2004L0017 — CS — 01.01.2016 — 014.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Opraveno:









▼B

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2004/17/ES

ze dne 31. března 2004

o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb







EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ( 2 ), s ohledem na stanovisko Výboru regionů ( 3 ), v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ( 4 ), s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 9. prosince 2003, vzhledem k těmto důvodům: (1) U příležitosti nových změn směrnice Rady 93/38/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v oblasti vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací ( 5 ), které jsou nutné ke splnění požadavků na zjednodušení a modernizaci vyjádřených zadavateli a hospodářskými subjekty v jejich reakcích na Zelenou knihu, kterou přijala Komise dne 27. listopadu 1996, by uvedená směrnice měla být v zájmu srozumitelnosti přepracována. Tato směrnice je založena na judikatuře Evropského soudního dvora, zejména na judikatuře týkající se kritérií pro zadání zakázky, která upřesňuje možnosti zadavatelů vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, včetně oblasti životního prostředí nebo sociální oblasti, budou-li tato kritéria spojena s předmětem zakázky, neponechají-li zadavateli neomezenou volnost výběru, budou-li výslovně uvedena a budou-li v souladu se základními zásadami uvedenými v devátém bodu odůvodnění. (2) Významným důvodem pro zavedení pravidel pro koordinaci postupů při zadávání zakázek v těchto odvětvích je značné množství způsobů, kterými mohou vnitrostátní orgány ovlivnit jednání těchto subjektů, zejména prostřednictvím kapitálové účasti nebo zastoupením v jejich správních, řídících nebo dozorčích orgánech. (3) Dalším z hlavních důvodů nezbytnosti koordinace postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v těchto odvětvích je uzavřený charakter trhů, na kterých působí, způsobený udělováním zvláštních nebo výlučných práv členskými státy na dodávky, obstarávání nebo využívání sítí pro poskytování dotčených služeb. (4) Právní předpisy Společenství a zejména nařízení Rady (EHS) č. 3975/87 ze dne 14. prosince 1987, kterým se stanoví postup pro použití pravidel hospodářské soutěže pro podniky v odvětví letecké dopravy ( 6 ) a nařízení (EHS) č. 3976/87 ze dne 14. prosince 1987 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy ( 7 ) jsou určeny k prohloubení hospodářské soutěže mezi subjekty, které nabízejí služby v letecké dopravě veřejnosti. Není proto vhodné zahrnout tyto subjekty do oblasti působnosti této směrnice. Se zřetelem ke konkurenčnímu postavení lodní dopravy Společenství by bylo též nevhodné podřídit zakázky zadávané v této oblasti pravidlům této směrnice. (5) Oblast působnosti směrnice 98/38/EHS v současné době zahrnuje určité zakázky zadávané zadavateli působícími v odvětví telekomunikací. Pro otevření tohoto odvětví byl přijat legislativní rámec obsažený ve čtvrté zprávě o provádění nařízení o telekomunikacích ze dne 25. listopadu 1998. Jedním z jeho důsledků bylo zavedení účinné hospodářské soutěže, jak právní tak faktické, v tomto odvětví. Pro informaci a s ohledem na tuto situaci zveřejnila Komise seznam telekomunikačních služeb ( 8 ), které již mohou být vyňaty z oblasti působnosti uvedené směrnice na základě jejího článku 8. Další pokrok byl potvrzen v sedmé zprávě o provádění nařízení o telekomunikacích ze dne 26. listopadu 2001. Není proto dále nutné upravovat nákupy prováděné subjekty působícími v tomto odvětví. (6) Není proto dále vhodné zachovávat Poradní výbor pro zakázky v odvětví telekomunikací, zřízený směrnicí Rady 90/531/EHS ze dne 17. září 1990 o postupech při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací ( 9 ). (7) Přesto je vhodné nadále dohlížet na vývoj v odvětví telekomunikací a znovu zvážit situaci, pokud by bylo zjištěno, že v tomto odvětví již není účinná hospodářská soutěž. (8) Směrnice 93/38/EHS vyjímá ze své oblasti působnosti telefonní službu, dálnopis, mobilní telefonní, pagingové a družicové služby. Tyto výjimky byly zavedeny pro zohlednění skutečnosti, že zmíněné služby by mohly být v dané zeměpisné oblasti často poskytovány pouze jedním poskytovatelem služeb vzhledem k nepřítomnosti účinné hospodářské soutěže a k existenci zvláštních nebo výlučných práv. Zavedení účinné hospodářské soutěže v odvětví telekomunikací tyto výjimky zbavuje opodstatnění. Je proto nezbytné zahrnout zakázky na uvedené telekomunikační služby do oblasti působnosti této směrnice. (9) Pro zajištění otevřeného zadávání veřejných zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb v hospodářské soutěži je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení, která zavádějí na úrovni Společenství koordinaci zakázek překračujících určitou hodnotu. Tato koordinace je založena na požadavcích vyplývajících z článků 14, 28 a 49 Smlouvy o ES a článku 97 Smlouvy o Euratomu, zejména na zásadě rovného zacházení, přičemž zásada zákazu diskriminace je pouze jejím zvláštním vyjádřením, zásadě vzájemného uznávání, zásadě proporcionality, a zásadě transparentnosti. Tato koordinace by s ohledem na druh odvětví, kterých se týká, měla při zachování uplatnění uvedených zásad vytvořit rámec pro zdravou obchodní praxi a měla by umožnit co největší pružnost. Pokud jde o veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než částka, pro kterou se použijí ustanovení o koordinaci Společenstvím, je vhodné připomenout judikaturu rozvinutou Evropským soudním dvorem, podle které se používají výše uvedená pravidla a zásady. (10) Aby bylo dosaženo skutečné otevření trhu a přiměřená rovnováha při používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, musí být subjekty, jež mají být zahrnuty, vymezeny na jiném základě než odkazem na jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo ohroženo rovné zacházení se zadavateli z veřejného a soukromého sektoru. Je rovněž třeba zajistit, aby v souladu s článkem 295 Smlouvy nebyla dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v členských státech (11) Členské státy by měly zajistit, aby účast uchazeče, který je veřejnoprávním subjektem, v zadávacím řízení nezpůsobila narušení hospodářské soutěže ve vztahu k soukromoprávním uchazečům. (12) Podle článku 6 Smlouvy jsou požadavky na ochranu životního prostředí zahrnuty do vymezení a provádění politik a činností Společenství uvedených v článku 3 Smlouvy, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice proto upřesňuje, jak mohou zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, a současně jim zajišťuje možnost získat pro své zakázky nejlepší poměr kvality a ceny. (13) Nic v této směrnici by nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření nutných k ochraně veřejné mravnosti, veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, zdraví, života lidí a zvířat, ochraně rostlin, zejména s ohledem na udržitelný rozvoj, za podmínky, že tato opatření jsou v souladu se Smlouvou. (14) Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho působnosti, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986 – 1994) ( 10 ) schválilo zejména Dohodu WTO o vládních zakázkách (dále jen „Dohoda“), jejímž cílem je vytvořit mnohostranný rámec vyvážených práv a povinností týkajících se veřejných zakázek se záměrem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. Se zřetelem k mezinárodním právům a závazkům, které vyplývají pro Společenství z přijetí Dohody, jsou opatření, která se mají vztahovat na uchazeče a výrobky ze signatářských třetích zemí, stanoveny Dohodou. Dohoda nemá přímý účinek. Zadavatelé, na které se Dohoda vztahuje, kteří splňují tuto směrnici a kteří ji uplatňují na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody, jednají tedy v souladu s Dohodou. Je také vhodné, aby tato směrnice zaručovala hospodářským subjektům ze Společenství podmínky pro účast na veřejných zakázkách, které jsou stejně příznivé jako podmínky pro hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody. (15) Před zahájením zadávacího řízení mohou zadavatelé prostřednictvím „technického dialogu“ vyhledávat nebo přijímat informace, které mohou použít při přípravě zadávací dokumentace za předpokladu, že tyto informace nebudou bránit hospodářské soutěži. (16) S ohledem na rozmanitost zakázek na stavební práce by zadavatelům mělo být umožněno stanovit buď společné, nebo oddělené zadávání zakázek na návrh a provádění stavebních prací. Záměrem této směrnice není předepsat společné nebo oddělené zadávání. Rozhodnutí zadat zakázku společně nebo odděleně by mělo být založeno na kvalitativních a hospodářských kritériích, která mohou být vymezena vnitrostátním právem. Zakázka může být považována za zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět zvláště zahrnuje provedení činností uvedených v příloze XII, a to i tehdy, když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Zakázky na služby, zejména v oblasti správy majetku, mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud jsou však tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu zakázky pouze vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, není důvodem, aby byla posuzována jako zakázka na stavební práce. Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázky na stavební práce je vhodné vzít za základ hodnotu samotných stavebních prací a případnou odhadovanou hodnotu dodávek a služeb, které zadavatelé dávají k dispozici zhotovitelům, do té míry, do jaké jsou tyto služby nebo dodávky nezbytné k provedení dotčených prací. Mělo by být zřejmé, že pro účely tohoto odstavce jsou dotčenými službami služby, které poskytují zadavatelé prostřednictvím svých vlastních zaměstnanců. Na druhou stranu výpočet hodnot zakázek na služby poskytnuté či neposkytnuté zhotoviteli na dodatečné provedení stavebních prací se řídí pravidly používanými na zakázky na služby. (17) Pro účely použití procesních pravidel této směrnice a pro účely sledování je oblast služeb nejlépe znázorněna rozdělením do kategorií, které odpovídají určitým položkám jednotné nomenklatury, a jejich shromážděním ve dvou přílohách, XVII A a XVII B, podle režimu, kterému podléhají. Pokud jde o služby uvedené v příloze XVII B, nemělo by být příslušnými ustanoveními této směrnice dotčeno použití zvláštních pravidel Společenství pro dané služby. (18) Pokud jde o zakázky na služby, mělo by být úplné uplatňování této směrnice na přechodnou dobu omezeno na zadávání zakázek na ty služby, u kterých směrnice dovoluje, aby se v plné míře využil potenciál pro zvýšení přeshraničního obchodu. Zakázky na jiné služby musí být po určitou dobu sledovány před tím, než bude přijato rozhodnutí o plném uplatňování této směrnice. Z tohoto důvodu musí být vymezen mechanismus pro toto sledování. Tento mechanismus by současně měl všem zájemcům umožnit přístup k odpovídajícím informacím. (19) Je třeba vyhnout se překážkám volného poskytování služeb. Poskytovatelé služeb proto mohou být buď fyzické, nebo právnické osoby. Tato směrnice by však neměla být na vnitrostátní úrovni na újmu použití pravidel týkajících se podmínek pro výkon činnosti nebo povolání za předpokladu, že jsou slučitelná s právem Společenství. (20) Neustále se vyvíjejí určité nové elektronické techniky nákupu. Tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů, zejména v oblasti časových a finančních úspor, které s sebou používání těchto technik přináší. Zadavatelé mohou využívat elektronické techniky nákupu, je-li jejich využití v souladu s pra vidly této směrnice a se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. V tomto ohledu může mít nabídka podaná uchazečem, zejména podle rámcové dohody nebo pokud je použit dynamický nákupní systém, formu elektronického katalogu tohoto uchazeče, pokud tento katalog používá prostředky sdělování vybrané zadavatelem v souladu s článkem 48. (21) S ohledem na rychlé rozšiřování elektronických systémů nákupu je vhodné zavést vhodná pravidla, která by zadavatelům umožnila plně využívat možností nabízených těmito systémy. Za této situace je nezbytné definovat plně elektronický dynamický nákupní systém pro nákupy pro běžnou potřebu a stanovit zvláštní pravidla pro zavedení a provozování tohoto systému, aby bylo zajištěno rovné zacházení se všemi hospodářskými subjekty, které mají zájem se jej účastnit. Každý hospodářský subjekt by měl mít možnost připojit se k takovému systému, pokud podal předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a splňuje kritéria pro výběr. Tato technika nákupů umožňuje zadavatelům, prostřednictvím vypracování seznamu již vybraných uchazečů a možností připojit se poskytnutou novým uchazečům, disponovat poměrně širokým spektrem nabídek díky použitým elektronickým prostředkům, a tudíž zajistit optimální využití finančních prostředků prostřednictvím široké hospodářské soutěže. (22) Vzhledem k pravděpodobnému nárůstu elektronických dražeb je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici těchto dražeb a stanovit pro ně zvláštní pravidla, aby bylo zajištěno, že budou probíhat plně v souladu se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. Proto je vhodné stanovit, aby se tyto elektronické dražby vztahovaly pouze na zakázky na stavební práce, dodávky a služby, pro které mohou být stanoveny přesné specifikace. To může být zejména případ opakujících se zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby. Pro stejný účel musí být rovněž stanovena možnost určit pořadí uchazečů v kterékoli fázi elektronické dražby. Používání elektronických dražeb umožňuje zadavatelům vyžadovat po uchazečích předložení nových snížených cen, a je-li zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, rovněž zkvalitnění jiných prvků nabídky než cen. Aby bylo zajištěno dodržení zásady transparentnosti, mohou být předmětem elektronických dražeb pouze prvky způsobilé k automatickému vyhodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany zadavatele, to znamená pouze prvky, které jsou kvantifikovatelné tak, že mohou být vyjádřeny v absolutních hodnotách nebo v procentech. Naopak hlediska nabídek, která vyžadují vyhodnocení nekvantifikovatelných prvků, by neměla být předmětem elektronických dražeb. V důsledku toho by určité zakázky na stavební práce a služby, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je projekt díla, neměly být předmětem elektronických dražeb. (23) V členských státech se rozvinuly určité techniky centralizace nákupů. Několik veřejných zadavatelů je pověřeno provedením nákupů nebo zadáním veřejných zakázek nebo uzavřením rámcových dohod pro jiné zadavatele. S ohledem na velké objemy nákupů tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů. Je proto vhodné stanovit na úrovni Společenství definici ústředních nákupních subjektů používanou zadavateli. Rovněž by měly být vymezeny podmínky, za kterých mohou být v souladu se zásadami zákazu diskriminace a rovného zacházení zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu, považováni za vyhovující této směrnici. (24) Aby byly vzaty v úvahu rozdíly existující v jednotlivých členských státech, měla by být členským státům dána možnost výběru, zda zadavatelé budou moci využít ústřední nákupní subjekty, dynamické nákupní systémy nebo elektronické dražby, jak jsou definovány a upraveny touto směrnicí. (25) Měl by být náležitě vymezen pojem zvláštní a výlučná práva. Důsledkem tohoto vymezení je skutečnost, že možnost subjektu využít za účelem výstavby sítí nebo přístavních či letištních zařízení řízení o vyvlastnění nebo zřízení věcného břemene nebo použít prostor na povrchu, pod povrchem či nad povrchem veřejné komunikace netvoří sama o sobě výlučné či zvláštní právo ve smyslu této směrnice. Ani skutečnost, že subjekt dodává pitnou vodu, elektřinu, plyn nebo teplo do sítě, jež je provozována subjektem, který požívá zvláštní nebo výlučná práva udělená příslušným orgánem daného členského státu, nepředstavuje sama o sobě zvláštní nebo výlučné právo ve smyslu této směrnice. Stejně tak práva přiznaná členským státem v jakékoli formě, včetně koncesí, omezenému počtu podniků na