejich programech podpory podle části II hlavy I kapitoly II oddílu 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ( 21 ) během předešlého rozpočtového roku.

V těchto zprávách se uvádí a popisují opatření, na něž byla poskytnuta podpora Unie v rámci programů podpory.

Tyto zprávy předloží členské státy Komisi prostřednictvím formulářů uvedených v přílohách V a VI tohoto nařízení. Informace obsažené v příslušných tabulkách uvádějí údaje o opatřeních programu podpory pro každý rok:

a) výkaz výdajů podle rozpočtových roků již vzniklých v programovém období, které nesmí v žádném případě překročit rozpočtový strop pro dotyčný členský stát podle přílohy VI nařízení (EU) č. 1308/2013;

b) odhady pro následné rozpočtové roky do konce plánovaného období provádění programu podpory až do rozpočtového stropu pro dotyčný členský stát podle přílohy VI nařízení (EU) č. 1308/2013 a v souladu s aktuálními předloženými podklady podle článku 3 tohoto nařízení.

▼B

2. Ve stejném sdělení uvedou členské státy technické údaje týkající se provádění opatření v rámci programu podpory na formuláři uvedeném v příloze VII. Údaje o provádění propagačního opatření uvedou členské státy na formuláři v příloze VIII.

3. Odkazy na určitý rozpočtový rok jsou považovány za odkazy na platby členského státu uskutečněné mezi 16. říjnem daného roku a 15. říjnem roku následujícího.

▼M11

4. Členské státy předloží Komisi do 1. března 2014 a podruhé do 1. března 2017 hodnocení nákladů a přínosů programů podpory a uvedou, jak lze zvýšit jejich účinnost.

Tato hodnocení předloží členské státy Komisi prostřednictvím formulářů uvedených v přílohách V a VI tohoto nařízení. Kromě toho jsou v závěrech uvedeny tyto údaje:

C1 : Hodnocení nákladů a přínosů programu podpory,

C2 : Způsoby zvyšování účinnosti programu podpory.

▼B

5. Členské státy sdělí Komisi opatření přijatá pro zajištění souladu s ustanoveními uvedenými v čl. 9 odst. 1 a čl. 12 odst. 1 písm. d). Sdělení je zpracováno na formuláři v příloze VIIIa a VIIIb.

▼M6

6. Členské státy, které se rozhodnou převést celou částku svého národního finančního rámce pro programy podpory za rok 2014 a počínaje rokem 2015 s cílem zvýšit své vnitrostátní stropy pro přímé platby podle článku 40 nařízení (ES) č. 73/2009, nejsou povinny předkládat formuláře uvedené v přílohách V až VIIIc tohoto nařízení.

▼B

7. Členské státy vedou záznamy o všech programech podpory, včetně pozměněných, a o všech opatřeních prováděných v rámci programů.

Článek 36

Vyloučení

Finanční podpora z vnitrostátních programů podpory nesmí být poskytnuta producentům s protiprávně osázenými plochami uvedenými v článcích 85 a 86 nařízení (ES) č. 479/2008 a na plochy určené k založení porostů za účelem produkce roubů uvedené v čl. 60 odst. 3 tohoto nařízení.

Článek 37

Odklad platby příjemcům

Pro každé opatření s výjimkou článku 9 nařízení (ES) č. 479/2008 členské státy:

a) stanoví lhůtu pro podání žádosti;

b) po datu podání platné a úplné žádosti vyplatí podporu příjemcům: i) do sedmi měsíců na opatření, která lze dokončit a zkontrolovat v rámci jednoho roku; ii) v přiměřené lhůtě, kterou stanoví členské státy a sdělí Komisi v příslušných částech přílohy I, na opatření, která nelze dokončit a zkontrolovat v rámci jednoho roku.

