2007R1580 — CS — 01.05.2011 — 015.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1580/2007

ze dne 21. prosince 2007,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny







KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou ( 1 ), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny ( 2 ), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1182/2007 ze dne 26. září 2007, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro odvětví ovoce a zeleniny a kterým se mění směrnice 2001/112/ES a 2001/113/ES a nařízení (EHS) č. 827/68, (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96, (ES) č. 2826/2000, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 318/2006 a zrušuje nařízení (ES) č. 2202/96 ( 3 ), a zejména na článek 42 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení Rady (ES) č. 1182/2007 změnilo předchozí režim pro odvětví ovoce a zeleniny stanovený nařízením (ES) č. 2200/96, nařízením (ES) 2201/96 a nařízením Rady (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů ( 4 ). (2) Stávající prováděcí pravidla týkající se odvětví ovoce a zeleniny jsou obsažena ve velkém počtu nařízení, z nichž mnohá byla často pozměňována. Tato prováděcí pravidla je zapotřebí upravit v důsledku změn provedených v režimu pro ovoce a zeleninu nařízením (ES) č. 1182/2007, jakož i s přihlédnutím k získaným zkušenostem. Vzhledem k rozsahu změn je v zájmu srozumitelnosti nezbytné začlenit všechna prováděcí pravidla do nového samostatného nařízení. (3) Proto by měla být zrušena tato nařízení Komise: — Nařízení (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu ( 5 ), — Nařízení (ES) č. 1555/96 ze dne 30. července 1996 o prováděcích pravidlech k dodatečným dovozním clům na ovoce a zeleninu ( 6 ), — Nařízení (ES) č. 961/1999 ze dne 6. května 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla týkající se rozšíření pravidel vydaných organizacemi producentů v odvětví ovoce a zeleniny ( 7 ), — Nařízení (ES) č. 544/2001 ze dne 20. března 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96 týkajícímu se dodatečného finančního příspěvku na provozní prostředky ( 8 ), — Nařízení (ES) č. 1148/2001 ze dne 12. června 2001 o kontrolách dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu ( 9 ), — Nařízení (ES) č. 2590/2001 ze dne 21. prosince 2001, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu, prováděné ve Švýcarsku před vývozem do Evropského společenství ( 10 ), — Nařízení (ES) č. 1791/2002 ze dne 9. října 2002, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu prováděné v Maroku před dovozem do Evropského společenství ( 11 ), — Nařízení (ES) č. 2103/2002 ze dne 28. listopadu 2002, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu prováděné v Jihoafrické republice před dovozem do Evropského společenství ( 12 ), — Nařízení (ES) č. 48/2003 ze dne 10. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla použitelná na směsi různých druhů čerstvého ovoce a zeleniny v jednom maloobchodním balení ( 13 ), — Nařízení (ES) č. 606/2003 ze dne 2. dubna 2003, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu prováděné v Izraeli před dovozem do Společenství ( 14 ), — Nařízení (ES) č. 761/2003 ze dne 30. dubna 2003, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu prováděné v Indii před dovozem do Společenství ( 15 ), — Nařízení (ES) č. 1432/2003 ze dne 11. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o podmínky uznání organizací producentů a předběžného uznání seskupení producentů ( 16 ), — Nařízení (ES) č. 1433/2003 ze dne 11. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o provozní fondy, operační programy a finanční podporu ( 17 ), — Nařízení (ES) č. 1943/2001 ze dne 3. listopadu 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o podporu předběžně uznaným seskupením producentů ( 18 ), — Nařízení (ES) č. 103/2004 ze dne 21. ledna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o intervenční režim a stažení z trhu v odvětví ovoce a zeleniny ( 19 ), — Nařízení (ES) č. 1557/2004 ze dne 1. září 2004, schvalující postupy kontroly shody obchodních norem platných pro určité čerstvé ovoce, které se provádějí na Novém Zélandu před dovozem do Společenství ( 20 ), — Nařízení (ES) č. 179/2006 ze dne 1. února 2006 o zavedení režimu dovozních licencí pro jablka dovážená ze třetích zemí ( 21 ), — Nařízení (ES) č. 430/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu prováděné v Senegalu před dovozem do Společenství ( 22 ), — Nařízení (ES) č. 431/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu prováděné v Keni před dovozem do Společenství ( 23 ), — Nařízení (ES) č. 1790/2006 ze dne 5. prosince 2006, kterým se schvalují kontroly dodržování obchodních norem pro čerstvé ovoce a zeleninu prováděné v Turecku před dovozem do Společenství ( 24 ), (4) Měla by být přijata prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1182/2007. (5) Pro produkty z ovoce a zeleniny je třeba stanovit hospodářské roky. Vzhledem k tomu, že v odvětví již neexistují režimy podpory, které se řídí cyklem sklízení dotčených produktů, lze všechny hospodářské roky přizpůsobit podle kalendářního roku. (6) Nařízení (ES) č. 1182/2007 opravňuje Komisi ke stanovení obchodních norem pro produkty z ovoce a zeleniny a čl. 2 odst. 7 uvedeného nařízení stanoví, že stávající jednotlivá nařízení stanovící tyto normy by se měla nadále používat, dokud nebudou přijaty nové normy. (7) V případě některých činností, které jsou velmi okrajové a/nebo velmi specifické, nacházejí se na začátku distribučního řetězce nebo se provádějí u produktů určených ke zpracování, je třeba stanovit výjimky a osvobození z použití obchodních norem. (8) Údaje vyžadované obchodními normami by měly být zřetelně uvedeny na obalu nebo na štítku. (9) V důsledku poptávky některých spotřebitelů se balení obsahující různé druhy čerstvého ovoce a zeleniny stávají na trhu stále běžnějšími. Poctivé obchodování vyžaduje, aby čerstvé ovoce a zelenina prodávané v jednom balení byly vyrovnané jakosti. U produktů, pro něž nebyly přijaty normy Společenství, to lze zajistit uplatňováním všeobecných ustanovení. Je třeba stanovit požadavky na označování směsí různých druhů ovoce a zeleniny v jednom balení. Tyto požadavky by však měly být méně přísné než požadavky stanovené obchodními normami, aby se zejména zohlednil prostor, který je k dispozici na štítcích. (10) Každý členský stát by měl určit kontrolní subjekty odpovědné za provádění kontrol shody ve všech stadiích uvádění na trh. Jeden z těchto subjektů by měl být odpovědný za kontakty a koordinaci mezi všemi ostatními určenými subjekty. (11) Vzhledem k tomu, že údaje o obchodnících a jejich hlavní charakteristiky jsou nepostradatelným nástrojem analýzy prováděné členskými státy, je nezbytné v každém členském státě zřídit databáze obchodníků v odvětví čerstvého ovoce a zeleniny. (12) Kontroly shody by se měly provádět odebíráním vzorků a měly by se zaměřit na obchodníky, u kterých je největší pravděpodobnost, že jejich zboží není v souladu s normami. S ohledem na podmínky svých vnitrostátních trhů by členské státy měly stanovit pravidla, podle kterých se kontroly zaměří na určité kategorie obchodníků. K zajištění transparentnosti by tato pravidla měla být oznámena Komisi. (13) Členské státy by měly zajistit, aby vývoz čerstvého ovoce a zeleniny do třetích zemí odpovídal obchodním normám, a měly by potvrzovat dodržování norem v souladu se Ženevským protokolem o normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny a suchého a sušeného ovoce uzavřeným v rámci Evropské hospodářské komise OSN a se systémem OECD pro používání mezinárodních norem pro ovoce a zeleninu. (14) Dovoz čerstvého ovoce a zeleniny ze třetích zemí by měl odpovídat obchodním normám nebo normám jim rovnocenným. Kontroly shody tedy musí být prováděny před vstupem tohoto zboží na celní území Společenství, kromě malých množství, u nichž je podle názoru kontrolního orgánu/subjektu malé riziko, že by nebyly ve shodě. V některých třetích zemích, které poskytují dostatečné záruky dodržování norem, mohou kontroly před vývozem provádět kontrolní útvary těchto třetích zemí. V tomto případě by členské státy měly pravidelně ověřovat účinnost/kvalitu kontrol před vývozem prováděných kontrolními útvary třetích zemí a měly by informovat Komisi o výsledcích těchto ověřování. (15) Produkty určené ke zpracování nemusí odpovídat obchodním normám, proto by mělo být zaručeno, aby se neprodávaly na trhu s čerstvými produkty. Tyto produkty by měly být vhodně označeny a v určitých případech pokud možno provázeny osvědčením o průmyslovém užití, které uvádí konečné využití produktu, na jehož základě je možné provedení kontroly. (16) Ovoce a zelenina, u kterých se kontroluje shoda s obchodními normami, by měly být ve všech stadiích uvádění na trh podrobeny stejnému typu kontrol. K tomuto účelu by měly být použity směrnice pro kontrolu doporučené Evropskou hospodářskou komisí OSN, které jsou v souladu s příslušnými doporučeními OECD. Pro kontroly na úrovni maloobchodního prodeje by však měla být stanovena zvláštní opatření. (17) Mělo by se přijmout ustanovení, aby organizace producentů mohly být uznány pro produkty, které požadují. Pokud se uznání vyžaduje pouze pro produkty určené ke zpracování, je třeba zajistit, aby dané produkty byly skutečně dodávány ke zpracování. (18) S cílem napomoci dosažení cílů režimu ovoce a zeleniny a zajistit, aby organizace producentů mohly provádět své činnosti trvale udržitelným a účinným způsobem, je třeba, aby organizace producentů byly co nejstabilnější. Členství producenta v organizaci producentů by proto mělo trvat po určité minimální období. Členské státy by měly mít možnost stanovit lhůty pro vystoupení z organizace a data, k nimž vystoupení nabývá účinku. (19) Hlavní a základní činnosti organizace producentů by se měly týkat koncentrace nabídky a uvádění produktů na trh. Organizacím producentů by však mělo být dovoleno zapojit se i do jiných činností, ať už obchodní nebo neobchodní povahy. Spolupráce mezi organizacemi producentů by měla být podporována tím, že bude povoleno, aby ovoce a zelenina nakoupené výhradně od jiné uznané organizace producentů nebyly při uvádění na trh započítávány do kalkulací pro účely hlavní činnosti, ani činností ostatních. Pokud jde o poskytování technických prostředků, je vhodné rozšířit jeho rozsah tak, aby bylo zahrnuto také jejich poskytování členy některé organizace producentů. (20) Organizace producentů mohou mít podíl v dceřiných podnicích, které pomáhají zvyšovat přidanou hodnotu produkce jejich členů. Měla by být stanovena pravidla pro výpočet hodnoty takové tržní produkce. Hlavní činnosti takových dceřiných podniků by měly být po uplynutí přechodného období určeného pro přizpůsobení shodné s činnostmi dané organizace producentů. (21) Je třeba stanovit prováděcí pravidla pro uznávání a fungování sdružení organizací producentů, nadnárodních organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů podle nařízení (ES) č. 1182/2007. V zájmu soudržnosti by tato pravidla měla v maximální možné míře odrážet pravidla stanovená pro organizace producentů. (22) K usnadnění koncentrace nabídky je třeba podporovat spojení stávajících organizací producentů za účelem vzniku nových organizací stanovením pravidel pro spojení operačních programů sloučených organizací. (23) Při dodržování zásad, podle kterých musí být organizace producentů založena z vlastní iniciativy producentů a kontrolována producenty, je třeba ponechat na členských státech, aby stanovily podmínky pro přijímání dalších fyzických nebo právnických osob za členy organizace producentů anebo sdružení organizací producentů. (24) S cílem zajistit, aby organizace producentů skutečně reprezentovaly minimální počet producentů, by členské státy měly přijmout opatření zajišťující, aby menšina členů, na které může připadat převážný objem produkce dané organizace producentů, neoprávněně neovládala její řízení a činnost. (25) V zájmu zohlednění odlišných okolností produkce a uvádění na trh ve Společenství by členské státy měly stanovit určité podmínky pro udělení předběžného uznání seskupením producentů, která předloží plán uznání. (26) Ve snaze podpořit zakládání stabilních organizací producentů schopných trvale přispívat k dosažení cílů režimu ovoce a zeleniny by se mělo předběžné uznání udělovat jen těm organizacím producentů, které jsou prokazatelně schopné ve stanovené lhůtě splnit všechny podmínky uznání. (27) Měly by být stanoveny informace, které by měla seskupení producentů uvést v plánu uznání. Aby seskupení producentů mohla lépe splnit podmínky uznání, je třeba povolit změny plánů uznání. Za tímto účelem je třeba umožnit členským státům, aby mohly požádat organizaci producentů o přijetí opravných opatření s cílem zajistit provádění svého plánu. (28) Seskupení producentů může podmínky uznání splnit ještě před dokončením plánu uznání. Mělo by být přijato ustanovení umožňující těmto seskupením předkládat žádosti o uznání zároveň s návrhy operačních programů. Udělení tohoto uznání seskupení producentů musí v zájmu důslednosti znamenat ukončení jeho plánu uznání, a rovněž je třeba zastavit poskytování podpory. Pro zohlednění víceletého financování investic by však ty investice, které splnily předpoklady pro podporu na investice, měly být schopny převedení na operační programy. (29) K usnadnění řádného uplatňování režimu podpor na pokrytí nákladů na vytvoření organizací a na jejich administrativní činnost by tato podpora měla být poskytována v paušální výši. Pro tuto paušální podporu je třeba stanovit strop, aby byla dodržena rozpočtová omezení. Kromě toho by tato podpora měla být přizpůsobena hodnotě produkce seskupení producentů uváděné na trh s cílem zohlednit odlišné finanční potřeby různě velkých seskupení producentů. (30) V zájmu důslednosti a bezproblémového přechodu na status uznaného seskupení producentů je třeba, aby se na seskupení producentů vztahovala stejná pravidla pro hlavní činnosti organizací producentů a pro hodnotu produkce jimi uváděné na trh. (31) V případě fúzí by mělo být umožněno poskytnutí podpory seskupením producentů vzniklých fúzí, aby byly vzaty v úvahu finanční potřeby nových seskupení producentů a zajistilo se řádné uplatňování režimu podpor. (32) Pro usnadnění využívání režimu podpor operačních programů by měla být jasně definována produkce organizací producentů uváděná na trh, včetně specifikace toho, jaké produkty mohou být zohledněny, a stadia uvádění na trh, v nichž se má vypočítávat hodnota produkce. V případě ročních výkyvů nebo nedostatečných údajů by rovněž měly být umožněny doplňkové způsoby výpočtu produkce uváděné na trh. Aby nedocházelo ke zneužívání režimu, nemělo by organizacím producentů být obecně povoleno měnit referenční období během trvání programu. (33) K zajištění správného využívání podpor je třeba stanovit pravidla pro řízení provozních fondů a finančních příspěvků členů, přičemž je třeba umožnit co největší míru pružnosti za podmínky, že všichni producenti mohou využívat výhod provozního fondu a mohou se demokraticky podílet na rozhodování o jeho čerpání. (34) Je třeba stanovit předpisy stanovující rozsah a strukturu vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy a vnitrostátní rámec pro opatření v oblasti životního prostředí. Jejím cílem je optimalizovat přidělování finančních zdrojů a zlepšovat kvalitu strategie. (35) V zájmu řádného řízení by měly být stanoveny postupy pro předkládání a schvalování operačních programů, včetně lhůt, aby příslušné orgány mohly přiměřeně vyhodnotit informace, a dále opatření a činnosti, které by se měly zahrnout do programů, nebo by se z nich měly vyloučit. Vzhledem k tomu, že jsou programy řízeny na ročním základě, mělo by být stanoveno, aby programy, které nejsou schváleny do určitého data, byly o jeden rok odloženy. (36) Měl by existovat postup pro každoroční změny operačních programů na následující rok, aby mohly být upraveny s ohledem na jakékoli nové podmínky, které nebylo možné předvídat, když byly programy předkládány. Kromě toho by mělo být možné měnit opatření a částky provozních fondů během každého roku, v němž se program provádí. Všechny tyto změny by měly podléhat určitým omezením a podmínkám, které určí členské státy a které budou zahrnovat povinné oznamování změn příslušným orgánům v zájmu zachování všeobecných cílů schválených programů. (37) Z důvodů finančního zabezpečení a právní jistoty by měly být vypracovány seznamy operací a výdajů, které případně nespadají pod operační programy. (38) Aby se zabránilo neoprávněnému obohacení soukromého subjektu, který během doby čerpání investice přerušil své svazky s organizací, měla by být pro případy investic do jednotlivých podniků stanovena opatření, která organizaci umožní získat zpět zbytkovou hodnotu investice, bez ohledu na to, zda takovou investici vlastní člen nebo organizace. (39) Pro zajištění správného uplatňování režimu je třeba stanovit informace, které mají být zahrnuty do žádostí o podporu, jakož i postupy pro vyplácení podpor. Aby se zamezilo obtížím v peněžním toku, měly by organizace producentů mít k dispozici systém záloh na platby provázený příslušným zajištěním. Z podobných důvodů by měl být k dispozici alternativní systém pro náhradu již vynaložených výdajů. (40) Je třeba stanovit prováděcí předpisy pro rozsah a uplatňování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení. Tato pravidla by měla v maximální možné míře umožňovat pružnost a rychlé používání v případě krizí, a proto by měla umožňovat přijímání rozhodnutí ze strany samotných členských států a organizací producentů. Tato pravidla by však měla rovněž zabránit zneužívání a měla by stanovit limity pro používání určitých opatření, a to i ve finanční rovině. Měla by také zajišťovat řádné dodržování rostlinolékařských a environmentálních požadavků. (41) Pokud jde o stahování produktů z trhu, je třeba přijmout prováděcí pravidla, která zohlední případnou důležitost uvedeného opatření. Zejména je třeba vymezit pravidla týkající se režimu zvýšené podpory u ovoce a zeleniny stahovaných z trhu, jež jsou bezplatně rozdělovány jako humanitární pomoc dobročinnými organizacemi a některými dalšími zařízeními a institucemi. Kromě toho by měla být stanovena maximální míra podpory na stažení z trhu s cílem zajistit, aby se tento postup neujal jako stálá alternativa pro odbyt produktů ve srovnání s jejich uváděním na trh. V této souvislosti je v případě produktů, pro něž byla stanovena maximální míra pro vyrovnávací platby Společenství za stažení v příloze V nařízení (ES) č. 2200/96, vhodné pokračovat v uplatňování této míry, která bude do určité míry zvyšována s ohledem na to, že tato stažení jsou nyní spolufinancována. V případě ostatních produktů, u nichž se doposud neprojevilo riziko nadměrného stahování z trhu, je vhodné umožnit členským státům, aby stanovily maximální míru podpory. Ve všech případech je však z podobných důvodů vhodné stanovit kvantitativní limit pro stahování z trhu na produkt a organizaci producentů. (42) Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se vnitrostátní finanční pomoci, kterou mohou členské státy přiznat v regionech Společenství, kde je stupeň organizovanosti producentů obzvláště nízký, a zároveň takový nízký stupeň organizovanosti organizací definovat. Je třeba upravit postupy schvalování takové vnitrostátní pomoci, jakož i postupy pro schvalování a výši náhrady této pomoci Společenstvím, stejně jako pro část náhrady, která by měla vycházet z existujících úrovní náhrad. (43) Je třeba přijmout prováděcí pravidla, a to zejména procesní ustanovení upravující podmínky, za kterých mohou být rozšířena pravidla vydaná organizacemi producentů nebo sdruženími těchto organizací v odvětví ovoce a zeleniny na všechny producenty usazené v určité hospodářské oblasti. Pokud je ovoce prodáváno na stromě, mělo by též být vyjasněno, která pravidla se mají rozšířit na producenty a která na odběratele. (44) Producenti jablek ve Společenství se v poslední době ocitli v obtížné situaci způsobené mimo jiné značným zvýšením dovozů jablek z určitých třetích zemí jižní polokoule. Proto by se měl zlepšit dohled nad dovozem jablek. Vhodný nástroj pro dosažení tohoto cíle představuje mechanismus založený na vydávání dovozních licencí, jejichž součástí je složení jistoty zajišťující, že dovozy, pro něž byly tyto dovozní licence vyžádány, se opravdu uskuteční. Mělo by se použít nařízení Komise (ES) č. 1291/2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty ( 25 ), a nařízení (EHS) č. 2220/85, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu jistot pro zemědělské produkty ( 26 ). (45) Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se režimu vstupní ceny pro ovoce a zeleninu. Skutečnost, že se většina dotčeného ovoce a zeleniny podléhajícího zkáze dodává formou komisního prodeje, působí zvláštní potíže při stanovení hodnoty těchto produktů. Je třeba stanovit možné metody výpočtu vstupní ceny, na jejímž základě jsou dovážené produkty zařazeny do společného celního sazebníku. Zejména je třeba zavést standardní dovozní hodnoty na základě váženého průměru průměrných cen za produkty a je také třeba přijmout zvláštní ustanovení pro případy, kdy nejsou pro produkty určitého původu k dispozici žádné ceny. Je třeba, aby existovalo ustanovení upravující složení jistoty za jistých okolností, aby bylo zajištěno, že je tento systém uplatňován správně. (46) Je třeba přijmout prováděcí pravidla týkající se dovozního cla, které lze ukládat na určité produkty vedle cla stanoveného ve společném celním sazebníku. Toto dodatečné clo lze ukládat tehdy, jestliže dovážené objemy dotyčných produktů převyšují spouštěcí úroveň určenou pro jednotlivý produkt a období uplatnění. Zboží přepravované do Společenství je osvobozeno od dodatečného cla, a proto je pro toto zboží třeba přijmout zvláštní ustanovení. (47) Je třeba přijmout ustanovení o přiměřeném monitorování a hodnocení průběžných programů a režimů pro účely posuzování jejich účelnosti a účinnosti ze strany organizací producentů i členských států. (48) Je třeba zavést opatření/ustanovení týkající se druhu, formátu a způsobu sdělení, které jsou nezbytné k provedení tohoto nařízení. Tato opatření by měla zahrnovat jak sdělení, která předkládají producenti a organizace producentů členským státům, tak sdělení, která předkládají členské státy Komisi, jakož i důsledky plynoucí z opožděných nebo nesprávných sdělení. (49) Je třeba zavést opatření ke kontrolám nezbytným pro zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1182/2007, jakož i příslušné sankce platné v případě zjištěných nesrovnalostí. Uvedená opatření by měla zahrnovat jak konkrétní kontroly a sankce stanovené na úrovni Společenství, tak i dodatečné vnitrostátní kontroly a sankce. Tyto kontroly a sankce by měly být odrazující, účinné a přiměřené. Je třeba vydat pravidla pro řešení případů zjevných chyb a případů vyšší moci, jakož i o dalších výjimečných okolnostech, aby se zajistilo spravedlivé zacházení s producenty. Měla by být vydána pravidla pro řešení uměle vytvořených situací, aby se vyloučila možnost těžit z nich jakékoli výhody. (50) Je třeba přijmout ustanovení k zajištění bezproblémového přechodu z předchozího režimu na nový režim stanovený tímto nařízením a k provedení přechodných ustanovení podle článku 55 nařízení (ES) č. 1182/2007. (51) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro ovoce a zeleninu, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