základě objektivních, přiměřených a nediskriminačních kritérií, která umožňují každému zájemci, který je splňuje, využívat těchto práv, by neměla být považována za výlučná či zvláštní práva. (26) Je vhodné, aby zadavatelé používali při svých činnostech v odvětví vodního hospodářství společné postupy zadávání zakázek a aby se tato pravidla rovněž používala, pokud veřejní zadavatelé ve smyslu této směrnice zadávají zakázky ohledně svých činností v oblasti projektování vodohospodářských staveb, zavlažování, odvodňování půdy nebo čištění a úpravy odpadních vod. Avšak pravidla pro zadávání veřejných zakázek navržená pro dodávky zboží nejsou vhodná pro nákup vody, protože je třeba získávat vodu ze zdrojů v blízkosti místa, kde bude použita. (27) Některé subjekty poskytující veřejnou autobusovou dopravu již byly vyňaty z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS. Tyto subjekty by měly být též vyňaty z oblasti působnosti této směrnice. Aby byla vyloučena existence velkého množství zvláštních úprav použitelných pouze na určitá odvětví, je vhodné, aby obecný postup, který umožňuje vzít v úvahu účinky otevření se hospodářské soutěži, byl použit rovněž na všechny subjekty poskytující autobusovou dopravu, které nebyly vyňaty z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS podle jejího čl. 2 odst. 4. (28) Vzhledem k pokračujícímu otevírání se poštovních služeb Společenství hospodářské soutěži a vzhledem ke skutečnosti, že tyto služby jsou poskytovány prostřednictvím sítě jak veřejnými zadavateli a veřejnými podniky, tak jinými podniky, je vhodné stanovit, že zakázky zadané zadavateli zajišťujícími poštovní služby budou podřízeny pravidlům této směrnice, včetně těch v článku 30, která, při zajištění použití zásad uvedených v devátém bodu odůvodnění, tvoří rámec pro zdravou obchodní praxi a umožní větší pružnost, než nabízí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby ( 11 ). Pro definici dotyčných činností je vhodné zohlednit definice směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby ( 12 ). Ať je jejich právní postavení jakékoli, nejsou subjekty poskytující poštovní služby v současnosti podřízeny pravidlům stanoveným směrnicí 93/38/EHS. Přizpůsobení postupů pro zadávání zakázek této směrnici by mohlo déle trvat těmto subjektům než subjektům, které jsou již podřízeny těmto pravidlům a které budou muset pouze přizpůsobit své postupy změnám, jež tato směrnice přináší. Je proto vhodné povolit rozdílné použití směrnice podle lhůt nezbytných pro toto přizpůsobení. S ohledem na rozdílnou situaci dotčených subjektů by členské státy měly mít možnost stanovit přechodné období pro používání pravidel této směrnice na zadavatele působící v odvětví poštovních služeb. (29) Zakázky mohou být přiděleny pro uspokojení požadavků, které vyplývají z různých činností, jež mohou být podřízeny různým právním režimům. Mělo by být upřesněno, že právní režim použitelný na jednu zakázku určenou k pokrytí více činností by měl být podřízen pravidlům použitelným na tu činnost, které je zakázka hlavně určena. Stanovení, které činnosti je zakázka především určena, může být založeno na analýze potřeb, kterým musí konkrétní zakázka vyhovovat, uskutečněné zadavatelem za účelem odhadu hodnoty zakázky a vypracování zadávací dokumentace. V některých případech, jako je nákup jednotlivého kusu vybavení určený k vykonávání činností, pro které nejsou k dispozici informace umožňující odhad odpovídající míry využití, by mohlo být objektivně nemožné stanovit které činnosti je zakázka hlavně určena. Měla by být stanovena pravidla, která se v těchto případech použijí. (30) Aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Společenství, je nutné zjednodušit provádění této směrnice, zejména zjednodušením prahových hodnot a stanovením použitelnosti ustanovení o informacích, které se poskytují účastníkům ohledně rozhodnutí učiněných v souvislosti s řízeními o zadávání zakázek a jejich výsledky, pro všechny zadavatele bez ohledu na odvětví, ve kterém působí. Navíc by v souvislosti s měnovou unií takové prahové hodnoty měly být stanoveny v eurech takovým způsobem, který by zjednodušoval použití těchto ustanovení a zároveň zajistil soulad s prahovými hodnotami uvedenými v Dohodě, které jsou vyjádřeny ve zvláštních právech čerpání (ZPČ). Za tímto účelem by měly být prahové hodnoty vyjádřené v eurech pravidelně přezkoumávány, aby se v případě nutnosti upravily podle možných negativních výkyvů v hodnotě eura ve vztahu k ZPČ. Prahové hodnoty použitelné pro veřejné soutěže by měly být navíc shodné s prahovými hodnotami použitelnými pro zakázky na služby. (31) Je třeba stanovit případy, ve kterých je možné upustit od použití opatření pro koordinaci postup z důvodu státní bezpečnosti nebo státního tajemství nebo z důvodu použití zvláštních pravidel pro zakázky, která vyplývají z mezinárodních dohod týkajících se rozmístění ozbrojených sil nebo která jsou vlastní mezinárodním organizacím. (32) Je vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadávané přidruženému podniku, jehož hlavní činností je poskytování takových služeb, dodávek nebo stavebních prací, skupině, jejíž je součástí, a nikoli jejich nabízení na trhu. Je též vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadané zadavatelem společnému podniku, který je složen za účelem vykonávání činností, na které se vztahuje tato směrnice, z více zadavatelů, mezi které tento zadavatel patří. Je však nezbytné zajistit, že toto vyloučení nezpůsobí narušení hospodářské soutěže výhodné pro podniky nebo společné podniky, které jsou propojeny se zadavateli; je vhodné stanovit náležitý soubor pravidel, zejména pro maximální hranice, ve kterých mohou podniky obdržet část svého obratu z trhu a mimo které tyto podniky ztrácejí možnost získání zakázky bez výzvy k účasti v soutěži, pro složení společných podniků a stabilitu vazeb mezi těmito společnými podniky a zadavateli, ze kterých se skládají. (33) V rámci služeb mají zakázky na nabývání nebo pronájem nemovitostí nebo práv k nim určité zvláštní rysy, které činí použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek nevhodným. (34) Rozhodčí a smírčí služby obvykle poskytují právnické nebo fyzické osoby, které jsou určeny nebo vybrány způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek. (35) V souladu s Dohodou nezahrnují finanční služby, na které se vztahuje tato směrnice, zakázky týkající se vydávání, nákupu, prodeje nebo převodu cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů; zejména nejsou zahrnuty transakce zadavatelů, které mají za cíl peněžní či kapitálový zisk. (36) Tato směrnice by se měla vztahovat na poskytování služeb, pouze pokud je založeno na smlouvě o zakázce. (37) Podle článku 163 Smlouvy je podpora výzkumu a vývoje prostředkem k posílení vědecké a technologické základny průmyslu Společenství a otevření veřejných zakázek na služby přispívá k tomuto cíli. Tato směrnice by se neměla vztahovat na spolufinancování programů výzkumu a vývoje: zakázky na výzkum a vývoj jiné než ty, u kterých dosažený prospěch připadá výhradně zadavateli, aby jej využil pro svou činnost za podmínky, že poskytovaná služba je zcela uhrazena zadavatelem, proto nejsou předmětem této směrnice. (38) Aby se předešlo existenci velkého množství zvláštních úprav vztahujících se pouze na některá odvětví, měly by být současné zvláštní úpravy stanovené článkem 3 směrnice 93/38/EHS a článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků ( 13 ), kterými se řídí subjekty využívající geografickou oblast za účelem vyhledávání nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí a jiných pevných paliv, nahrazeny obecným postupem umožňujícím vynětí odvětví přímo vystavených hospodářské soutěži. Musí však být zajištěno, že tím nebude dotčeno rozhodnutí Komise 93/676/EHS ze dne 10. prosince 1993, kterým se stanoví, že využívání geografických oblastí k průzkumu nebo těžbě ropy nebo zemního plynu nepředstavuje v Nizozemsku činnost definovanou čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu i) směrnice Rady 