▼M2

Článek 37a

Sdělení týkající se státní podpory

1. Bez ohledu na čl. 5 odst. 8, třetí odstavec článku 16 a druhý pododstavec čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení, pokud členské státy poskytnou státní podporu podle čl. 103n odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ( 22 ), sdělí Komisi tyto informace:

a) je-li relevantní, seznam opatření podpory již schválených podle článků 87, 88 a 89 Smlouvy, která mají být použita na provádění programů, nebo důvod, proč je daná vnitrostátní podpora z oznamovací povinnosti vyjmuta;

b) v ostatních případech skutečnosti, které jsou nezbytné pro posouzení podle pravidel hospodářské soutěže.

2. Použije-li se odst. 1 písm. a), členské státy vyplní tabulku 1 přílohy VIIIc a:

a) uvedou, zda bude podpora poskytnuta s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ( 23 ) o podpoře de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů nebo nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ( 24 ) pro zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh nebo

b) poskytnou registrační číslo a odkaz na nařízení Komise o vynětí přijaté na základě nařízení Rady (ES) č. 994/98 ( 25 ), podle kterého bylo opatření zavedeno, nebo

c) poskytnou jednací číslo a referenční číslo, pod nímž bylo opatření prohlášeno Evropskou komisí za slučitelné se Smlouvou.

3. Použije-li se odst. 1 písm. b), členské státy Komisi předloží:

a) tabulku 2 přílohy VIIIc pro každé opatření uvedené v článcích 103p, 103 t a 103u nařízení (ES) č. 1234/2007, pro které je poskytnuta vnitrostátní podpora;

b) tabulku 3 přílohy VIIIc v případě, že je vnitrostátní podpora poskytována na propagaci na trzích třetích zemí podle článku 103p nařízení (ES) č. 1234/2007;

c) tabulku 4 přílohy VIIIc v případě, že je vnitrostátní podpora poskytována na opatření pojištění sklizně podle článku 103 t nařízení (ES) č. 1234/2007;

d) tabulku 5 přílohy VIIIc v případě, že je vnitrostátní podpora poskytována na opatření pro investice podle článku 103u nařízení (ES) č. 1234/2007.

4. Skutečnosti sdělované formou kterékoli z tabulek v příloze VIIIc musí být platné po celou dobu trvání programu, aniž jsou dotčeny následné změny programů.

5. Bez ohledu na čl. 103n odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 a aniž je dotčen čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení, členské státy poskytující vnitrostátní podporu změní svůj program podpory do budoucna vyplněním příslušných tabulek v příloze VIIIb nejpozději do 15. října 2009. Na tyto změny se použije čl. 103k odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007.

▼M9

Článek 37b

Sdělení týkající se záloh

▼M13

1. V případě poskytnutí záloh v souladu s čl. 5 odst. 7, článkem 5e, čl. 9 odst. 2, čl. 19 odst. 2, čl. 20a odst. 4 a čl. 24 odst. 3 jsou příjemci povinni poskytnout platebním agenturám každoročně pro každý projekt tyto informace:

a) výkazy nákladů – pro jednotlivá opatření – zdůvodňující čerpání záloh do 15. října a

b) potvrzení – pro jednotlivá opatření – o zůstatku nevyčerpaných záloh ke dni 15. října.

Členské státy ve svých vnitrostátních předpisech stanoví datum předání těchto informací, aby mohly být zařazeny do stávajících ročních účetních závěrek platebních agentur uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 885/2006 ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení.

▼M9

2. Odstavec 1 se nevztahuje na roční účetní závěrky za rok 2013, s výjimkou případů, kdy se zálohy na více než 20 % a až do výše 50 % veřejné podpory související s investicemi poskytují v souladu s čl. 19 odst. 2 druhým pododstavcem.

▼M13

3. Pro účely čl. 18 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 282/2012 se jako doklady o prokázání nároku na konečné poskytnutí zálohy předkládají poslední výkaz nákladů a potvrzení o zůstatku uvedené v odstavci 1.