HLAVA I

ÚVODNÍ USTANOVENÍ

Článek 1

Oblast působnosti a používání pojmů

1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2200/96, nařízení (ES) č. 2201/96, a nařízení (ES) č. 1182/2007.

2. Pojmy používané v nařízeních uvedených v odstavci 1 mají shodný význam, jsou-li použity v tomto nařízení, nestanoví-li toto nařízení jinak.

Článek 2

Hospodářské roky

Hospodářské roky pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 a v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2201/96 trvají po období od 1. ledna do 31. prosince.







HLAVA II

TŘÍDĚNÍ PRODUKTŮ







KAPITOLA I

Obecná pravidla

▼M8

Článek 2a

Obchodní normy; držitelé

1. Požadavky čl. 113a odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se označují jako všeobecná obchodní norma. Podrobnosti všeobecné obchodní normy jsou stanoveny v části A přílohy I tohoto nařízení.

1. Ovoce a zelenina, na které se nevztahuje zvláštní obchodní norma, splňuje všeobecnou obchodní normu. Avšak v případech, kdy držitel je schopen prokázat, že produkty splňují platné normy přijaté Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů (EHK/OSN), se produkt považuje za produkt splňující všeobecnou obchodní normu.

2. Zvláštní obchodní normy, na které odkazuje čl. 113 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1234/2007, jsou stanoveny v části B přílohy I tohoto nařízení pro tyto produkty:

a) jablka,

b) citrusové plody,

c) kiwi,

d) salát, endivii kadeřavou letní a endivii zimní,

e) broskve a nektarinky,

f) hrušky,

g) jahody,

h) papriku zeleninovou,

i) stolní hrozny révy vinné,

j) rajčata.

3. Pro účely čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se držitelem rozumí fyzická či právnická osoba, která fyzicky vlastní dotčený produkt.