90/531/EHS a že subjekty vykonávající takovouto činnost nejsou v Nizozemsku považovány za působící na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 písm. b) směrnice ( 14 ), rozhodnutí Komise 97/367/ES ze dne 30. května 1997, kterým se stanoví, že využívání geografických oblastí k průzkumu nebo těžbě ropy nebo zemního plynu nepředstavuje ve Spojeném království činnost definovanou čl. 2 odst. 2 písm. b) bodem i) směrnice Rady 93/38/EHS a že subjekty vykonávající takovouto činnost nejsou ve Spojeném království považovány za působící na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 písm. b) směrnice ( 15 ), rozhodnutí Komise 2002/205/ES ze dne 4. března 2002 na žádost Rakouska o použití zvláštního režimu stanoveného v článku 3 směrnice 98/38/EHS ( 16 ) a rozhodnutí Komise 2004/73/ES na žádost Německa o použití zvláštního postupu uvedeného v článku 3 směrnice 98/38/EHS ( 17 ). (39) Zaměstnání a práce tvoří základní prvky pro zajištění rovnosti příležitostí pro všechny a přispívají k začlenění do společnosti. V této souvislosti přispívají chráněné dílny a programy chráněného zaměstnání účinným způsobem k začlenění nebo k opětovnému začlenění zdravotně postižených osob do trhu práce. Tyto dílny však nemusí být schopny získat zakázku za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Je proto vhodné stanovit, že členské státy mohou vyhradit právo účasti v zadávacím řízení veřejných zakázek těmto dílnám nebo vyhradit plnění zakázky v rámci programů chráněného zaměstnání. (40) Tato směrnice by se neměla vztahovat na zakázky určené k povolení výkonu činnosti uvedené v článcích 3 až 7 ani na veřejné soutěže na výkon takové činnosti, pokud je v členském státě, ve kterém je tato činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Je tedy vhodné zavést postup použitelný na všechna odvětví uvedená v této směrnici, který by umožnil vzít v úvahu účinky otevření těchto odvětví hospodářské soutěži, současné nebo budoucí. Takový postup by měl poskytnout dotčeným subjektům právní jistotu a vhodný rozhodovací proces, který by zajistil, v krátkých lhůtách, jednotné uplatňování práva Společenství v této oblasti. (41) Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě objektivních kritérií, která vezmou v úvahu zvláštní rysy dotčeného odvětví. U provádění a uplatňování odpovídajících právních předpisů Společenství, které otevírají určité odvětví nebo jeho část, se má za to, že zajišťují dostatečný předpoklad volného vstupu na dotčený trh. Tyto odpovídající právní předpisy by měly být uvedeny v příloze, kterou může Komise aktualizovat. Při aktualizaci bere Komise v úvahu zejména případné přijetí opatření, jejichž důsledkem je skutečné otevření jiných odvětví, než která jsou již uvedena v příloze XI, hospodářské soutěži, například otevření železniční dopravy. Pokud volný přístup na daný trh nevychází z provádění odpovídajících právních předpisů Společenství, mělo by být prokázáno, že tento přístup je volný právně a fakticky. Za tímto účelem tvoří uplatňování některé směrnice, jako je směrnice 94/22/ES, která otevírá hospodářské soutěži určité odvětví, na jiné odvětví, jako je odvětví uhlí, skutečnost, kterou je třeba vzít v úvahu pro účely článku 30. (42) Technické specifikace vypracované kupujícími by měly umožnit otevření veřejných zakázek hospodářské soutěži. S tímto cílem by mělo být možné podávat nabídky, které odrážejí rozmanitost technických řešení. Proto by mělo být možné vypracovat technické specifikace vyjádřené praktickým výkonem a funkčními požadavky, a je-li činěn odkaz na evropskou normu, nebo pokud taková norma neexistuje, na normu vnitrostátní, měly by být nabídky založené na jiných rovnocenných řešeních, která splňují požadavky zadavatelů a jsou rovnocenná co se týče bezpečnosti, brány zadavateli v úvahu. K prokázání rovnocennosti by uchazeči měli mít možnost využít jakéhokoli důkazu. Zadavatelé by měli být schopni odůvodnit každé rozhodnutí, že v daném případě rovnocennost neexistuje. Zadavatelé, kteří chtějí vymezit požadavky z hlediska životního prostředí v technických specifikacích dané zakázky, mohou stanovit požadavky z hlediska životního prostředí, jako je určitá výrobní metoda nebo konkrétní vliv skupin výrobků nebo služeb na životní prostředí. Mohou, ale nejsou povinni, použít vhodné specifikace vymezené ekoznačkami, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní ekoznačka, vnitrostátní ekoznačka nebo jakákoli jiná ekoznačka, za podmínky, že požadavky týkající se značky jsou stanoveny a přijaty na základě vědecké informace v řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři nebo organizace na ochranu životního prostředí, a za podmínky, že značka je přístupná a dostupná všem subjektům, které mají zájem. Kdykoli je to možné, měli by zadavatelé stanovit technické specifikace tak, aby byla vzata v úvahu kritéria dostupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele. Technické specifikace by měly být jasně uvedeny takovým způsobem, aby všichni uživatelé věděli, co požadavky stanovené zadavatelem zahrnují. (43) Za účelem podpory přístupu malých a středních podniků na trh veřejných zakázek je vhodné začlenit ustanovení o subdodávkách. (44) Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud jsou uvedeny v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži nebo jsou uvedeny v zadávací dokumentaci. Mohou mít zejména za cíl podporu odborné přípravy na místě, zaměstnávání osob, které čelí zvláštním těžkostem v začlenění, boj proti nezaměstnanosti nebo ochranu životního prostředí. Jako příklad je možné uvést požadavky – použitelné během uskutečňování zakázky – zaměstnat dlouhodobě nezaměstnané nebo provádět vzdělávací opatření pro nezaměstnané nebo pro mládež, dodržovat podstatu ustanovení základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) za předpokladu, že tato ustanovení nebyla provedena ve vnitrostátním právu, zaměstnat více tělesně postižených osob, než vyžadují vnitrostátní právní předpisy. (45) Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, které platí v oblastech pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se uplatňují v průběhu plnění zakázky za podmínky, že tato pravidla a jejich použití jsou v souladu s právem Společenství. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státě za účelem plnění zakázky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16.prosince 1996 o vysílání pra covníků v rámci poskytování služeb ( 18 ) stanoví minimální podmínky, které musí být v hostitelské zemi ve vztahu k těmto vyslaným pracovníkům splněny. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení k tomuto účelu, může být nedodržení těchto závazků považováno za vážné pochybení nebo porušení práva, které se dotýká profesní etiky daného hospodářského subjektu, a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení veřejné zakázky. (46) S přihlédnutím k novým informačním a komunikačním technologiím a ke zjednodušením, která mohou přinést při zveřejňování zakázek a z hlediska účinnosti a transparentnosti zadávacích řízení, by elektronické prostředky měly být postaveny na roveň tradičním prostředkům sdělování a výměny informací. Vybrané prostředky a technologie by měly být co nejvíce slučitelné s technologiemi užívanými v ostatních členských státech. (47) Užívání elektronických prostředků vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být upraveno zkrácení minimálních lhůt, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Společenství. Musí být však zajištěno, aby úhrnný účinek zkracování lhůt nevedl k příliš krátkým lhůtám. (48) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy ( 19 ) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) ( 20 ) by se v souvislosti s touto směrnicí měly použít na přenos informací elektronickými prostředky. Postupy pro zadávání veřejných zakázek a pravidla platná pro veřejné soutěže na služby vyžadují vyšší stupeň bezpečnosti a důvěrnosti, než vyžadují tyto směrnice. Proto by měla zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast, plánů a projektů