Pokud jde o zálohy podle čl. 9 odst. 2, čl. 19 odst. 2 a čl. 20a odst. 4 tohoto nařízení, předloží se poslední výkaz nákladů a potvrzení o zůstatku uvedené v odstavcích 1 a 2 do konce druhého rozpočtového roku po vyplacení záloh.

▼B







HLAVA III

OBCHOD SE TŘETÍMI ZEMĚMI







KAPITOLA I

Vstupní cena hroznové šťávy a hroznového moštu

Článek 38

Definice

Pro účely této hlavy se „zásilkou“ rozumí množství výrobku zaslané jedním odesílatelem jednomu příjemci v rámci jednoho celního prohlášení předloženého za účelem propuštění do volného oběhu. Každé prohlášení může zahrnovat pouze zboží téhož původu podle článků 23 a 24 nařízení (EHS) č. 2913/92 ( 26 ) a téhož kódu kombinované nomenklatury.

Článek 39

Prověřování jednotlivých zásilek

1. U výrobků kódů KN 2009 61 , 2009 69 a 2204 30 uvedených v příloze I části III oddílu I přílohy 2 společného celního sazebníku, které podléhají opatření pro vstupní cenu, se skutečná celní hodnota prověřuje kontrolou každé zásilky.

2. Vstupní cena v příloze 2 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ( 27 ) pro výrobky uvedené v odstavci 1 se stanoví na základě celní hodnoty.







KAPITOLA II

Osvědčení a zpráva o rozboru pro víno, hroznovou šťávu a hroznový mošt při dovozu







Oddíl 1

Obecná ustanovení

Článek 40

Požadované doklady

Osvědčení a zpráva o výsledku rozboru podle čl. 82 odst. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 479/2008 tvoří jediný doklad, jehož:

a) část „osvědčení“ je vystavena subjektem třetí země, ze které výrobek pochází;

b) část „zpráva o výsledku rozboru“ je vystavena úřední laboratoří uznanou třetí zemí, ze které výrobek pochází.

Článek 41

Obsah zprávy o výsledku rozboru

Zpráva o výsledku rozboru obsahuje tyto údaje:

a) pro víno a částečně zkvašený hroznový mošt: i) celkový obsah alkoholu v % objemových; ii) skutečný obsah alkoholu v % objemových;

b) pro hroznový mošt a hroznovou šťávu: hustotu;

c) pro víno, hroznový mošt a hroznovou šťávu: i) celkový suchý extrakt; ii) celkový obsah kyselin; iii) obsah těkavých kyselin; iv) obsah kyseliny citronové; v) celkový obsah oxidu siřičitého. ▼M1 ————— ▼B

Článek 42

Výjimky

1. Osvědčení ani zpráva o výsledku rozboru se nemusí předkládat u výrobků pocházejících a dovážených ze třetích zemí v nádobách o objemu nejvýše pět litrů, označených etiketou a opatřených jednorázovým uzávěrem, jestliže celkové přepravované množství, které může být tvořeno vícero jednotlivými zásilkami, není větší než 100 litrů.

2. V případě, že výrobky nesplňují podmínky stanovené v odstavci 1, nemusí se osvědčení a zpráva o výsledku rozboru předkládat pro:

a) víno, hroznový mošt a hroznovou šťávu v množství nejvýše 30 litrů na cestujícího, přepravované v jeho osobních zavazadlech ve smyslu článku 45 nařízení Rady (EHS) č. 918/83 ( 28 );

b) víno v množství nejvýše 30 litrů na zásilku odesílanou soukromou osobou jiné soukromé osobě ve smyslu článku 29 nařízení (EHS) č. 918/83;

c) víno a hroznovou šťávu, které jsou součástí osobního majetku soukromých osob při přenesení jejich obvyklého místa pobytu z nějaké třetí země na území Společenství ve smyslu článku 2 nařízení (EHS) č. 918/83;

d) víno a hroznovou šťávu pro veletrhy podle článku 95 nařízení (EHS) č. 918/83, pokud jsou příslušné výrobky přepravovány v nádobách o objemu nejvýše dva litry, označených etiketou a opatřených jednorázovým uzávěrem;