▼B

Článek 3

Výjimky a osvobození z použití obchodních norem

1. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení obchodních norem nevyžaduje u:

a) za předpokladu, že produkty jsou zřetelně označeny nápisem „určeno ke zpracování“ nebo „k použití jako krmivo pro zvířata“ nebo jiným rovnocenným nápisem, produktů: i) určených k průmyslovému zpracování či ii) určených k použití jako krmivo pro zvířata či jinému nepotravinářskému využití;

◄

b) produktů přenechaných producentem v místě jeho podniku spotřebiteli pro jeho osobní spotřebu; a

c) produktů z určité oblasti, které se prodávají v maloobchodním prodeji v této oblasti k uspokojení zavedené tradiční místní spotřeby na základě rozhodnutí Komise přijatého na žádost členského státu postupem podle článku 46 nařízení (ES) č. 2200/96; a

▼M8

d) produktů, které byly okrájeny či nařezány, a jsou tak „vhodné k přímému požití“ či „použití v kuchyni“.

▼B

2. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení obchodních norem v rámci dané produkční oblasti nevztahuje na:

◄

a) produkty prodávané nebo dodávané pěstitelem do obalových úpraven a balíren nebo do skladovacích zařízení nebo zasílané do těchto zařízení z podniku producenta; a

b) produkty zasílané ze skladovacích zařízení do obalových úpraven a balíren.

▼M8

3. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou členské státy osvobodit od zvláštních obchodních norem produkty nabízené k maloobchodnímu prodeji spotřebitelům pro jejich osobní spotřebu a označené nápisem „produkt určený ke zpracování“ nebo jakýmkoliv jiným rovnocenným nápisem a určené ke zpracování jinému než uvedenému v odst. 1 písm. a) bodu i).

▼M8

3a. Pokud jde o zvláštní obchodní normy, může odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 čerstvé ovoce a zelenina nezařazené do výběrové jakosti ve stadiích následujících po odeslání vykazovat mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí a lehké poškození vyplývající z jejich vývoje a náchylnosti ke zkáze.

3b. Odchylně od čl. 113a odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dodržení všeobecné obchodní normy nevyžaduje u těchto produktů:

▼M15

a) nepěstované houby kódu KN 0709 59,

▼M8

b) kaparů kódu KN 0709 90 40,

c) hořkých mandlí kódu KN 0802 11 10,

d) mandlí bez skořápky kódu KN 0802 12,

e) lískových ořechů bez skořápky kódu KN 0802 22,

f) vlašských ořechů bez skořápky kódu KN 0802 32,

g) piniových oříšků kódu KN 0802 90 50 a

h) šafránu kódu KN 0910 20.

▼B

4. U produktů uvedených v odst. 1 písm. a) a odst. 2 je nutno příslušnému orgánu členského státu prokázat, že dané produkty splňují stanovené podmínky, zejména pokud jde o jejich zamýšlené použití.

Článek 4

Údaje pro označování

▼M8

1. Údaje pro označování vyžadované v této kapitole musí být uvedeny čitelně a viditelně na jedné straně obalu, a to tak, že jsou nesmazatelně vytištěny přímo na obalu nebo na štítku, který tvoří nedílnou součást obalu nebo je k obalu připevněn.

▼B

2. U přepravovaného volně loženého zboží nakládaného přímo na dopravní prostředek se údaje stanovené v odstavci 1 uvádí v průvodním dokladu ke zboží nebo na vývěsce viditelně umístěné uvnitř dopravního prostředku.

▼M8

3. V případě smluv uzavřených na dálku ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES ( 27 ) vyžaduje dodržování obchodních norem, aby údaje byly k dispozici před dokončením nákupu.

4. Faktury a průvodní doklady, s výjimkou faktury pro spotřebitele, uvádějí název a zemi původu produktů a případně jakost, odrůdu či tržní druh, požaduje-li tak zvláštní obchodní norma, či skutečnost, že jsou určeny ke zpracování.

▼M8

Článek 5

Údaje pro označování ve fázi maloobchodního prodeje

Ve fázi maloobchodního prodeje musí být údaje pro označování vyžadované v této kapitole čitelné a viditelné. Produkty smějí být nabízeny k prodeji, pokud maloobchodní prodejce vystaví v těsné blízkosti zboží zřetelné a čitelné údaje uvádějící zemi původu a případně jakost a odrůdu či tržní druh takovým způsobem, který neuvádí spotřebitele v omyl.

U produktů nabízených jako hotově balené zboží podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ( 28 ) musí být kromě údajů stanovených obchodními normami vyznačena i čistá hmotnost. V případě produktů prodávaných na kusy se však uvedení čisté hmotnosti nevyžaduje, pokud je počet kusů jasně viditelný a lehce spočitatelný zvenčí, nebo pokud je tento počet uveden na štítku.

Článek 6

Směsi

1. Uvádění balíčků o čisté hmotnosti nepřesahující 5 kg, které obsahují směsi různých druhů ovoce a zeleniny, na trh se povoluje za předpokladu, že:

a) produkty jsou jednotné kvality a každý dotčený produkt splňuje příslušnou zvláštní obchodní normu, nebo všeobecnou obchodní normu, pokud pro konkrétní produkt neexistuje zvláštní obchodní norma,

b) balení je náležitě označeno v souladu s touto kapitolou a

c) směs není takové povahy, aby uvedla spotřebitele v omyl.

2. Požadavky odst. 1 písm. a) neplatí pro produkty zahrnuté do směsi, které nejsou produkty odvětví ovoce a zeleniny podle článku 1 nařízení (ES) č. 1234/2007.

3. Pokud ovoce a zelenina ve směsi pochází z více členských států nebo ze třetí země, mohou být názvy zemí původu nahrazeny podle potřeby jedním z následujících označení:

a) „směs ovoce a zeleniny z ES“,

b) „směs ovoce a zeleniny nepocházející z ES“,

c) „směs ovoce a zeleniny pocházející z ES i mimo ES“,

▼B







KAPITOLA II

Kontroly dodržování obchodních norem







Oddíl 1

Obecná ustanovení

▼M8

Článek 7

Oblast působnosti

Tato kapitola stanoví pravidla pro kontroly shody, kterými se rozumí kontroly prováděné v souladu s touto kapitolou u ovoce a zeleniny ve všech stadiích uvádění na trh za účelem ověření, že splňují obchodní normy a jiná ustanovení této hlavy a článků 113 a 113a nařízení (ES) č. 1234/2007.

▼B

Článek 8

Příslušné subjekty

1. Každý členský stát určí:

a) jeden příslušný orgán odpovědný za koordinaci a kontakty v oblastech, na které se vztahuje tato kapitola (dále jen „koordinační orgán“);

▼M8

b) kontrolní subjekt nebo subjekty odpovědné za uplatňování čl. 113a odst. 4 nařízení (ES) č. 1234/2007 (dále jen „kontrolní subjekty“).

▼M8

Koordinační orgány a kontrolní subjekty, na které odkazuje první pododstavec, mohou být veřejné či soukromé. Členské státy jsou však za ně v každém případě odpovědné.

▼B

2. Členské státy sdělí Komisi:

a) název a poštovní a elektronickou adresu koordinačního orgánu, který určily podle odstavce 1,

b) název a poštovní a elektronickou adresu kontrolních subjektů, které určily podle odstavce 1,

c) přesný popis svěřených oblastí činnosti jimi jmenovaných kontrolních subjektů.

3. Koordinačním orgánem může být kontrolní subjekt nebo jeden z kontrolních subjektů nebo jakýkoli jiný subjekt určený podle odstavce 1.

4. Komise způsobem, který uzná za vhodný, zpřístupní veřejnosti seznam koordinačních orgánů určených členskými státy.

Článek 9

Databáze obchodníků

1. Členské státy zřídí databázi obchodníků v odvětví ovoce a zeleniny, v níž jsou za podmínek stanovených v tomto článku uvedeni obchodníci, kteří uvádějí na trh čerstvé ovoce a zeleninu, pro něž byly stanoveny normy podle článku 2 nařízení (ES) č. 1182/2007.

▼M8

Členské státy mohou pro tento účel použít jakoukoliv jinou databázi či databáze, které k tomuto účelu již zřídily.

„Obchodníkem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba, která:

a) drží ovoce a zeleninu, na něž se vztahují obchodní normy, za účelem: i) jejich vystavení nebo nabízení k prodeji, ii) jejich prodeje nebo iii) jejich jakéhokoli jiného uvedení na trh nebo

b) skutečně provádí jakoukoliv z činností uvedených v písm. a) bodu i), ii) a iii) s ohledem na ovoce a zeleninu, na něž se vztahují obchodní normy.

Činnosti uvedené ve třetím pododstavci písm. a) bodu i), ii) a iii) zahrnují:

a) prodej na dálku po internetu či jiným způsobem,

b) uvedené činnosti, které fyzická či právnická osoba provádí svým jménem nebo jménem třetí strany, a

c) uvedené činnosti prováděné ve Společenství a/nebo vývozem do třetích zemí a/nebo dovozem ze třetích zemí.

▼B

2. Členské státy stanoví podmínky, za nichž jsou následující obchodníci zařazeni či nezařazeni do databáze:

a) obchodníci, jejichž činnosti jsou vyňaty z povinnosti dodržovat obchodní normy podle článku 3 a

▼M8

b) fyzické nebo právnické osoby, jejichž činnosti v odvětví ovoce a zeleniny jsou omezeny buď na přepravu zboží, nebo na prodej na maloobchodní úrovni.

3. Je-li databáze složena z několika různých částí, koordinační orgán zajistí, aby databáze, její části a jejich aktualizace byly jednotné. Aktualizace se provádí zejména na základě údajů získaných při kontrolách shody.

4. Tato databáze u každého obchodníka uvede registrační číslo, název, adresu, údaje potřebné pro zařazení do jedné z kategorií rizika uvedených v čl. 10 odst. 2, zejména pozici v tržním řetězci, údaje o významu obchodníka, informace o zjištěních při předchozích kontrolách provedených u tohoto obchodníka a veškeré další údaje, které jsou považovány za nezbytné pro účely kontroly, jako např. informace o tom, zda v souvislosti s dodržováním obchodních norem existuje systém zajištění kvality či systém vlastní kontroly. Aktualizace se provádí zejména na základě údajů získaných při kontrolách shody.

▼B

5. Obchodníci musí poskytovat údaje, které členské státy považují za nezbytné pro zřízení a aktualizaci databáze. Členské státy stanoví podmínky, podle nichž se v databázi uvádějí obchodníci, kteří nejsou usazeni na jejich území, ale provádějí na něm obchodní činnost.

▼M8







Oddíl 2

Kontroly shody prováděné členskými státy

Článek 10

Kontroly shody

1. Členské státy zabezpečí výběrové a přiměřeně časté provádění kontrol shody na základě analýzy rizik, aby bylo zajištěno řádné dodržování obchodních norem a jiných ustanovení této hlavy a článků 113 a 113a nařízení (ES) č. 1234/2007.

1. Ke kritériím pro posouzení rizik patří i existence osvědčení o shodě, na které odkazuje článek 12a, vydaného příslušným orgánem třetí země, jejíž kontroly shody byly schváleny podle článku 13. Existence takového osvědčení se považuje za faktor snižující riziko nedodržování norem.

1. Kritéria pro posouzení rizik mohou zahrnovat i:

a) charakter produktu, období produkce, cenu produktu, počasí, postupy balení a manipulace, podmínky skladování, zemi původu, způsob přepravy, objem šarže;

b) velikost podniků obchodníků, jejich pozici v tržním řetězci, objem či hodnotu produktů, které uvádějí na trh, sortiment produktů, oblast dodávky či druh vykonávané podnikatelské činnosti, jako např. skladování, třídění, balení či prodej;

c) zjištění při předchozích kontrolách, včetně počtu a druhu zjištěných nedostatků, obvyklou kvalitu produktů uváděných na trh, úroveň používaného technického vybavení;

d) spolehlivost obchodníkova systému zajištění kvality či systému vlastní kontroly týkajícího se dodržování obchodních norem;

e) místo, kde kontrola probíhá, zejména pokud se jedná o místo prvního vstupu do Společenství, nebo místo, kde jsou produkty baleny a nakládány;

f) jakékoliv další informace, které mohou poukazovat na riziko nedodržování norem.

2. Analýza rizik je založena na informacích uvedených v databázi obchodníků, na kterou odkazuje článek 9, a zařadí obchodníky do kategorií rizika.

2. Členské státy předem stanoví:

a) kritéria pro hodnocení rizika nedodržování norem u šarží;

b) na základě analýzy rizik pro každou kategorii minimální podíl obchodníků či šarží a/nebo množství, u nichž budou provedeny kontroly shody.

2. Členské státy se mohou na základě analýzy rizik rozhodnout, že nebudou provádět výběrové kontroly u produktů, na něž se nevztahují zvláštní obchodní normy.

3. Pokud jsou při kontrolách zjištěny závažné nesrovnalosti, zvýší členské státy četnost kontrol podle obchodníků, produktů, původu či jiných kritérií.

4. Obchodníci kontrolním subjektům poskytnou všechny údaje, které tyto subjekty považují za nezbytné pro organizaci a provedení kontrol shody.