splňovat zvláštní dodatečné požadavky. Za tímto účelem by mělo být co nejvíce podporováno použití elektronického podpisu, a zejména zaručeného elektronického podpisu. Dobrovolné akreditační systémy by navíc mohly vytvářet příznivý rámec pro zvýšení úrovně poskytování osvědčovací služby pro tato zařízení. (49) Je vhodné, aby byl účastník zadávacího řízení informován o rozhodnutích směřujících k uzavření rámcové dohody, zadání zakázky nebo opuštění řízení v dostatečně krátkých lhůtách, které neznemožní podání návrhu na přezkoumání; tato informace by tedy měla být poskytnuta tak rychle, jak je to jen možné, obecně tedy do 15 dnů po přijetí rozhodnutí. (50) Je vhodné upřesnit, že zadavatelé, kteří stanoví kritéria pro výběr v otevřeném zadávacím řízení, tak musí činit podle objektivních pravidel a kritérií, a že rovněž kritéria pro výběr v omezeném zadávacím řízení a vyjednávacím řízení musí být objektivní. Tato objektivní pravidla a kritéria, jakož i kritéria pro výběr, nemusí nutně obsahovat poměrnou váhu. (51) Je důležité vzít v úvahu judikaturu Soudního dvora v případech, kdy se hospodářský subjekt dovolává hospodářského, finančního nebo technického postavení jiných subjektů, ať je právní povaha vazeb mezi jím samotným a těmito subjekty jakákoli, pro splnění kritérií pro výběr nebo, v rámci systému kvalifikace, na podporu svých žádostí o kvalifikaci. V tomto případě je na hospodářském subjektu, aby prokázal, že bude skutečně disponovat těmito zdroji po celou dobu platnosti kvalifikace. Pro účely této kvalifikace může zadavatel určit úroveň požadavků, které mají být splněny, a zejména, například pokud se tento subjekt odvolává na finanční schopnosti jiného subjektu, může vyžadovat, aby byl odpovědným tento jiný subjekt, a je-li to nezbytné, tak společně a nerozdílně. Systémy kvalifikace by měly být používány v souladu s objektivními pravidly a kritérii, která se, dle výběru zadavatelů, mohou týkat schopností hospodářských subjektů nebo vlastností stavebních prací, dodávek nebo služeb zahrnutých do systému. Pro účely kvalifikace mohou zadavatelé provádět vlastní zkoušky za účelem hodnocení vlastností dotčených stavebních prací, dodávek nebo služeb, zejména co se týče slučitelnosti a bezpečnosti. (52) Pravidla Společenství o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se použijí v případě, že je doklad o určité kvalifikaci vyžadován pro účast v zadávacím řízení nebo v soutěži na určitý výkon. (53) Ve vhodných případech, kdy povaha stavebních prací nebo služeb odůvodňuje použití opatření nebo systémů řízení z hlediska ochrany životního prostředí během plnění zakázky, může být použití takových opatření nebo systémů vyžadováno. Systémy řízení z hlediska ochrany životníhoprostředí, nezávisle na jejich registraci v souladu s akty Společenství, jako je nařízení (ES) č. 761/2001 (EMAS) ( 21 ), mohou prokázat technickou způsobilost hospodářského subjektu provést zakázku. Kromě toho by popis opatření provedených hospodářským subjektem k zajištění stejné úrovně ochrany životního prostředí měl být přijat jako alternativní důkazní prostředek k registrovaným systémům řízení z hlediska ochrany životního prostředí. (54) Zadání veřejných zakázek hospodářským subjektům, které se účastnily na zločinném spolčení nebo které byly shledány vinnými z korupce nebo podvodu vůči finančním zájmům Evropských společenství nebo z praní peněz, by mělo být vyloučeno. Vzhledem ke skutečnosti, že by zadavatelé, kteří nejsou veřejnými zadavateli, nemuseli mít přístup k nezpochybnitelným důkazům v tomto ohledu, je vhodné ponechat na těchto zadavatelích možnost výběru, zda použijí kritéria pro vyloučení uvedená v čl. 45 odst. 1 směrnice 2004/18/ES. Povinnost použít čl. 45 odst. 1 by tedy měla být omezena pouze na zadavatele, kteří jsou veřejnými zadavateli. Kde je to na místě, měli by zadavatelé od žadatelů o kvalifikaci, zájemců nebo uchazečů požadovat, aby předložili patřičné dokumenty a mohou, mají-li pochybnosti o osobní situaci hospodářského subjektu, požádat o spolupráci příslušné orgány daného členského státu. K vyloučení těchto hospodářských subjektů by mělo dojít, jakmile se veřejný zadavatel dozví o rozhodnutí, které se týká takových protiprávních jednání, je vydáno v souladu s vnitrostátním právem a je pravomocné. Pokud vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení právních předpisů týkajících se životního prostředí nebo právních předpisů týkajících se protiprávních dohod v oblasti zakázek, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. Nedodržení vnitrostátních předpisů provádějících směrnice Rady 2000/78/ES ( 22 ) a 76/207/EHS ( 23 ), které se týkají rovného zacházení s pracovníky, jež bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, může být považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. (55) Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, zákazu diskriminace a rovného zacházení a zaručí, že nabídky budou posuzovány v podmínkách účinné hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné připustit použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“. K zajištění dodržení zásady rovného zacházení při zadávání zakázek je vhodné stanovit povinnost – danou judikaturou – zajistit nezbytnou transparentnost, která umožní každému uchazeči, aby byl přiměřeně informován o kritériích a opatřeních, která budou použita pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Je tedy na zadavatelích, aby uvedli kritéria pro zadání zakázky a poměrnou váhu přikládanou každému z těchto kritérií s dostatečným předstihem, aby je hospodářské subjekty znaly při vypracovávání svých nabídek. Zadavatelé mohou upustit od uvedení poměrné váhy kritérií pro výběr v náležitě odůvodněných případech, pro které musí být schopni uvést důvody, pokud poměrná váha nemůže být stanovena předem, zejména z důvodu složitosti zakázky. V těchto případech musí uvést sestupné pořadí důležitosti kritérií. Pokud se zadavatelé rozhodnou zadat zakázku podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, měli by nabídky posuzovat tak, aby určili, která z nich nabízí nejlepší poměr kvality a ceny. Proto by měli stanovit hospodářská a kvalitativní kritéria, která, brána jako celek, musí umožnit určit nabídku, která je pro zadavatele nejvýhodnější. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky do té míry, do jaké musí tato kritéria umožnit jak vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá nabídka nabízí vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, tak posoudit poměr kvality a ceny u každé nabídky. Aby bylo zaručeno rovné zacházení, měly by kritéria pro zadání umožnit objektivní vyhodnocení a porovnání nabídek. Jsou-li tyto podmínky splněny, mohou hospodářská a kvalitativní kritéria pro zadání zakázky, jako jsou požadavky z hlediska životního prostředí, umožnit zadavateli vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, jak jsou uvedeny ve specifikacích zakázky. Za stejných podmínek může zadavatel použít kritéria zaměřená na splnění sociálních požadavků, které odpovídají zejména potřebám – vymezeným ve specifikaci zakázky – zvláště znevýhodněných skupin osob, ke kterým náležejí příjemci nebo uživatelé stavebních prací, dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky. (56) Kritérii pro zadání zakázky nesmí být dotčeno použití vnitrostátních předpisů, která se týkají odměn za určité služby, jako jsou služby poskytované architekty, inženýry nebo právníky. (57) Nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny ( 24 ), by se mělo používat pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici. (58) Touto směrnicí nejsou dotčeny stávající mezinárodní závazky Společenství nebo členských států a není jí dotčeno uplatňování ustanovení Smlouvy, zejména jejích článků 81 a 86. (59) Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států, které se týkají lhůt pro provedení a použití směrnice 93/38/EHS, uvedených v příloze XXV. (60) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ( 25 ), vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:







OBSAH HLAVA I: Obecná ustanovení vztahující se na zakázky a veřejné soutěže na určitý výkon Kapitola I: Základní pojmy Článek 1 Definice Kapitola II: Oblast působnosti: definice zahrnutých činností a subjektů Oddíl 1: Subjekty Článek 2 Zadavatelé Oddíl 2: Činnosti Článek 3 Plyn, teplo a elektřina Článek 4 Voda Článek 5 Doprava Článek 6 Poštovní služby Článek 7 Ustanovení týkající se průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv, jakož i přístavů a letišť Článek 8 Seznam zadavatelů Článek 9 Zakázky zahrnující více činností Kapitola III: Obecné zásady Článek 10 Zásady zadávání zakázek HLAVA II: Pravidla pro zakázky Kapitola I: Obecná ustanovení Článek 11 Hospodářské subjekty Článek 12 Podmínky vztahující se k dohodám uzavřeným v rámci Světové obchodní organizace Článek 13 Důvěrnost Článek 14 Rámcové dohody Článek 15 Dynamické nákupní systémy Kapitola II: Prahové hodnoty a vyloučení Oddíl 1: Prahové hodnoty Článek 16 Prahové hodnoty zakázek Článek 17 Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek, rámcových dohod a dynamických nákupních systémů Oddíl 2: Zakázky a koncese, jakož i zakázky podléhající zvláštní úpravě Pododdíl 1: Článek 18 Koncese na stavební práce a na služby Pododdíl 2: Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele a všechny druhy zakázek Článek 19 Zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám Článek 20 Zakázky zadávané za jiným účelem než vykonávání uvedených činností nebo za účelem vykonávání takové činnosti ve třetí zemi Článek 21 Tajné zakázky nebo zakázky vyžadující zvláštní bezpečnostní opatření Článek 22 Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel Článek 22a Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti Článek 23 Zakázky zadávané přidruženému podniku, společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku Pododdíl 3: Vyloučení vytahující se na všechny zadavatele, ale pouze na zakázky na služby Článek 24 Zakázky týkající se určitých služeb vyloučených z oblasti působnosti této směrnice Článek 25 Zakázky na služby zadávané na základě výlučného práva Pododdíl 4: Vyloučení vztahující se pouze na určité zadavatele Článek 26 Zakázky zadávané určitými zadavateli na nákup vody a dodávky energie nebo paliv pro výrobu energie Pododdíl 5: Zakázky podléhající zvláštní úpravě, ustanovení týkající se ústředních nákupních subjektů a obecných postupů v případě přímého vystavení hospodářské soutěži Článek 27 Zakázky podléhající zvláštní úpravě Článek 28 Vyhrazené zakázky Článek 29 Zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty Článek 30 Postup pro stanovení, zda je daná činnost přímo vystavena hospodářské soutěži Kapitola III: Úpravy vztahující se na zakázky na služby Článek 31 Zakázky na služby uvedené v příloze XVII A Článek 32 Zakázky na služby uvedené v příloze XVII B Článek 33 Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze XVII A a na služby uvedené v příloze XVII B Kapitola IV: Zvláštní pravidla pro zadávací dokumentaci a dokumenty týkající se zakázky Článek 34 Technické specifikace Článek 35 Sdělování technických specifikací Článek 36 Varianty Článek 37 Subdodávky Článek 38 Podmínky plnění zakázky Článek 39 Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek Kapitola V: Řízení Článek 40 Použití otevřených, omezených a vyjednávacích řízení Kapitola VI: Pravidla pro zveřejňování a transparentnost Oddíl 1: Zveřejňování oznámení Článek 41 Pravidelná předběžná oznámení a oznámení o existenci systému kvalifikace Článek 42 Oznámení sloužící jako výzva k účasti v soutěži Článek 43 Oznámení o zadání zakázky Článek 44 Forma a způsob zveřejňování oznámení Oddíl 2: Lhůty Článek 45 Lhůty pro doručení žádostí o účast a pro doručení nabídek Článek 46 Otevřená řízení: zadávací dokumentace, dodatečné dokumenty a informace Článek 47 Výzvy k podání nabídek nebo k vyjednávání Oddíl 3: Sdělování a informace Článek 48 Pravidla pro sdělování Článek 49 Informování žadatelů o kvalifikaci, zájemců a uchazečů Článek 50 Uchovávání informací o zadávání zakázek Kapitola VII: Vedení řízení Článek 51 Obecná ustanovení Oddíl 1: Kvalifikace a kvalitativní výběr Článek 52 Vzájemné uznávání správních, technických nebo finančních podmínek a osvědčení, zkoušek a dokladů Článek 53 Systémy kvalifikace Článek 54 Kritéria pro kvalitativní výběr Oddíl 2: Zadání zakázky Článek 55 Kritéria pro zadání zakázky Článek 56 Používání elektronických dražeb Článek 57 Mimořádně nízké nabídky Oddíl 3: Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí a vztahy s těmito zeměmi Článek 58 Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí Článek 59 Vztahy se třetími zeměmi s ohledem na zakázky na stavební práce, dodávky a služby HLAVA III: Pravidla pro veřejné soutěže na určitý výkon v oblasti služeb Článek 60 Obecná ustanovení Článek 61 Prahové hodnoty Článek 62 Vyloučené veřejné soutěže na určitý výkon Článek 63 Pravidla zveřejňování a transparentnosti Článek 64 Způsoby sdělování Článek 65 Pravidla týkající se organizování veřejných soutěží na určitý výkon, vybírání účastníků a poroty Článek 66 Rozhodnutí poroty HLAVA IV: Statistické povinnosti, výkonné pravomoci a závěrečná ustanovení Článek 67 Statistické povinnosti Článek 68 Postup projednávání ve výboru Článek 69 Přezkoumávání prahových hodnot Článek 70 Změny Článek 71 Provedení Článek 72 Mechanismy sledování Článek 73 Zrušení Článek 74 Vstup v platnost Článek 75 Určení Příloha I Zadavatelé v odvětví dopravy nebo distribuce plynu nebo tepla Příloha II Zadavatelé v odvětví výroby, dopravy nebo distribuce elektřiny Příloha III Zadavatelé v odvětví výroby, dopravy nebo distribuce pitné vody Příloha IV Zadavatelé v oblasti železničních služeb Příloha V Zadavatelé v odvětví městských železničních, tramvajových, trolejbusových nebo autobusových služeb Příloha VI Zadavatelé v odvětví poštovních služeb Příloha VII Zadavatelé v odvětví průzkumu a těžby ropy nebo zemního plynu Příloha VIII Zadavatelé v odvětví průzkumu a těžby uhlí a jiných pevných paliv Příloha IX Zadavatelé v oblasti námořních nebo vnitrozemských přístavů nebo jiných zařízení terminálů Příloha X Zadavatelé v oblasti letištních zařízení Příloha XI Seznam právních předpisů Společenství uvedených v čl. 30 odst. 3 Příloha XII Seznam činností uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) Příloha XIII Informace, jež mají být obsaženy v oznámení o zakázce: A. Otevřená řízení B. Omezená řízení C. Vyjednávací řízení D. Zjednodušené oznámení o zakázce v rámci dynamického nákupního systému Příloha XIV Informace, jež mají být obsaženy v oznámení o existenci systému kvalifikace Příloha XV A Informace, jež mají být obsaženy v pravidelném předběžném oznámení Příloha XV B Informace, jež mají být obsaženy v oznámení o zveřejnění pravidelného oznámení na profilu kupujícího, které neslouží jako výzva k účasti v soutěži Příloha XVI Informace, jež mají být obsaženy v oznámení o zadání zakázky Příloha XVII A Služby ve smyslu článku 31 Příloha XVII B Služby ve smyslu článku 32 Příloha XVIII Informace, jež mají být obsaženy v oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon Příloha XIX Informace, jež mají být obsaženy v oznámení o výsledcích veřejné soutěže na určitý výkon Příloha XX Hlavní vlastnosti zveřejňování Příloha XXI Definice některých technických specifikací Příloha XXII Souhrnná tabulka lhůt stanovených v článku 45 Příloha XXIII Mezinárodní pracovněprávní ustanovení ve smyslu čl. 59 odst. 4 Příloha XXIV Požadavky týkající se zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast, žádostí o kvalifikaci a plánů a projektů ve veřejných soutěžích na určitý výkon Příloha XXV Lhůty pro provedení a použití Příloha XXVI Srovnávací tabulka







HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ VZTAHUJÍCÍ SE NA ZAKÁZKY A VEŘEJNÉ SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON







KAPITOLA I

Základní pojmy

Článek 1

Definice

1. Pro účely této směrnice se použijí definice uvedené v odstavcích 2 až 12.

2.

a) „Zakázky na dodávky, stavební práce a služby“ jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více zadavateli uvedenými v čl. 2 odst. 2 a jedním nebo více zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli služeb.

b) „Zakázky na stavební práce“ jsou zakázky, jejichž předmětem je buď provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze XII nebo stavby, nebo provedení stavby, která odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jakýmikoli prostředky. „Stavbou“ se rozumí výsledek souboru stavebních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostačující, aby plnil hospodářskou nebo technickou funkci.

c) „Zakázky na dodávky“ jsou zakázky jiné než uvedené v písmenu b), jejichž předmětem je koupě, koupě najaté věci, nájem nebo koupě na splátky výrobků, s předkupním právem či bez něho. Zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje rovněž umísťovací a instalační práce, se považuje za „zakázku na dodávky“.

d) „Zakázky na služby“ jsou zakázky jiné než zakázky na stavební práce nebo na dodávky, jejichž předmětem je poskytování služeb uvedených v příloze XVII. Zakázka, jejímž předmětem jsou jak výrobky, tak služby ve smyslu přílohy XVII, se považuje za „zakázku na služby“, pokud hodnota daných služeb překračuje hodnotu výrobků zahrnutých touto zakázkou. Zakázka, jejímž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII a která zahrnuje činnosti uvedené v příloze XII pouze jako vedlejší součást hlavního předmětu zakázky, se považuje za zakázku na služby.

3.

a) „Koncese na stavební práce“ je smlouva stejného druhu jako zakázka na stavební práce s tou výjimkou, že protiplnění za provedení stavebních prací spočívá buď výhradně v právu využívat stavbu, nebo v tomto právu společně s platbou.

b) „Koncese na služby“ je smlouva stejného druhu jako zakázka na služby s tou výjimkou, že protiplnění za poskytnutí služeb spočívá buď výhradně v právu využívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou.

4. „Rámcová dohoda“ je dohoda mezi jedním nebo více zadavateli uvedenými v čl. 2 odst. 2 a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období.

5. „Dynamický nákupní systém“ je plně elektronický proces pro uskutečňování nákupů pro běžnou potřebu, jehož vlastnosti běžně dostupné na trhu splňují požadavky zadavatele a který je časově omezený a otevřený po celou dobu svého trvání všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro výběr a podaly předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací.