e) víno, hroznový mošt a hroznovou šťávu v jiných nádobách dovážené pro účely vědeckotechnických pokusů v množství nejvýše 100 litrů;

f) víno a hroznovou šťávu dovážené v souladu s ustanoveními Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961, Vídeňské úmluvy o konzulárních stycích ze dne 24. dubna 1963, jiných konzulárních úmluv nebo Newyorské úmluvy o zvláštních misích ze dne 16. prosince 1969;

g) víno a hroznovou šťávu uskladněné na palubě lodí a letadel v mezinárodní přepravě;

h) víno a hroznovou šťávu pocházející z Evropského společenství a plněné do lahví na jeho území, vyvezené do třetí země, vrácené na celní území Společenství a propuštěné do volného oběhu.







Oddíl 2

Požadavky a pravidla vyplňování a používání osvědčení a zprávy o výsledku rozboru při dovozu vína, hroznové šťávy a hroznového moštu

Článek 43

Doklad V I 1

1. Osvědčení a zpráva o výsledku rozboru pro každou zásilku určenou pro dovoz do Společenství se vyplňují na samostatném dokladu V I 1.

Doklad uvedený v prvním pododstavci se vyplňuje na formuláři V I 1, který odpovídá vzoru z přílohy IX. Je podepsán odpovědným pracovníkem úředního subjektu a odpovědným pracovníkem uznané laboratoře podle článku 48.

2. Není-li dotyčný výrobek určen k přímé lidské spotřebě, není nutné vyplňovat část zprávy o výsledku rozboru na formuláři V I 1.

▼M6

Jestliže je víno přepravováno v nádobách o objemu nejvýše 60 litrů, označených etiketou a opatřených jednorázovým uzávěrem, a pokud pochází ze země uvedené v příloze XII části A, která poskytla zvláštní záruky přijaté Společenstvím, musí být v části zprávy o výsledku rozboru na formuláři V I 1 vyplněny pouze tyto údaje:

▼B

a) skutečný obsah alkoholu v % objemových,

b) celkový obsah kyselin,

c) celkový obsah oxidu siřičitého.

Článek 44

Popis dokladů

1. Formuláře V I 1 se skládají z jednoho prvopisu a jednoho průpisu, které se vyplňují na stroji nebo ručně.

2. Formulář V I 2 je výpisem vyhotoveným podle vzoru uvedeného v příloze X, obsahuje údaje z dokladu V I 1 nebo jiného výpisu V I 2 a je opatřen razítkem celního úřadu ve Společenství. Formuláře V I 2 sestávají z jednoho prvopisu a dvou průpisů.

3. Doklady V I 1 a výpisy V I 2 musí splňovat technické podmínky podle přílohy XI.

4. Prvopis i průpis se přikládají k výrobku. Formuláře V I 1 a V I 2 se vyplňují na stroji nebo ručně nebo podobnými technickými prostředky uznávanými úředním subjektem. Ručně vyplňované formuláře se vyplňují perem nebo propisovací tužkou a hůlkovým písmem. Není povoleno vymazávání nebo přepisování údajů. Případné změny je nutno provést přeškrtnutím chybných údajů a případně vložením nových údajů. Každá takto provedená změna musí být potvrzena osobou, která ji provedla, a opatřena razítkem úředního subjektu, laboratoře nebo celních orgánů.

5. Doklady V I 1 a výpisy V I 2 mají pořadové číslo, které v případě dokladů V I 1 přiděluje úřední subjekt, jehož odpovědný pracovník podepisuje osvědčení, a v případě výpisů V I 2 celní úřad, který je opatří razítkem v souladu s čl. 47 odst. 2 a 3.