Článek 11

Schválení obchodníci

1. Členské státy mohou povolit obchodníkům, kteří jsou zařazeni do kategorie nejnižšího rizika a poskytují zvláštní záruky pro dodržování obchodních norem, aby ve fázi odesílání umístili na každé balení štítek, jehož vzor je uveden v příloze II, a/nebo podepsali osvědčení o shodě podle článku 12a.

2. Povolení se uděluje na dobu alespoň jednoho roku.

3. Obchodníci, kteří této možnosti využijí:

a) zaměstnávají pracovníky kontroly, kteří prošli školením schváleným členským státem;

b) mají vhodné zařízení pro přípravu a obalovou úpravu produktů;

c) se zaváží k provádění kontroly shody odesílaného zboží a vedou rejstřík o všech provedených kontrolách.

4. Pokud schválený obchodník již nesplňuje požadavky pro povolení, je povolení členským státem odňato.

5. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou schválení obchodníci až do vyčerpání zásob i nadále používat vzory, které byly k 30. červnu 2009 v souladu s tímto nařízením.

5. Povolení vydaná obchodníkům před 1. červencem 2009 i nadále platí pro období, pro které byla vydána.

Článek 12

Přijetí prohlášení celními orgány

1. Celní orgány mohou přijmout pouze vývozní celní prohlášení a/nebo prohlášení o propuštění do volného oběhu u produktů, na něž se vztahují zvláštní obchodní normy, pokud:

a) je ke zboží přiloženo osvědčení o shodě nebo

b) příslušný kontrolní subjekt uvědomil celní orgán, že pro dotyčné šarže bylo vydáno osvědčení o shodě nebo

c) příslušný kontrolní subjekt informoval celní orgán, že pro dotčené šarže nevydal osvědčení o shodě, protože tyto šarže nemusí být s ohledem na posouzení rizik uvedené v čl. 10 odst. 1 kontrolovány.

1. Tímto nejsou dotčeny kontroly shody, které členské státy mohou provést podle článku 10.

2. Odstavec 1 platí rovněž pro produkty, na něž se vztahuje všeobecná obchodní norma uvedená v příloze I, a produkty uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a), pokud to dotčený členský stát považuje za nutné s ohledem na analýzu rizik uvedenou v čl. 10 odst. 1.

Článek 12a

Osvědčení o shodě

1. Osvědčení může vydat příslušný orgán pro účely potvrzení, že dotčené produkty splňují příslušnou obchodní normu. Osvědčení používané příslušnými orgány ve Společenství je stanoveno v příloze III.

1. Třetí země, na které odkazuje čl. 13 odst. 4, mohou použít své vlastní osvědčení, pokud se Komise domnívá, že obsahuje alespoň informace rovnocenné s osvědčením Společenství. Komise zpřístupní vzory takových osvědčení třetích zemí způsobem, jenž uzná za vhodný.

2. Osvědčení mohou být vydána buď v tištěné podobě s vlastnoručním podpisem nebo v ověřené elektronické podobě s ověřeným elektronickým podpisem.

3. Každé osvědčení je opatřeno razítkem příslušného orgánu a podepsáno osobou k tomu zmocněnou či osobami k tomu zmocněnými.

4. Osvědčení se vydávají alespoň v jednom z úředních jazyků Společenství.

5. Každé osvědčení je opatřeno pořadovým číslem, na jehož základě je možná jeho identifikace, a příslušný orgán si ponechá kopii každého vydaného osvědčení.

6. Aniž je dotčen odst. 1 první pododstavec, mohou členské státy až do vyčerpání zásob i nadále používat osvědčení o shodě, která byla k 30. červnu 2009 v souladu s tímto nařízením.

▼B







Oddíl 3

Kontroly prováděné třetími zeměmi

Článek 13

Schválení kontrol prováděných třetími zeměmi před dovozem do Společenství

▼M8

1. Na žádost třetí země může Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 schválit kontroly shody se zvláštními obchodními normami prováděné touto třetí zemí před dovozem do Společenství.

▼B

2. Schválení podle odstavce 1 mohou získat třetí země, které o ně požádají a na jejichž území jsou pro produkty vyvážené do Společenství dodržovány obchodní normy Společenství, nebo alespoň rovnocenné normy.

V rámci schválení se stanoví úřední zpravodaj třetí země, který je odpovědný za kontrolní činnosti podle odstavce 1. Tento zpravodaj je odpovědný za udržování kontaktů se Společenstvím. V rámci tohoto schválení se rovněž stanoví kontrolní útvary odpovědné za náležité provádění kontrol (dále jen „kontrolní útvary třetí země“).

Schválení může platit pouze pro produkty pocházející z dotyčné třetí země a může být omezeno na některé produkty.

3. Kontrolní útvary třetí země jsou úředními subjekty nebo subjekty úředně uznanými úředním zpravodajem uvedeným v odstavci 2, které skýtají dostatečné záruky a mají k dispozici potřebné zaměstnance, vybavení a zařízení pro provádění kontrol podle metod uvedených v čl. 20 odst. 1 nebo podle rovnocenných metod.

▼M8

4. Seznam zemí, jejichž kontroly shody jsou schváleny podle tohoto článku, a seznam dotčených produktů je uveden v příloze IV.

Komise zpřístupní údaje o dotčených úředních orgánech a kontrolních subjektech způsobem, jenž uzná za vhodný.

▼M8 —————

▼M8

Článek 15

Pozastavení schválení

Komise může schválení pozastavit, zjistí-li, že u významné části šarží a/nebo množství neodpovídá zboží údajům zapsaným v osvědčeních o shodě vydávaných kontrolními subjekty třetí země.

▼M8 —————

▼B







Oddíl 5

Kontrolní metody

Článek 20

Kontrolní metody

1. Kontroly shody podle této kapitoly se s výjimkou kontrol při maloobchodním prodeji konečnému spotřebiteli provádějí v souladu s metodami stanovenými v příloze VI, pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak.

Členské státy stanoví zvláštní opatření pro kontrolu shody v místě maloobchodního prodeje konečnému spotřebiteli.

▼M8

2. Zjistí-li se při kontrole, že zboží splňuje obchodní normy, může kontrolní subjekt vydat osvědčení o shodě podle přílohy III.

▼B

3. Není-li zboží v souladu s normami, vydá kontrolní subjekt protokol o nedodržení norem, určený obchodníkovi nebo jeho zástupci. Zboží, pro které byl vydán protokol o nedodržení norem, se nemůže převážet bez schválení kontrolního subjektu, který tento protokol vydal. Toto schválení může být podmíněno dodržením podmínek stanovených kontrolním subjektem.

Obchodníci se mohou rozhodnout, že uvedou veškeré zboží nebo jeho část do souladu s normami. Zboží uvedené do souladu s normami se nemůže prodávat dříve, než se příslušný kontrolní subjekt vhodným způsobem nepřesvědčí o tom, že zboží bylo skutečně do souladu s normami uvedeno. Pouze bylo-li zboží uvedeno do souladu s normami, může případně kontrolní subjekt pro příslušnou šarži nebo její část vydat osvědčení o shodě podle přílohy III.

▼M8

Jestliže kontrolní subjekt vyhoví přání obchodníka uvést zboží do shody s normami v jiném členském státě než ve státě, v němž byla provedena kontrola a zjištěno nedodržení norem, oznámí obchodník příslušnému kontrolnímu subjektu v členském státu určení šarži, která nesplňuje normy. Členský stát, který vydá doklad o zjištění nedodržení norem, zašle kopii o zjištění ostatním dotčeným členským státům, včetně členského státu, do kterého směřuje šarže, jež nesplňuje normy.

▼B

Pokud u zboží nelze dosáhnout shody, ani je nelze předat k použití jako krmivo či k průmyslovému zpracování, ani k jinému nepotravinářskému využití, může kontrolní subjekt v případě potřeby požádat obchodníky, aby přijali odpovídající opatření a zajistili, aby dotčené produkty nebyly uvedeny na trh.

Obchodníci poskytnou veškeré informace, jež členské státy pokládají za nezbytné pro účely použití tohoto odstavce.

▼M8 —————

▼M8







Oddíl 6

Sdělování

Článek 20a

Sdělování

1. Členský stát, na jehož území je zjištěno, že zásilka z jiného členského státu nesplňuje obchodní normy z důvodu závad nebo zhoršení jakosti, které mohly být zjištěny již v okamžiku balení, oznámí tuto skutečnost neprodleně Komisi a členským státům, kterých by se to mohlo týkat.

2. Členský stát, na jehož území je šarži zboží ze třetí země zamítnuto propuštění do volného oběhu z důvodu nedodržení obchodních norem, oznámí tuto skutečnost neprodleně Komisi, členským státům, kterých by se to mohlo týkat, a dotčené třetí zemi uvedené v příloze IV.

3. Členské státy sdělí Komisi své předpisy o systémech kontrol a analýzy rizik. Členské státy oznámí Komisi veškeré následné změny těchto systémů.

4. Členské státy sdělí Komisi a členským státům souhrnné výsledky kontrol provedených ve všech stádiích uvádění na trh v daném roce do 30. června následujícího roku.

5. Sdělení se provede způsobem určeným Komisí.

▼B







HLAVA III

ORGANIZACE PRODUCENTŮ







KAPITOLA I

Požadavky a uznávání







Oddíl 1

Definice

Článek 21

Definice

1. Pro účely této hlavy:

a) „producentem“ se rozumí zemědělec podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1182/2007;

b) „dceřiným podnikem“ se rozumí podnik, v němž má účast jedna nebo více organizací producentů nebo jejich sdružení a který přispívá k dosažení cílů organizace producentů nebo jejich sdružení;

c) „nadnárodní organizací producentů“ se rozumí každá organizace, v níž se alespoň jeden z podniků producentů nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má daná organizace své sídlo;

d) „nadnárodním sdružením organizací producentů“ se rozumí každé sdružení organizací producentů, v němž alespoň jedna ze sdružených organizací se nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má daná organizace své sídlo;

e) „cílem konvergence“ se rozumí cíl akce nejméně rozvinutých členských států a regionů v souladu s právními předpisy Společenství, jimiž se řídí Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013;

f) „opatřením“ se rozumí: i) opatření zaměřená na plánování produkce, včetně pořízení stálých aktiv, ii) opatření zaměřená na zlepšení nebo udržení jakosti produktu, včetně pořízení stálých aktiv, iii) opatření zaměřená na zlepšení uvádění na trh, včetně pořízení stálých aktiv, a dále propagační a komunikační činnosti mimo ty propagační a komunikační činnosti, jež spadají pod bod vi), iv) výzkum a experimentální produkce, včetně pořízení stálých aktiv, v) vzdělávací akce mimo ty, které spadají pod bod vi), a opatření zaměřená na propagaci přístupu k poradenským službám, vi) kterýkoli z šesti nástrojů prevence a řízení vyjmenovaných v čl. 9 odst. 2 písm. a) až f) prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1182/2007, vii) environmentální opatření uvedená v čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1182/2007, včetně pořízení stálých aktiv, viii) další opatření, včetně pořízení stálých aktiv mimo ta, která jsou uvedena v bodech i), ii), iii), iv) a vii) a jež plní jeden nebo více cílů podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007;

g) „akcí“ se rozumí konkrétní činnost nebo nástroj zaměřené na dosažení určitého operativního cíle přispívajícího k jednomu nebo více cílům uvedeným v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007;

▼M23

h) „vedlejším produktem“ se rozumí produkt, který je výsledkem přípravy produktu z ovoce nebo zeleniny, který má pozitivní hospodářskou hodnotu, avšak není hlavním zamýšleným výsledkem;

i) „přípravou“ se rozumí přípravné činnosti, jako je čištění, řezání, zbavování skořápek, odkrajování a sušení ovoce a zeleniny, bez toho, aby se přepracovávaly na výrobky z ovoce a zeleniny;

▼B

j) „meziodvětvovým základem“ podle čl. 10 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1182/2007 se rozumí jedna či více činností uvedených v čl. 20 písm. c) nařízení (ES) č. 1182/2007, schválených členským státem a řízených společně s organizací producentů nebo sdružením organizací producentů a nejméně jedním subjektem působícím ve zpracování potravin anebo distribučním řetězci;

k) „ukazatelem výchozího stavu“ se rozumí libovolný ukazatel vykazující stav nebo trend existující na začátku programovacího období, který může poskytnout tyto užitečné informace: i) při analýze výchozí situace pro účely stanovení vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy nebo operační program, ii) jako referenční údaj, na jehož základě se poměřují výsledky a dopad vnitrostátní strategie nebo operačního programu, a iii) při interpretaci výsledků a dopadu vnitrostátní strategie nebo operačního programu.

2. Členské státy definují právnické osoby dotčené na jejich území pro účely čl. 3 odst. 1 a čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007 s ohledem na své vnitrostátní právní a správní struktury. Členské státy také podle potřeby pro účely používání uvedených článků přijmou ustanovení o jednoznačné definici částí právnických osob.