6. Aniž jsou dotčeny odstavce 2, 3, 4 a 5, doklady V I 1 a V I 2 mohou být vydávány a používány za pomoci systémů elektronického zpracování dat v souladu s prováděcími pravidly stanovenými příslušnými orgány členských států. Obsah elektronické podoby dokladů V I 1 a V I 2 musí být stejný jako obsah dokladů v listinné podobě.

Článek 45

Zjednodušený postup

►M6

Za osvědčení nebo zprávy o výsledku rozboru vydané subjekty a laboratořemi uvedenými na seznamu podle článku 48 se rovněž považují doklady V I 1 vyplněné producenty vína ve třetích zemích uvedených v příloze XII části B, které poskytly zvláštní záruky, jež Společenství přijalo, jestliže uvedení producenti obdrželi jednotlivě schválení od příslušných orgánů dotyčných třetích zemí a podléhají kontrole těchto orgánů.

◄

2. Schválení producenti uvedení v odstavci 1 použijí formulář V I 1, kde v bodě 9 uvádí název a adresu úředního subjektu třetí země, jenž jim schválení udělil. Producenti při vyplňování formuláře dále udávají:

▼M6

a) v bodě 1 svůj název, adresu a registrační číslo ve třetí zemi uvedené v příloze XII části B;

▼B

b) v bodě 10 alespoň údaje uvedené v čl. 43 odst. 2.

Producenti se podepisují na určeném místě v bodě 9 a 10, přičemž se vyškrtnou slova „jméno a funkce odpovědného pracovníka“.

Razítko, název ani adresa laboratoře se nepožadují.

▼M9

Článek 45a

Elektronický doklad

1. Doklady V I 1 vystavené v souladu s články 43 a 45 lze nahradit elektronickým dokladem pro dovoz vinařských výrobků do Unie ze třetích zemí, které používají systém kontrol uznaný Unií za rovnocenný se systémem, který byl pro stejné výrobky stanoven právními předpisy Unie.

Systém kontrol ve třetí zemi lze uznat za rovnocenný se systémem, který byl pro stejné výrobky stanoven Unií, pokud splňuje alespoň tyto podmínky:

a) poskytuje dostatečné záruky, pokud jde o povahu, původ a sledovatelnost vinařských výrobků vyrobených na území dané třetí země nebo s nimiž se na tomto území obchoduje;

b) zaručuje přístup k údajům shromážděným v používaném elektronickém systému, zejména pokud jde o registraci a identifikaci hospodářských subjektů, kontrolních subjektů a laboratoří provádějících analýzu;

c) zaručuje možnost kontrolovat údaje uvedené v písmeni b) v rámci vzájemné administrativní spolupráce.

Třetí země, které používají systém kontrol uznaný Unií za rovnocenný v souladu s druhým pododstavcem, se zařadí na seznam uvedený v příloze XII části C.

2. Elektronický doklad uvedený v odstavci 1 obsahuje alespoň informace nezbytné pro vystavení dokladu V I 1.

Příslušné orgány třetí země vývozu přiřadí elektronickému dokladu jedinečný správní referenční kód nebo se tento kód přiřadí pod jejich dohledem. Tento kód je uveden v obchodních dokladech požadovaných pro dovoz na území Unie.

3. Přístup k elektronickému dokladu nebo k údajům nutným pro jeho vystavení se uděluje na žádost příslušných orgánů členského státu určení.

Údaje uvedené v prvním pododstavci lze požadovat v podobě tištěného dokladu, na němž jsou údaje uvedeny formou datových prvků vyjádřených stejným způsobem jako v elektronickém dokladu.

▼B

Článek 46

Odchylky

Ustanovení čl. 43 odst. 2 a článku 45 se nemusí použít v případě, že výrobky, na které se tato opatření vztahují, byly předmětem podvodného jednání, které může ohrozit zdraví spotřebitelů, nebo enologických postupů, které nejsou uvedeny v čl. 82 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008.

Článek 47

Používání

1. Po dokončení celních formalit požadovaných pro propuštění zásilky, na niž se vztahují prvopis a průpis dokladu V I 1 nebo výpisu V I 2, do volného oběhu se tento prvopis a průpis předají příslušným orgánům členského státu, ve kterém byly vyřízeny celní formality.

Uvedené orgány v případě potřeby podepíší zadní stranu dokladu V I 1 nebo výpisu V I 2. Prvopis vrátí příslušné osobě a průpis tohoto dokladu uchovají nejméně po dobu pěti let.

2. Jestliže je zásilka před propuštěním do volného oběhu v celku posílána dále, předá nový odesílatel celním orgánům, které na zásilku dohlížejí, doklad V I 1 nebo výpis V I 2 vztahující se k dané zásilce a případně také formulář V I 2 vyplněný následně.

Poté, co tyto orgány ověří, že údaje uvedené v dokladu V I 1 souhlasí s údaji uvedenými na formuláři V I 2 nebo že údaje uvedené ve výpisu V I 2 souhlasí s údaji uvedenými na formuláři V I 2 vyplněném následně, opatří formulář V I 2 razítkem, čímž se tento formulář stane rovnocenným s výpisem V I 2, a příslušně potvrdí tento doklad nebo předchozí výpis. Orgány vrátí výpis a prvopis dokladu V I 1 nebo předchozí výpis V I 2 novému odesílateli a uchovávají průpis dokladu nebo předchozího výpisu po dobu nejméně pěti let.

Formulář V I 2 není však nutné vyplňovat, vyváží-li se zásilka výrobku opětně do třetí země.

3. Je-li zásilka před propuštěním do volného oběhu rozdělena, předá příslušná osoba celním orgánům, které na zásilku dohlížejí, prvopis a průpis dokladu V I 1 nebo výpisu V I 2 k této zásilce, která se rozděluje, společně s formulářem V I 2 a dvěma následně vyplněnými průpisy pro každou novou zásilku.

Poté, co tyto orgány ověří, že údaje uvedené v dokladu V I 1 nebo výpisu V I 2 souhlasí s údaji uvedenými ve formuláři V I 2 následně vyplněném pro každou novou zásilku, opatří tento formulář razítkem, čímž se stává rovnocenným s výpisem V I 2, a příslušně potvrdí zadní stranu dokladu V I 1 nebo výpisu V I 2, podle kterého byl vystaven. Příslušné osobě vrátí výpis V I 2 společně s dokladem V I 1 nebo následně vyplněným výpisem V I 2 a uchovávají průpisy všech těchto dokladů po dobu nejméně pěti let.

Článek 48

Seznam příslušných subjektů

1. Komise na základě sdělení příslušných orgánů třetích zemí vypracuje a aktualizuje seznamy názvů a adres úředních subjektů, laboratoří a producentů vína, kteří jsou oprávněni k vystavení dokladu V I 1. Komise názvy a adresy těchto úředních subjektů a laboratoří zveřejňuje na internetu.

2. Sdělení příslušných orgánů třetích zemí uvedené v odstavci 1 obsahuje:

a) názvy a adresy úředních subjektů a laboratoří schválených nebo jmenovaných k vydávání dokladů V I 1,

b) názvy, adresy a úřední registrační čísla producentů vína, kteří byli oprávněni k vydávání dokladů V I 1.

Seznamy uvedené v odstavci 1 obsahují pouze příslušné subjekty a laboratoře uvedené v tomto odstavci prvním pododstavci písm. a), které byly příslušnými orgány dotyčné třetí země oprávněny poskytovat Komisi a členským státům na žádost jakékoli údaje potřebné k posouzení údajů uvedených v dokladu.