Oddíl 2

Požadavky vztahující se na organizace producentů

Článek 22

Rozsah produktů

1. Členské státy uznají organizace producentů podle článku 4 nařízení (ES) č. 1182/2007 pro produkt nebo skupinu produktů uvedené v žádosti o uznání, s výhradou všech rozhodnutí přijatých v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení.

2. Členské státy uznají organizace producentů pro produkty určené výhradně pro průmyslové zpracování pouze tehdy, jsou-li schopny zajistit, že tyto produkty jsou dodávány pro zpracování, a to buď prostřednictvím systému dodavatelských smluv, či jinak.

Článek 23

Minimální počet členů

Při stanovení minimálního počtu členů organizace producentů podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1182/2007 mohou členské státy stanovit, že pokud se organizace žádající o uznání skládá zcela či zčásti z členů, kteří jsou sami právnické osoby či jednoznačně definované části právnických osob složených z producentů, lze minimální počet členů vypočítat na základě počtu producentů sdružených v takových právnických osobách nebo jednoznačně definovaných částech právnických osob.

Článek 24

Minimální doba členství

1. Minimální doba členství producenta není kratší než jeden rok.

2. Vystoupení člena z organizace se oznámí organizaci písemně. Členské státy stanoví lhůty pro vystoupení, které nesmějí být delší než šest měsíců, a data, ke kterým vystoupení nabývá účinku.

Článek 25

Struktury a činnosti organizací producentů

Členské státy zajistí, že organizace producentů mají k dispozici zaměstnance, infrastrukturu a vybavení nutné ke splnění požadavků uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007 a k zajištění jejich nezbytného fungování, zejména pokud jde o:

a) znalost produkce jejich členů,

b) příjem, třídění, skladování a balení produkce jejich členů,

c) obchodní a rozpočtové řízení a

d) centralizované účetnictví a fakturační systém.

Článek 26

Hodnota nebo objem tržní produkce

Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1182/2007 se hodnota nebo objem tržní produkce vypočte na stejném základě jako hodnota produkce uváděné na trh podle článků 52 a 53 tohoto nařízení.

Článek 27

Poskytnutí technických prostředků

Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1182/2007 se v případě organizace producentů, která je uznána pro produkt, u kterého je nezbytné poskytnutí technických prostředků, má za to, že organizace producentů splnila svou povinnost, poskytne-li odpovídající úroveň technických prostředků sama, prostřednictvím svých členů, prostřednictvím dceřiného podniku či formou svěření činností vnějším subjektům.

Článek 28

Hlavní činnosti organizací producentů

1. Hlavní činnost organizace producentů se týká koncentrace nabídky a uvádění produktů jejích členů, pro které je uznána, na trh.

2. Hodnota na trh uváděné produkce vlastních členů organizace producentů nebo členů jiných organizací producentů, kterou organizace prodává, musí být vyšší než hodnota veškeré ostatní produkce uváděné na trh, kterou prodává.

Výpočet vychází pouze z produktů, pro které je organizace producentů uznána.

3. V případě uplatnění čl. 52 odst. 7 platí odstavec 2 tohoto článku od 1. ledna 2012 s přiměřenými úpravami pro dotčené dceřiné podniky.

Článek 29

Svěření činností vnějším subjektům

Svěření některé z činností organizace producentů vnějším subjektům (outsourcing) znamená, že organizace producentů uzavře obchodní dohodu s jiným subjektem, včetně některého ze svých členů nebo dceřiných podniků, o zajišťování dotčené činnosti. Organizace producentů však zůstává nadále odpovědná za zajištění provádění takové činnosti i za celkovou řídící kontrolu a dozor nad obchodním ujednáním o zajišťování uvedené činnosti.

Ustanovení prvního odstavce platí s přiměřenými úpravami i tehdy, jestliže činnost prostřednictvím svěření činností vnějším subjektům sjednává sdružení organizací producentů.

Článek 30

Nadnárodní organizace producentů

1. Sídlo nadnárodní organizace producentů je zřízeno v členském státě, v němž má daná organizace producentů významné podniky nebo významný počet členů a/nebo v němž dosahuje významné úrovně tržní produkce.

2. Členský stát, v němž se nachází sídlo nadnárodní organizace producentů, odpovídá za:

a) uznání nadnárodní organizace producentů;

b) schválení operačního programu nadnárodní organizace producentů;

c) navázání nezbytné správní spolupráce s ostatními členskými státy, v nichž se nacházejí členové, pokud jde o dodržování podmínek uznání a systém kontrol a sankcí. Tyto ostatní členské státy jsou povinny poskytnout veškerou nezbytnou pomoc členskému státu, ve kterém je umístěno sídlo; a

d) poskytnutí veškeré příslušné dokumentace na vyžádání jiných členských států, a to včetně všech platných právních předpisů, existujících v ostatních členských státech, kde jsou umístění členové, v překladu do úředního jazyka žádajících členských států.

Článek 31

Spojení organizací producentů

1. Pokud se organizace producentů s dříve odlišnými operačními programy spojily, mohou pokračovat v provádění těchto operačních programů souběžně a odděleně až do 1. ledna roku následujícího po spojení. V takových případech musí dotčené organizace producentů požádat o sloučení operačních programů jejich pozměněním v souladu s ustanoveními článku 66. V opačném případě musí dotčené organizace producentů okamžitě požádat o sloučení operačních programů jejich pozměněním v souladu s ustanoveními článku 67.

2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy povolit organizacím producentů, které o to požádají na základě řádně opodstatněných důvodů, aby prováděly oddělené operační programy souběžně až do jejich přirozeného ukončení.

Článek 32

Členové, kteří nejsou producenty

1. Členské státy mohou stanovit, zda a za jakých podmínek může být přijata jako člen organizace producentů kterákoli fyzická osoba nebo právnická osoba, která není producentem.

2. Při stanovení podmínek uvedených v odstavci 1 členské státy zajistí především soulad s čl. 3 odst. 1 písm. a) a odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 1182/2007.

3. Fyzické nebo právnické osoby uvedené v odstavci 1:

a) nejsou brány v úvahu pro účely kritérií pro uznání;

b) nemají přímý prospěch z opatření financovaných Společenstvím.

Členské státy mohou omezit nebo zrušit právo těchto subjektů k hlasování o rozhodnutích týkajících se provozních fondů, a to v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci 2.

Článek 33

Demokratická kontrola organizací producentů

Členské státy přijmou všechna opatření, která považují za nezbytná k tomu, aby se předešlo jakémukoliv zneužití pravomoci nebo vlivu jedním nebo více členy při řízení a fungování organizace producentů, včetně hlasovacích práv.

▼M10

Členské státy mohou přijmout opatření na omezení nebo zrušení pravomocí právnické osoby upravovat, schvalovat nebo zamítat rozhodnutí organizace producentů, pokud je jasně definovanou částí uvedené právnické osoby.

▼B







Oddíl 3

Sdružení organizací producentů

Článek 34

Uznání sdružení organizací producentů

1. Členské státy mohou uznat pouze sdružení organizací producentů podle článku 5 nařízení (ES) č. 1182/2007 pro činnosti týkající se produktu nebo produktů uvedených v žádosti o uznání.

2. Sdružení organizací producentů může být uznáno podle článku 5 nařízení (ES) č. 1182/2007 a může provozovat libovolné činnosti organizace producentů i tehdy, jestliže v uvádění produktů na trh pokračují jeho členové.

Článek 35

Hlavní činnosti sdružení organizací producentů

Ustanovení čl. 28 odst. 2 a 3 se použijí s přiměřenými úpravami na sdružení organizací producentů.

Článek 36

Členové sdružení organizací producentů, kteří nejsou organizacemi producentů

1. Členské státy mohou stanovit, zda a za jakých podmínek může být přijata jako člen sdružení organizací producentů fyzická nebo právnická osoba, která není uznanou organizací producentů.

2. Členové uznaného sdružení organizací producentů, kteří nejsou uznanými organizacemi producentů:

a) nejsou bráni v úvahu pro účely kritérií pro uznání,

▼M10 —————

▼B

c) nemají přímý prospěch z opatření financovaných Společenstvím.

▼M10

Členské státy mohou povolit, omezit nebo zrušit jejich právo k hlasování o rozhodnutích týkajících se operačních programů.

▼B

Článek 37

Nadnárodní sdružení organizací producentů

1. Sídlo nadnárodního sdružení organizací producentů se zřizuje v členském státě, v němž má dotyčné sdružení významný počet členských organizací a/nebo v němž členské organizace dosahují významné úrovně tržní produkce.

2. Členský stát, v němž se nachází sídlo nadnárodního sdružení organizací producentů, zodpovídá za:

a) uznání sdružení;

b) případné schválení operačního programu nadnárodního sdružení;

c) navázání nezbytné správní spolupráce s ostatními členskými státy, v nichž se nacházejí sdružené organizace, pokud jde o dodržování podmínek uznání a systém kontrol a sankcí. Tyto ostatní členské státy jsou povinny poskytnout veškerou nezbytnou pomoc členskému státu, ve kterém je umístěno sídlo; a

d) poskytnutí veškeré příslušné dokumentace na vyžádání jiných členských států, a to včetně všech platných právních předpisů, existujících v ostatních členských státech, kde jsou umístění členové, v překladu do úředního jazyka žádajících členských států.







Oddíl 4

Seskupení producentů

Článek 38

Předkládání plánů uznání

1. Právnická osoba nebo jednoznačně definovaná část právnické osoby předloží plán uznání uvedený v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007 příslušnému orgánu členského státu, ve kterém má právnická osoba své sídlo.

2. Členské státy stanoví:

a) minimální kritéria, která musí právnická osoba či jednoznačně definovaná část právnické osoby splnit, aby mohly předložit plán uznání;

b) pravidla pro vypracování, obsah a provádění plánů uznání;

c) období, v němž má dřívější člen organizace producentů zakázáno vstoupit do seskupení producentů poté, co opustil tuto organizaci producentů, v souvislosti s produkty, pro něž byla organizace producentů uznána; a

d) správní postupy schvalování, monitorování a plnění plánů uznání.

Článek 39

Obsah plánů uznání

Návrh plánu uznání obsahuje alespoň:

a) popis počáteční situace, zejména pokud jde o počet členů producentů, s uvedením všech podrobných údajů o členech, produkci, včetně hodnoty produkce uváděné na trh, uvádění na trh a infrastruktuře, včetně infrastruktury ve vlastnictví jednotlivých členů seskupení producentů, má-li být používána přímo tímto seskupením producentů;

b) návrh data zahájení provádění plánu a jeho trvání, které nesmí přesáhnout pět let; a

c) činnosti, které je třeba provést v zájmu dosažení uznání.

Článek 40

Schvalování plánů uznání

1. Příslušný vnitrostátní orgán rozhodne o návrhu plánu uznání do tří měsíců od obdržení návrhu plánu společně s veškerou podpůrnou dokumentací.

2. Na základě kontrol uvedených v článku 113 příslušný vnitrostátní orgán v případě potřeby:

a) přijme předložený plán a udělí předběžné uznání;

b) vyžádá si změny plánu;

c) zamítne plán.

Plán může být v případě nutnosti přijat jen tehdy, pokud jsou do něj zapracovány změny požadované podle písmena b).

Vnitrostátní orgán o svém rozhodnutí vyrozumí právnickou osobu nebo jednoznačně definovanou část právnické osoby.

Článek 41

Provádění plánů uznání

1. Plán uznání se provádí v ročních obdobích počínajících 1. lednem. Členské státy mohou seskupením producentů povolit, aby tato roční období rozčlenila do pololetních období.

Plán uznání začne v souladu s navrhovaným datem podle čl. 39 písm. b):

a) dnem 1. ledna následujícím po datu schválení plánu příslušným vnitrostátním orgánem, nebo

b) okamžitě po datu jeho schválení.

2. Členské státy stanoví podmínky, za nichž mohou seskupení producentů požádat o změny plánů během jejich provádění. K těmto žádostem musí být přiloženy všechny nezbytné podpůrné doklady.

3. Příslušný vnitrostátní orgán rozhodne o změnách plánů do tří měsíců od obdržení žádosti o změny, po zvážení předložených důvodů. Pokud rozhodnutí o žádosti o změny nebylo přijato v uvedené lhůtě, považuje se dotyčná žádost za zamítnutou.

Článek 42

Žádosti o uznání organizace producentů

Seskupení producentů provádějící plán uznání může kdykoli předložit žádost o uznání podle článku 4 nařízení (ES) č. 1182/2007. Tyto žádosti se v každém případě předkládají před koncem přechodného období podle článku 7 nařízení (ES) č. 1182/2007.

Ode dne podání uvedené žádosti může dotyčné seskupení předložit návrh operačního programu podle článku 64.