3. Seznamy se aktualizují, zejména v případě změny adresy a/nebo názvů subjektů nebo laboratoří.

Článek 49

Nepřímý dovoz

Vyváží-li se víno ze třetí země, na jejímž území bylo vyrobeno (dále jen „země původu“), do jiné třetí země (dále jen „vyvážející země“), ze které se následně vyváží do Společenství, mohou příslušné orgány vyvážející země vyplnit doklad V I 1 pro příslušné víno na základě dokladu V I 1 nebo rovnocenného dokladu vyplněného příslušnými orgány země původu, aniž musí provést další rozbor vína, je-li víno:

a) již naplněno do lahví a označeno etiketami v zemi původu a zůstává v tomto stavu; nebo

b) vyváženo hromadně ze země původu a plněno a označeno etiketami ve vyvážející zemi bez dalšího zpracování.

Příslušný orgán vyvážející země v dokladu V I 1 osvědčí, že jde o víno uvedené v prvním pododstavci a že splňuje podmínky uvedeného ustanovení.

Prvopis nebo ověřený opis dokladu V I 1 nebo rovnocenného dokladu země původu se připojuje k dokladu V I 1 vyvážející země.

Zeměmi původu jsou ve smyslu tohoto článku pouze země na seznamu subjektů a laboratoří oprávněných třetími zeměmi k vystavení průvodních dokladů k jednotlivým zásilkám dováženého vína, který byl zveřejněn podle čl. 48 odst. 1.

Článek 50

Zvláštní pravidla pro některá vína

1. U likérového vína a alkoholizovaného vína pro destilaci se doklady V I 1 uznávají za platné pouze v případě, že úřední subjekt uvedený v článku 48 zapsal do bodu 14 toto:

„Osvědčuje se, že alkohol přidaný do tohoto vína je vinného původu“.

Tento záznam je doplněn těmito údaji:

a) úplným názvem a adresou subjektu, který doklad vydal;

b) podpisem odpovědného pracovníka tohoto subjektu;

c) razítkem tohoto subjektu.

2. Doklad V I 1 lze použít jako osvědčení, že dovezené víno má zeměpisné označení v souladu s Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) Světové obchodní organizace (WTO) nebo právními předpisy Společenství o zeměpisných označeních nebo s dohodou o uznání a ochraně zeměpisných označení mezi Evropským společenstvím a třetí zemí, z níž víno pochází.

V tomto případě se v bodě 14 uvede tento text:

„Osvědčuje se, že víno s tímto dokladem bylo vyrobeno ve vinařské oblasti … a bylo mu uděleno zeměpisné označení uvedené v bodě 6 v souladu s předpisy země původu“.

Tento záznam je doplněn údaji podle odst. 1 druhého pododstavce.

Článek 51

Shoda dovážených vín

Mají-li příslušné orgány členského státu podezření, že výrobek pocházející ze třetí země neodpovídá čl. 82 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 479/2008, uvědomí o tom neprodleně Komisi.







KAPITOLA III

Zvláštní ustanovení pro vývoz

Článek 52

Oznámení úředních subjektů

1. Členské státy zašlou Komisi seznamy úředních nebo úředně uznaných subjektů, které navrhují k vydávání osvědčení potvrzujících, že dotyčné víno splňuje podmínky přístupu ke koncesím stanoveným v dohodách se třetími zeměmi.

2. Komise jménem Společenství spolupracuje s dotyčnou třetí zemí na vypracování a výměně seznamu úředních subjektů oprávněných vydávat osvědčení uvedená v odstavci 1 a rovnocenné osvědčení vydané dotyčnou třetí zemí.

3. Komise seznam uvedený v odstavci 2 zveřejní a pravidelně aktualizuje.







KAPITOLA IV

Přechodná ustanovení

Článek 53

Shoda dokladů V I 1 a V I 2

Doklady V I 1 a V I 2, které byly v době uvedení do oběhu ve shodě s platnými předpisy, ale v důsledku použitelnosti tohoto nařízení jim již neodpovídají, mohou být používány do 31. prosince 2008.

Článek 54

Uvolnění jistoty

Na žádost zúčastněných stran se jistoty složené na vydání dovozních nebo vývozních licencí uvolní počínaje 1. srpnem 2008, pokud platnost těchto licencí do to