Článek 43

Hlavní činnosti seskupení producentů

Článek 28 platí s přiměřenými úpravami pro seskupení producentů.

Článek 44

Hodnota produkce uváděné na trh

1. Článek 52 platí s přiměřenými úpravami pro seskupení producentů.

2. Pokud dojde ke snížení hodnoty produkce uváděné na trh z důvodů, které jsou členskému státu náležitě zdůvodněné, za něž seskupení producentů nenese odpovědnost a jimž nemohlo zabránit, nesmí být hodnota produkce uváděné na trh menší než 65 % hodnoty ověřené členským státem a deklarované v předchozí žádosti nebo žádostech o podporu s platností pro poslední předchozí roční období, a pokud neexistuje, pak hodnoty deklarované prvotně ve schváleném plánu uznání.

▼M15

3. Hodnota produkce uvedené na trh se vypočte v souladu s právními předpisy platnými pro období, na něž se o podporu žádá.

▼B

Článek 45

Financování plánů uznání

1. Výše podpory podle čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 1182/2007 se sníží o polovinu, pokud jde o produkci uváděnou na trh, jež převyšuje hodnotu 1 000 000 EUR.

2. Podpora podle čl. 7 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1182/2007 nesmí u žádného seskupení producentů překročit strop ve výši 100 000 EUR na jedno roční období.

3. Jestliže prováděcí období netrvá celý kalendářní rok, strop uvedený v odstavci 2 se úměrně sníží.

4. Podpora uvedená v čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1182/2007 se vyplácí:

a) v ročních nebo půlročních splátkách koncem každého ročního nebo půlročního období provádění plánu uznání, nebo

b) ve splátkách pokrývajících část ročního období, jestliže dojde k zahájení plánu během ročního období nebo jestliže podle článku 4 nařízení (ES) č. 1182/2007 dojde k uznání před koncem ročního období.

Pokud to vyžadují kontroly, členské státy mohou k výpočtu splátek použít jako základ produkci uváděnou na trh odpovídající jinému období nežli období, za něž je splátka vyplácena. Rozdíl mezi obdobími je kratší než délka skutečného daného období.

5. Směnným kurzem platným pro částky uvedené v odstavcích 1 a 2 je směnný kurz naposledy zveřejněný Evropskou centrální bankou před prvním dnem období, za něž se předmětná podpora poskytuje.

Článek 46

Podpora na investice vyžadované pro uznání

Pokud jde o investice související s prováděním plánů uznání podle čl. 39 písm. c) tohoto nařízení, na něž se poskytuje podpora podle čl. 7 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1182/2007:

a) vyloučeny jsou investice, které mohou narušit hospodářskou soutěž v jiných hospodářských činnostech organizace;

b) investice, přímo nebo nepřímo určené na podporu takových opatření, se financují poměrným dílem odpovídajícím jejich použití předběžně uznanými sektory nebo produkty.

Článek 47

Žádost o podporu

1. Podle čl. 45 odst. 4 tohoto nařízení podává seskupení producentů během tří měsíců od konce každého ročního nebo půlročního období jednu žádost o podporu uvedenou v čl. 7 odst. 3 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1182/2007. Žádost obsahuje prohlášení o hodnotě produkce uvedené na trh pro období, na něž se o podporu žádá.

2. Žádosti o podpory na pololetní období mohou být předkládány pouze tehdy, je-li plán uznání členěn do pololetních období podle čl. 41 odst. 1. Všechny žádosti o podporu musí být provázeny písemným prohlášením seskupení producentů, že seskupení producentů:

a) dodržuje a bude dodržovat nařízení (ES) č. 1182/2007, jakož i toto nařízení; a

b) přímo ani nepřímo nevyužívalo, nevyužívá a nebude využívat dvojího financování ze strany Společenství a na vnitrostátní úrovni pro akce prováděné podle tohoto plánu uznání, na které se podle tohoto nařízení poskytuje financování ze zdrojů Společenství.

3. Členské státy stanoví lhůtu pro vyplacení podpory, která v žádném případě nesmí přesahovat období šesti měsíců od přijetí žádosti.

Článek 48

Způsobilost

Členské státy vyhodnocují způsobilost seskupení producentů pro podporu podle tohoto nařízení, aby zjistily, zda je poskytnutí podpory náležitě odůvodněné, s přihlédnutím k podmínkám a datu všech dřívějších podpor z veřejných prostředků poskytnutých organizacím nebo seskupením producentů, z nichž členové dotyčného seskupení producentů pocházejí, jakož i ke všem pohybům členů mezi organizacemi producentů a seskupeními producentů.

Článek 49

Účast Společenství

1. Účast Společenství na financování podpory podle čl. 7 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1182/2007 činí:

▼M10

a) 75 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a

b) 50 % v ostatních oblastech.

▼M10

Zbytek podpory vyplatí v paušální výši členský stát. U žádosti o podporu není nutno prokazovat použití podpory.

▼B

2. Účast Společenství na financování podpory podle čl. 7 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1182/2007, vyjádřená jako kapitálový příspěvek nebo ekvivalent kapitálového příspěvku, činí nejvýše tento procentní podíl způsobilých nákladů na investice:

a) 50 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a

b) 30 % v ostatních oblastech.

Dotčené členské státy se zavážou, že se budou podílet nejméně pěti procenty na způsobilých investičních nákladech.

Finanční účast příjemců podpory na způsobilých investičních nákladech činí alespoň:

a) 25 % v oblastech způsobilých v souladu s cílem konvergence a

b) 45 % v ostatních oblastech.

Článek 50

Spojování

1. Podpora stanovená v čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1182/2007 může být poskytnuta nebo nadále poskytována seskupením producentů, kterým bylo uděleno předběžné uznání a která vznikla spojením seskupení dvou nebo více seskupení producentů, jimž bylo uděleno předběžné uznání.

2. Pro výpočet výše podpory splatné podle odstavce 1 se organizace, které se spojují, nahrazují seskupením producentů tímto spojením vzniklým.

3. Jestliže se spojí dvě a více seskupení producentů, převezme nový subjekt práva a povinnosti toho seskupení producentů, kterému byl jako prvnímu přiznán status předběžného uznání.

4. Jestliže se seskupení producentů, jemuž bylo uděleno předběžné uznání, spojí s uznanou organizací producentů, není výsledný subjekt nadále způsobilý ani pro předběžné uznání jako seskupení producentů, ani pro podporu podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1182/2007. Výsledný subjekt je nadále posuzován jako uznaná organizace producentů, pokud splňuje platné požadavky. V nezbytných případech požádá organizace producentů o změnu svého operačního programu a k tomuto účelu se s přiměřenými úpravami použije článek 31.

Akce provedené seskupeními producentů před takovýmto spojením však zůstávají způsobilé podle podmínek uvedených v plánu uznání.

Článek 51

Důsledky uznání

1. Poskytování podpory stanovené v čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1182/2007 je ukončeno, jakmile je uděleno uznání.

2. Při předkládání operačního programu podle tohoto nařízení zajistí dotčený členský stát vyloučení dvojího financování opatření stanovených v plánu uznání.

3. Investice, na které je poskytována podpora na náklady podle čl. 7 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1182/2007, mohou být přeneseny do operačních programů, pokud jsou v souladu s požadavky tohoto nařízení.

4. Členské státy stanoví období počínající po provedení plánu uznání, během něhož musí seskupení producentů dosáhnout uznání jakožto organizace producentů. Toto období nepřesáhne čtyři měsíce.







KAPITOLA II

Provozní fondy a operační programy







Oddíl 1

Hodnota produkce uváděné na trh

Článek 52

Základ výpočtu

1. Pro účely této kapitoly se hodnota produkce uváděné na trh pro organizaci producentů vypočte na základě produkce členů organizací producentů, pro které je organizace producentů uznaná.

2. Hodnota na trh uváděné produkce zahrnuje produkci členů, kteří z organizace producentů vystupují nebo do ní vstupují. Členské státy stanoví podmínky k zamezení dvojího výpočtu.

▼M23

2a. Hodnota produkce uváděné na trh nezahrnuje hodnotu zpracovaného ovoce a zeleniny nebo jiného produktu, který není produktem odvětví ovoce a zeleniny.

Hodnota produkce ovoce a zeleniny uváděné na trh určené ke zpracování, která byla přepracována na výrobky z ovoce a zeleniny uváděné v příloze I části X nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo na jakýkoli jiný zemědělský výrobek uvedený v tomto článku a popsaný dále v příloze VIa tohoto nařízení, ať už přepracování provedli organizace producentů, asociace organizací producentů nebo jejich členové, kteří jsou producenty, nebo jejich družstva nebo dceřiné společnosti uvedené v odstavci 7 tohoto článku, ať už sami nebo prostřednictvím externího zajištění, se však vypočítá jako paušální sazba v procentech z fakturované hodnoty takových zpracovaných produktů.

Tato paušální sazba je:

a) 53 % pro ovocné džusy;

b) 73 % pro koncentrované šťávy;

c) 77 % pro rajčatové koncentráty;

d) 62 % pro zmrazené ovoce a zeleninu;

e) 48 % pro konzervované ovoce a zeleninu;

f) 70 % pro konzervované houby rodu Agaricus (žampiony);

g) 81 % pro plody prozatímně konzervované v solném nálevu;

h) 81 % pro sušené ovoce;

i) 27 % pro jiné zpracované ovoce a zeleninu;

j) 12 % pro zpracované aromatické byliny;

k) 41 % pro mletou papriku.

▼B

3. Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby do hodnoty produkce uvedené na trh zahrnuly hodnotu vedlejších produktů.

4. Hodnota produkce uvedené na trh zahrnuje hodnotu produktů stažených z trhu, s nimž se naloží v souladu s ustanoveními čl. 10 odst. 4 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1182/2007, odhadem stanovenou ve výši průměrné ceny těchto produktů uvedených v předchozím roce na trh organizací producentů.

▼M10

5. Do hodnoty produkce uvedené na trh se započte pouze produkce členů organizace producentů uvedené na trh organizací producentů samou. Produkce členů organizace producentů uvedená na trh jinou organizací producentů určenou jejich vlastní organizací podle čl. 125a odst. 2 písm. b) a c) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ( 29 ) se započte do hodnoty produkce uvedené na trh této druhé organizace producentů.

▼M23

6. Produkce ovoce a zeleniny uváděná na trh se fakturuje ve fázi „z organizace producentů“ podle potřeby jako produkt uvedený v příloze I části IX nařízení (ES) č. 1234/2007, který je připravený a balený, kromě

a) DPH;

b) nákladů na vnitřní dopravu, pokud je vzdálenost mezi místem sběrny a balírny organizace producentů a distribučním místem organizace producentů značná.

Pro účely písmene b) prvního pododstavce členské státy stanoví, o kolik se sníží fakturovaná hodnota produktů fakturovaných v různé fázi dodání nebo přepravy.

▼B

7. Hodnotu produkce uvedené na trh je také možno vypočítat ve fázi po opuštění dceřiného podniku na témže základě jako v odstavci 6, pokud alespoň 90 % kapitálu dceřiného podniku vlastní:

a) organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, nebo

b) s výhradou schválení ze strany členského státu, členové, kteří jsou družstvy, organizací producentů nebo sdružení organizací producentů, přispívá-li tato skutečnost k dosažení cílů uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 1182/2007.

8. Jestliže dojde ke snížení produkce v důsledku klimatického jevu, chorob rostlin nebo zvířat nebo napadení škůdci, veškerá pojistná plnění obdržená z těchto důvodů v rámci opatření pro pojištění úrody podle kapitoly III oddílu 6 nebo rovnocenných opatření řízených organizací producentů mohou být zahrnuta do hodnoty produkce uvedené na trh.

Článek 53

Referenční období

1. Roční strop podpory uvedený v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1182/2007 se vypočítává každý rok na základě hodnoty produkce uvedené na trh během referenčního období dvanácti měsíců, které stanoví členské státy.

2. Rererenční období stanoví členské státy pro každou organizaci producentů jako:

a) období 12 měsíců, začínající nejdříve 1. ledna tři roky před rokem, v němž se provádí operační program, a končící nejpozději 1. srpna téhož roku, nebo

b) průměrná hodnota ze tří po sobě následujících období 12 měsíců začínajících nejdříve 1. ledna pět let před rokem, v němž se provádí operační program, a končících nejpozději 1. srpna téhož roku.

3. Toto dvanáctiměsíční období je účetním obdobím dotyčné organizace producentů.

Referenční období se během operačního programu nemění, vyjma řádně odůvodněných situací.

4. Pokud dojde ke snížení hodnoty produktu z důvodů, které jsou ke spokojenosti členského státu řádně odůvodněné, za něž organizace producentů nenese odpovědnost a jimž nemohla zabránit, nesmí být hodnota produkce uváděné na trh stanovená v odstavci 1 nižší než 65 % hodnoty dotyčného produktu v předchozím referenčním období.

Důvody uvedené v prvním pododstavci jsou řádně odůvodněné.

▼M13

5. Pokud nedávno uznané organizace producentů nemají dostatečné historické údaje o produkci uvedené na trh pro účely odstavce 2, za hodnotu produkce uváděné na trh se může považovat hodnota produkce uvedené na trh poskytnutá organizací producentů za účelem uznání. Vypočte se jako průměrná hodnota produkce uvedené na trh za to období v rámci uvedených tří let, během kterého producenti, kteří jsou členy organizace producentů v okamžiku předložení žádosti o uznání, skutečně produkty produkovali.

▼B

6. Členské státy přijmou opatření nezbytná pro shromáždění informací o hodnotě produkce uváděné na trh organizacemi producentů, které operační programy nepředložily.

7. Odchylně od odstavce 1 a 6 se hodnota produkce uvedené na trh za referenční období vypočte v souladu s právními předpisy platnými pro dané referenční období.

▼M23

V případě operačních programů schválených do 20. ledna 2010 se však hodnota produkce uváděné na trh v letech do roku 2007 vypočítá na základě právních předpisů platných v referenčním období, zatímco hodnota produkce uváděné na trh v letech po roce 2008 se vypočítá na základě právních předpisů platných v roce 2008.

V případě operačních programů schválených po 20. lednu 2010 se hodnota produkce uváděné na trh v letech po roce 2008 vypočítá na základě právních předpisů platných v době, kdy byl operační program schválen.

▼B







Oddíl 2

Provozní fondy

Článek 54

Řízení

Členské státy zajistí, aby provozní fondy byly řízeny takovým způsobem, aby externí auditoři mohli každoročně zjistit a kontrolovat jejich výdaje a příjmy a udělovat osvědčení o výdajích a příjmech.

Článek 55

Financování provozních fondů

Finanční příspěvky do provozního fondu podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007 určuje organizace producentů.

Všichni producenti mají možnost využívat provozní fond a všichni producenti mají možnost podílet se demokraticky na rozhodnutích o využívání finančních prostředků organizace producentů a o finančních příspěvcích do provozních fondů.

Článek 56

Sdělování odhadované výše příspěvku

Organizace producentů sdělí členským státům nejpozději do 15. září odhadované výše příspěvku Společenství, příspěvku svých členů a samotné organizace producentů do provozních fondů na následující rok spolu s operačními programy nebo žádostmi o schválení jejich změn.

Členské státy mohou stanovit pozdější datum než 15. září.

Výpočet odhadované výše provozního fondu se zakládá na operačních programech a hodnotě produkce uváděné na trh. Výpočet se rozdělí na výdaje na opatření na předcházení krizím a jejich řízení a na ostatní opatření.







Oddíl 3

Operační programy

Článek 57

Vnitrostátní strategie

1. Celková struktura a obsah vnitrostátní strategie podle čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1182/2007 se ode dne 1. ledna 2009 stanoví v souladu s pokyny podle přílohy VII. Členské státy před tímto datem stanoví její celkovou strukturu a obsah. Může se skládat z regionálních složek.

Vnitrostátní strategie zahrnuje všechna rozhodnutí přijatá a ustanovení schválená členskými státy podle hlavy III nařízení (ES) č. 1182/2007 a této hlavy.

2. Vnitrostátní strategie, včetně začlenění vnitrostátního rámce podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007, se stanoví předtím, než se na každý daný rok předloží návrhy operačních programů. Vnitrostátní rámec se začlení po jeho předložení Komisi a po jeho případné změně v souladu s čl. 12 odst.1 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1182/2007.

3. Součástí postupu vypracování vnitrostátní strategie je analýza výchozí situace, za jejíž provedení odpovídá členský stát. Zjišťuje a vyhodnocuje potřeby, jež je nutno splnit, třídí potřeby na stupnici priorit, určuje cíle stanovené operačními programy ke splnění takových prioritních potřeb, očekávané výsledky a kvantifikované cíle, jichž je třeba dosáhnout ve vztahu k výchozí situaci, a stanovuje nejvhodnější opatření pro dosahování těchto cílů.

4. Členské státy rovněž zajistí sledování a hodnocení vnitrostátní strategie a její provádění prostřednictvím operačních programů.

Vnitrostátní strategii lze pozměňovat, a to zejména s ohledem na sledování a hodnocení. Tyto změny se provádějí před předložením návrhu operačních programů na každý daný rok.

5. Členské státy ve vnitrostátní strategii stanoví maximální procentní podíly z fondu, které lze vynaložit na jednotlivá opatření a/nebo druh činnosti a/nebo výdaj, aby tak byla zajištěna přiměřená rovnováha mezi různými opatřeními.

Článek 58

Vnitrostátní rámec pro environmentální opatření

1. Kromě oznámení podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1182/2007 oznámí členské státy Komisi rovněž všechny změny vnitrostátního rámce, provedené postupem podle čl. 12 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1182/2007. Komise zpřístupní rámec ostatním členským státům způsobem, jenž uzná za vhodný.

2. Rámec stanoví neúplný seznam environmentálních opatření a souvisejících podmínek použitelných v daném členském státě pro účely čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1182/2007 a pro každé vybrané environmentální opatření uvede:

a) konkrétní závazek nebo závazky z opatření plynoucí a

b) odůvodnění opatření na základě jeho očekávaného environmentálního dopadu ve vztahu k environmentálním potřebám a prioritám.

Článek 59

Doplňková pravidla členských států

Členské státy mohou přijmout pravidla doplňující nařízení (ES) č. 1182/2007 a toto nařízení týkající se způsobilosti opatření, akcí nebo výdajů v rámci operačních programů.

Článek 60

Vztah k programům rozvoje venkova

1. Akcím, na které se vztahují opatření stanovená tímto nařízením, nelze s výhradou odstavce 2 udělit podporu v rámci programu nebo programů rozvoje venkova členských států schválených podle nařízení (ES) č. 1698/2005.

2. Pokud je opatřením potenciálně způsobilým podle tohoto nařízení výjimečně udělena podpora v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005, členské státy zajistí, aby příjemce mohl podporu na danou akci obdržet pouze v rámci jednoho režimu.

K tomuto účelu členské státy při začlenění opatření obsahujících takové výjimky do svých programů rozvoje venkova zajistí, aby vnitrostátní strategie podle článku 57 tohoto nařízení stanovila kritéria a správní ustanovení, která budou uplatňovat v programech rozvoje venkova.

▼M10

Úroveň podpory pro opatření podle tohoto nařízení v případě potřeby, a aniž jsou dotčena ustanovení čl. 103a odst. 3, čl. 103d odst. 1 a 3 a článku 103e nařízení (ES) č. 1234/2007 a článku 49 tohoto nařízení, nepřekročí výši použitelnou pro opatření v rámci programu rozvoje venkova.

▼B

Podpora pro environmentální opatření, vyjma pořízení stálých aktiv, je omezena na maximální částky stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005 pro agroenvironmentální platby. Tyto částky mohou být ve výjimečných případech zvýšeny, přičemž se zohlední zvláštní okolnosti, které je třeba zdůvodnit v rámci vnitrostátní strategie podle článku 57 tohoto nařízení.

▼M10

Čtvrtý pododstavec se nepoužije na environmentální opatření, která se netýkají přímo ani nepřímo konkrétního pozemku.

▼B

Článek 61

Obsah operačních programů a způsobilé výdaje

1. Operační programy zahrnují:

a) popis výchozí situace, založený podle potřeby na ukazatelích výchozího stavu uvedených v příloze XIV;

b) cíle programu se zřetelem na prognózy produkce a odbytu, a dále objasnění, jak program přispívá k vnitrostátní strategii a potvrzení, že je v souladu s vnitrostátní strategií, včetně jeho vyváženosti z hlediska činností. Charakteristika cílů odkazuje na cíle definované ve vnitrostátní strategii a vyznačuje měřitelné cíle, aby se usnadnilo sledování postupně dosahovaného pokroku při provádění programu;

c) podrobný popis opatření, včetně opatření pro předcházení krizím a jejich řešení, který obsahuje jednotlivé akce a prostředky k dosažení těchto cílů v každém roce provádění programu. Popis musí vyznačit rozsah, v němž jsou různá opatření navrhována: i) doplňkově a v souladu s ostatními opatřeními, včetně opatření financovaných nebo způsobilých pro podporu z jiných prostředků Evropského společenství, zvláště pro podporu rozvoje venkova. V tomto ohledu se podle potřeby rovněž uvede konkrétní odkaz na opatření prováděná v rámci předchozích operačních programů; ii) neplyne z nich žádné riziko dvojího financování z prostředků Evropského společenství;

d) dobu trvání programu; a

e) finanční hlediska, zejména: i) metodu výpočtu a výši finančních příspěvků; ii) postup pro financování provozního fondu; iii) údaje nezbytné pro odůvodnění různých výší příspěvků a iv) rozpočet a časový rozvrh pro provádění činností pro každý rok provádění programu.

2. Různé environmentální akce lze kombinovat za předpokladu, že se navzájem doplňují a jsou navzájem slučitelné.

V případě této kombinace je při stanovení výše podpory zohledněn konkrétní ušlý příjem a dodatečné náklady vzniklé v důsledku této kombinace.

3. Investice, včetně investic podle leasingových smluv, jejichž doba splácení překročí délku operačního programu, mohou být v řádně hospodářsky odůvodněných případech převedeny do následného operačního programu, a to zejména v případech, kdy je doba fiskální amortizace delší než pět let.

V případě náhrad za investice je zbytková hodnota nahrazovaných investic:

a) přičtena k provoznímu fondu organizace producentů nebo

b) odečtena od nákladů na náhradu.

Investice nebo činnosti mohou být prováděny v jednotlivých zemědělských podnicích členů organizace producentů za podmínky, že přispívají ke splnění cílů operačního programu. Opustí-li člen organizaci producentů, členské státy zajistí, aby byla investice nebo její zbytková hodnota navrácena, pokud členský stát nestanoví jinak.

4 Operační programy nezahrnují akce ani výdaje uvedené na seznamu v příloze VIII.

5. Výdaje v rámci operačního programu způsobilé pro podporu jsou omezeny výší skutečně vzniklých nákladů. Členské státy však mohou namísto toho předem a řádně odůvodněným způsobem stanovit standardní paušální sazby v těchto případech:

a) standardní paušální sazby jsou uvedeny v příloze VIII,

b) dodatečné vnější dopravní náklady na kilometr, srovnané s náklady na kamionovou dopravu, vzniklé při použití železniční a/nebo lodní dopravy jako součást opatření ochrany životního prostředí, a

c) dodatečných nákladů a ušlého příjmu v důsledku environmentálních akcí, vypočtených v souladu s čl. 53 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006.

Členské státy přezkoumají tyto sazby nejméně jednou za pět let.

6. Aby akce mohla být způsobilá, musí se u více než 50 % dotčených produktů (podle hodnoty), které pod ní spadají, jednat o produkty, pro něž je organizace producentů uznána. Aby mohly být do těchto 50 % započítány, musí tyto produkty pocházet od členů organizace producentů nebo od členů jiné organizace producentů. Na výpočet hodnoty se použijí příslušná pravidla v článku 52.

Článek 62

Doklady, které je třeba předložit

K operačním programům se přikládá zejména:

a) doklad o zřízení provozního fondu;

b) písemný závazek organizace producentů, že bude dodržovat nařízení (ES) č. 1182/2007 a toto nařízení; a

c) písemný závazek organizace producentů, že nepřijala a nepřijme přímo ani nepřímo financování Společenství nebo vnitrostátní financování s ohledem na akce, z nichž vyplývá nárok na podporu podle tohoto nařízení.

Článek 63

Částečné operační programy

1. Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1182/2007 mohou členské státy oprávnit sdružení organizací producentů, aby předložilo svůj vlastní částečný operační program, který se skládá z akcí, které dvě nebo více členských organizací producentů vymezily, avšak v rámci svých operačních programů neprovedly.

2. Na částečné operační programy se použijí stejná pravidla jako na ostatní operační programy a posuzují se společně s operačními programy členských organizací producentů.

3. Členské státy zajistí, aby:

▼M10

a) tyto činnosti byly plně financovány z příspěvků členů sdružení organizací producentů, kteří jsou organizacemi producentů, vyplácených z provozních fondů těchto organizací producentů. Tyto činnosti však mohou financovat částkou úměrnou příspěvku členských organizací producentů členové sdružení organizací producentů, kteří nejsou organizacemi producentů podle článku 36, pod podmínkou, že tito členové jsou producenty nebo jejich družstvy;

▼B

b) tyto činnosti a odpovídající finanční účast byly uvedeny v operačních programech všech zúčastněných organizací producentů; a

c) neexistovalo riziko dvojí podpory a aby byl přiměřeně použit článek 60.

Článek 64

Lhůta pro podání

Organizace producentů předkládají operační programy ke schválení příslušnému orgánu v členském státě, v němž má organizace producentů své sídlo, nejpozději do 15. září roku, který předchází roku, v němž se mají operační programy provádět. Členské státy však mohou toto datum posunout.

Jestliže právnická osoba nebo jednoznačně definovaná část právnické osoby, včetně seskupení producentů, předloží žádost o uznání jako organizace producentů, může zároveň předložit ke schválení operační program uvedený v prvním odstavci. Schválení programu je podmíněno získáním uznání nejpozději do data stanoveného v čl. 65 odst. 2.

Článek 65

Rozhodnutí

1. Příslušný vnitrostátní orgán podle potřeby:

a) schvaluje výši fondů a programy, které splňují požadavky nařízení (ES) č. 1182/2007 a požadavky této kapitoly;

b) schvaluje programy, pokud organizace producentů souhlasí s určitými změnami; nebo

c) zamítá programy nebo části programů.

2. Příslušný vnitrostátní orgán přijme rozhodnutí o programech a fondech nejpozději do 15. prosince roku, v němž byly podány.

Členské státy oznámí tato rozhodnutí organizacím producentů nejpozději do 15. prosince.

V řádně zdůvodněných případech však může příslušný vnitrostátní orgán rozhodnout o operačních programech a fondech nejpozději do 20. ledna následujícího po datu žádosti. Rozhodnutí o schválení může stanovit, že výdaje jsou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po žádosti.

Článek 66

Změny operačních programů pro následující roky

1. Organizace producentů mohou nejpozději do 15. září žádat o změny operačních programů, včetně případného prodloužení jejich trvání na celkovou dobu trvání pěti let, které se použijí od 1. ledna následujícího roku.

Členské státy však mohou datum pro předkládání žádostí posunout.

2. K žádostem o změny se přikládají podpůrné doklady, v nichž se uvádí důvod, povaha a důsledky navrhovaných změn.

3. Příslušný orgán přijme rozhodnutí o změnách operačních programů nejpozději do 15. prosince.

V řádně zdůvodněných případech však mohou členské státy rozhodnout o změnách operačních programů nejpozději do 20. ledna následujícího po datu žádosti. Rozhodnutí o schválení může stanovit, že výdaje jsou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po žádosti.

Článek 67

Změny operačních programů během roku

1. Členské státy mohou povolit změny operačních programů během roku za podmínek, které samy určí.

2. Příslušný vnitrostátní orgán může organizacím producentů povolit, aby během roku:

a) provedly své operační programy pouze zčásti;

b) změnily obsah operačního programu, v případě potřeby včetně prodloužení jeho trvání až do celkové doby trvání pěti let;

▼M5

c) zvýšily výši provozního fondu maximálně o 25 % původně schválené částky a tuto výši snížily o procentní podíl, jejž určí členské státy, pokud zůstanou zachovány všeobecné cíle operačního programu. Členské státy mohou tento procentní podíl zvýšit v případě spojení organizací producentů podle čl. 31 odst. 1 a v případě použití článku 94a.

▼B

3. Členské státy určí podmínky, za nichž mohou být operační programy během roku změněny bez předchozího schválení příslušným vnitrostátním orgánem. Tyto změny jsou způsobilé pro podporu pouze v případě, že jsou organizací producentů bezodkladně sděleny příslušnému orgánu.

Článek 68

Časový plán operačních programů

1. Operační programy se provádějí v ročních obdobích od 1. ledna do 31. prosince.

2. Operační programy schválené nejpozději 15. prosince se provádějí od 1. ledna následujícího roku.

Provádění programů schválených po 15. prosinci se posouvá o jeden rok.

Odchylně od prvního a druhého pododstavce tohoto odstavce je v případě použití čl. 65 odst. 2 třetího pododstavce nebo čl. 66 odst. 3 druhého pododstavce provádění operačních programů schválených podle uvedených ustanovení zahájeno nejpozději 31. ledna následujícího po jejich schválení.







Oddíl 4

Podpora

Článek 69

Schválená výše podpory

Členské státy oznámí organizacím producentů a sdružením organizací producentů schválenou výši podpory podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1182/2007 nejpozději do 15. prosince.

V případě použití čl. 65 odst. 2 třetího pododstavce nebo čl. 66 odst. 3 druhého pododstavce tohoto nařízení oznámí členské státy schválenou výši podpory nejpozději do 20. ledna.

Článek 70

Žádosti

1. Organizace producentů podávají příslušnému orgánu žádost o podporu nebo o zbývající částku podpory na každý operační program, na který je podpora žádána, nejpozději do 15. února roku následujícího po roce, na který je podpora žádána.

2. K žádostem se přikládají podpůrné dokumenty uvádějící:

a) požadovanou podporu;

b) hodnotu produkce uváděné na trh;

c) finanční příspěvky vybrané od členů organizace producentů a příspěvky samé organizace producentů;

d) výdaje vynaložené v rámci operačního programu;

e) výdaje týkající se předcházení krizím a jejich řešení rozdělené podle jednotlivých akcí;

f) podíl provozního fondu vydaný na opatření pro předcházení krizím a jejich řešení rozdělený podle jednotlivých akcí;

g) soulad s čl. 9 odst. 2 a čl. 9 odst. 3 písm. a) nebo b) a článkem 10 nařízení (ES) č. 1182/2007;

h) písemný závazek, že organizace producentů nepřijala žádné dvojí financování Společenstvím nebo vnitrostátní financování s ohledem na opatření a/nebo akce, z nichž vyplývá nárok na podporu podle tohoto nařízení; a

i) důkaz o provedení dotyčné akce v případě žádosti o platbu standardní paušální sazby podle čl. 61 odst. 4.

3. Žádosti se mohou vztahovat na plánované, avšak neuskutečněné výdaje, pokud se prokáže, že:

a) dotyčné činnosti nemohly být provedeny nejpozději do 31. prosince roku provádění operačního programu z důvodů, které dotyčná organizace producentů nemohla ovlivnit;

b) tyto činnosti mohou být provedeny nejpozději do 30. dubna následujícího roku; a

c) ekvivalentní příspěvek organizace producentů zůstává v provozním fondu.

Podpora se vyplatí a jistota složená podle čl. 72 odst. 3 se uvolní pouze pod podmínkou, že se nejpozději do 30. dubna roku následujícího po roce, pro který bylo dotyčné vydání plánováno, prokáže provedení plánovaného vydání uvedeného v prvním pododstavci písm. b), a na základě skutečně vzniklého nároku na podporu.

4. Pokud jsou žádosti podány po datu stanoveném v odstavci 1, podpora se sníží o 1 % za každý den prodlení.

Ve výjimečných a náležitě odůvodněných případech může příslušný orgán přijmout žádosti po datu stanoveném v odstavci 1, pokud byly provedeny nezbytné kontroly a je dodržena lhůta pro výplatu stanovená v článku 71.

Článek 71

Vyplácení podpory

Členské státy vyplácejí podporu nejpozději do 15. října roku následujícího po roce provádění programu.

Článek 72

Zálohy

1. Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby zažádaly o to, aby jim byla jako záloha vyplacena část podpory odpovídající předvídatelným výdajům vznikajícím v rámci operačního programu během tří až čtyřměsíčního období začínajícího v měsíci, v němž byla žádost podána.

2. Žádosti o vyplacení záloh se podávají podle rozhodnutí členských států buď v režimu tří měsíců v lednu, dubnu, červenci a říjnu, nebo v režimu čtyř měsíců v lednu, květnu a září.

Celková částka záloh vyplacených na daný rok nesmí přesáhnout 80 % výše podpory původně schválené pro daný operační program.

3. Podle nařízení (EHS) č. 2220/85 se zálohy vyplácejí až po složení jistoty rovnající se 110 % zálohy.

Členské státy stanoví podmínky, které zajistí, že jsou finanční příspěvky do provozního fondu vybírány v souladu s článkem 54 a článkem 55 tohoto nařízení a že jsou dříve vyplacené zálohy skutečně vynaloženy.

4. Žádosti o uvolnění jistot mohou být předkládány během běžného roku programu a jsou provázeny příslušnými podpůrnými dokumenty.

Jistoty se uvolňují až do 80 % vyplacených záloh.

5. Hlavním požadavkem ve smyslu článku 20 nařízení (EHS) č. 2220/85 je provedení operací stanovených v operačních programech při dodržení závazků stanovených v čl. 62 písm. b) a c) tohoto nařízení.

Při nedodržení hlavního požadavku nebo závažném porušení závazků stanovených v čl. 62 písm. b) a c) jistota propadne, aniž jsou dotčeny jiné sankce, které je možné použít podle kapitoly V oddílu 3.

V případě nesplnění ostatních požadavků jistota propadá v poměru k závažnosti vzniklého protiprávního jednání.

6. Členské státy mohou pro zálohy na platby stanovit minimální částku a lhůty.

Článek 73

Částečné platby

Členské státy mohou organizacím producentů povolit, aby žádaly o proplacení části podpory odpovídající výdajům vyplývajícím z operačního programu.

Žádosti lze podávat kdykoli, avšak maximálně třikrát během jednotlivého roku. Musí být provázeny příslušnými podpůrnými dokumenty.

Celková výše plateb na základě žádostí o části podpory nesmí přesáhnout 80 % původně schválené výše podpory na operační program nebo výše skutečných výdajů, podle toho, která částka je menší.

Členské státy mohou pro částečné platby stanovit minimální částku a lhůty.







KAPITOLA III

Opatření pro předcházení krizím a jejich řízení







Oddíl 1

Obecná ustanovení

Článek 74

Volba opatření pro předcházení krizím a jejich řešení

Členské státy mohou stanovit, že se na jejich území nepoužije jedno nebo více opatření uvedených v čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1182/2007.

Článek 75

Úvěry na financování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení

Úvěry čerpané na financování opatření pro předcházení krizím a jejich řešení podle čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1182/2007, jejichž lhůta splácení přesahuje dobu trvání operačního programu, mohou být z oprávněných hospodářských důvodů převedeny do následujícího operačního programu.







Oddíl 2

Stahování z trhu

Článek 76

Definice

Tento oddíl stanoví pravidla pro stahování z trhu podle čl. 9 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1182/2007. Pro účely této kapitoly se spojeními „produkty stažené z trhu“, „stažené produkty“ a „produkty nenabízené k prodeji“ rozumějí produkty, které jsou takto staženy z trhu.

Článek 77

Obchodní normy

1. Jestliže pro daný produkt existuje obchodní norma podle čl. 2 odst. 2 a 7 nařízení (ES) č. 1182/2007, musí produkty stažené z trhu těmto normám odpovídat, s výjimkou ustanovení o obchodní úpravě a označení produktů. Produkty mohou být staženy hromadně bez ohledu na jejich velikost, jsou-li splněny minimální požadavky pro třídu II, zejména pokud jde o jakost a velikost.

Malé produkty popsané v příslušných normách však musí splňovat příslušné obchodní normy, včetně předpisů o obchodní úpravě a označení produktů.

2. Jestliže pro daný produkt žádné takové obchodní normy neexistují, musí produkty stažené z trhu splňovat minimální požadavky stanovené v příloze IX. Členské státy mohou stanovit dodatečná pravidla doplňující uvedené minimální požadavky.

Článek 78

Tříletý průměr pro stažení z trhu k bezplatnému rozdělení

Limit 5 % z objemu produkce uvedené na trh podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1182/2007 se vypočte na základě aritmetického průměru celkových objemů produktů, pro něž je uznána organizace producentů a které byly prostřednictvím organizace producentů uvedeny na trh během tří předešlých roků.

U nedávno uznaných organizací producentů se použijí tyto údaje pro hospodářské roky před uznáním:

a) jestliže organizace byla seskupením producentů, pak v příslušných případech ekvivalentní údaje za takové seskupení producentů, nebo

b) objem platný pro žádost o uznání.

Článek 79

Předběžné oznámení stažení z trhu

1. Organizace producentů a sdružení organizací producentů oznamují příslušným národním orgánům předem v písemné formě telekomunikačními prostředky nebo elektronickou cestou všechna plánovaná stažení z trhu. V tomto oznámení je zejména uveden seznam produktů, na které se intervence vztahuje, a jejich hlavní vlastnosti s ohledem na příslušné obchodní normy, odhadované množství každého příslušného produktu, jejich předpokládané určení a místo, na kterém mohou být stažené produkty kontrolovány podle článku 110. Oznámení obsahují potvrzení, že stažené produkty splňují platné obchodní normy nebo minimální požadavky uvedené v článku 77.

2. Členské státy stanoví podrobná pravidla pro organizace producentů s ohledem na oznámení podle odstavce 1, zejména pokud jde o lhůty.

3. Ve lhůtách podle odsta