6. „Elektronická dražba“ je opakující se proces, který zahrnuje elektronické zařízení pro předkládání nových, snížených cen nebo nových hodnot, které se týkají určitých prvků nabídek, k němuž dochází po prvním úplném vyhodnocení nabídek, a který umožňuje sestavit jejich pořadí za použití automatických metod vyhodnocení. Určité zakázky na služby a na stavební práce, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je koncepce díla, proto nemohou být předmětem elektronických dražeb.

7. „Zhotovitel“, „dodavatel“ nebo „poskytovatel služeb“ může být fyzická nebo právnická osoba nebo zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nebo b), nebo skupina těchto osob či zadavatelů, která na trhu nabízí, v uvedeném pořadí, provedení stavebních prací nebo staveb, výrobky nebo služby.

Pojem „hospodářský subjekt“ zahrnuje zároveň zhotovitele, dodavatele i poskytovatele služeb. Je používán pouze za účelem zjednodušení.

Uchazeč je hospodářský subjekt, který podává nabídku, a „zájemce“ je ten, kdo se uchází o výzvu k účasti na omezeném nebo vyjednávacím řízení.

8. „Ústřední nákupní subjekt“ je veřejný zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), nebo veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES, který:

— získává dodávky nebo služby určené zadavatelům nebo

— zadává veřejné zakázky nebo uzavírá rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby určené zadavatelům.

9. „Otevřená, omezená a vyjednávací řízení“ jsou zadávací řízení použitá zadavateli, přičemž:

a) v případě otevřených řízení může podat nabídku každý hospodářský subjekt, který má zájem;

b) v případě omezených řízení, každý hospodářský subjekt může žádat o účast a pouze ti zájemci, které vyzve zadavatel, mohou podat nabídku;

c) v případě vyjednávacích řízení zadavatel konzultuje hospodářské subjekty podle svého výběru a vyjednává podmínky zakázky s jedním nebo více z nich.

10. „Veřejné soutěže na určitý výkon“ jsou řízení, která zadavateli umožňují získat plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením nebo bez udílení cen, zvláště v oblasti územního plánování, architektury, stavebního inženýrství či zpracování dat.

11. Pojmy „písemný“ nebo „písemně“ označují jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován. Tento soubor může zahrnovat informace přenášené a ukládané elektronickými prostředky.

12. „Elektronický prostředek“ je prostředek používající elektronické vybavení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po drátě, radiem, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky.

13. „Společný slovník pro veřejné zakázky“ (Common Procurement Vocabulary, CPV) je referenční nomenklatura platná pro veřejné zakázky, přijatá nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) ( 26 ), při zajištění souladu s ostatními stávajícími nomenklaturami.

V případě odlišných výkladů oblasti působnosti této směrnice, způsobených možnými rozdíly mezi nomenklaturami CPV a NACE, uvedenými v příloze XII, nebo mezi nomenklaturou CPV a nomenklaturou CPC (přechodnou verzí), uvedenými v příloze XII, mají přednost nomenklatura NACE nebo CPC v tomto pořadí.







KAPITOLA II

Oblast působnosti: definice zahrnutých činností a subjektů







Oddíl 1

Subjekty

Článek 2

Zadavatelé

1. Pro účely této směrnice se rozumí:

a) „veřejným zadavatelem“ stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním či více takovými orgány nebo jedním či více veřejnoprávními subjekty. „Veřejnoprávním subjektem“ se rozumí jakýkoli subjekt: — založený nebo zřízený za zvláštním účelem uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu, — který má právní subjektivitu a — je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo je těmito orgány řízen; nebo je v jeho správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty;

b) „veřejný podnikem“ jakýkoli podnik, ve kterém veřejní zadavatelé mohou vykonávat přímo nebo nepřímo dominantní vliv na základě jejich vlastnictví podniku, majetkové účasti v něm nebo předpisů, kterými je upraven. Dominantní vliv veřejných zadavatelů se předpokládá, jestliže ve vztahu k podniku, přímo nebo nepřímo: — drží většinu upsaného základního kapitálu podniku, nebo — disponují většinou hlasovacích práv vyplývajících z podílu na podniku, nebo — mohou jmenovat více než polovinu členů správních, řídicích nebo dozorčích orgánů podniku.

2. Tato směrnice se vztahuje na zadavatele, kteří:

a) jsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky a vykonávají některou z činností uvedených v článcích 3 až 7;

b) pokud nejsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky, vykonávají jako jednu ze svých činností kteroukoli z těch, které jsou uvedeny v článcích 3 až 7, nebo více těchto činností a působí na základě zvláštních nebo výlučných práv udělených příslušným orgánem členského státu.

3. Pro účely této směrnice se „zvláštními nebo výlučnými právy“ rozumějí práva udělená příslušným orgánem členského státu na základě právního nebo správního předpisu, jejichž výsledkem je vyhrazení provozování činnosti uvedené v článcích 3 až 7 jednomu nebo více subjektům a která podstatně ovlivňují možnost jiných podniků provozovat takovou činnost.







Oddíl 2

Činnosti

Článek 3

Plyn, teplo a elektřina

1. Co se týče plynu a tepla, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:

a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí plynu nebo tepla; nebo

b) dodávky plynu nebo tepla do takových sítí.

2. Dodávka plynu nebo tepla do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažuje za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:

a) výroba plynu nebo tepla dotčeným subjektem je nevyhnutelným důsledkem vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v odstavcích 1 nebo 3 tohoto článku nebo v článcích 4 až 7, a

b) dodávka do veřejné sítě je zaměřená pouze na hospodářské využití takové výroby a nepřesahuje 20 % průměrného obratu zadavatele za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.

3. Co se týče elektřiny, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:

a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí elektřiny; nebo

b) dodávkou elektřiny do takových sítí.

▼C1

4. Dodávka elektřiny do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažují za činnost ve smyslu odstavce 3, pokud:

▼B

a) dotčený subjekt elektřinu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v odstavcích 1 nebo 3 tohoto článku nebo v článcích 4 až 7, a

b) dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby elektrické energie subjektu za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.

Článek 4

Voda

1. Tato směrnice se vztahuje na tyto činnosti:

a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody; nebo

b) dodávku pitné vody do takových sítí.

2. Tato směrnice se také vztahuje na zakázky nebo veřejné soutěže na určitý výkon, které zadávají nebo organizují subjekty provozující činnost uvedenou v odstavci 1 a které:

a) souvisejí s projekty vodohospodářských děl, zavlažováním nebo odvodňováním půdy za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními, nebo

b) souvisejí s čištěním a úpravou odpadních vod.

3. Dodávka pitné vody do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažují za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:

a) dotčený subjekt pitnou vodu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v článcích 3 až 7, a

b) dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby pitné vody subjektu za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.

Článek 5

Doprava

1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti spojené s poskytováním a provozem sítí poskytujících službu veřejnosti v oblasti železniční dopravy, automatizovaných systémů, tramvajové, trolejbusové, autobusové nebo lanové dopravy.

Pokud se týká dopravních služeb, je síť považována za existující tam, kde je služba poskytována podle provozních podmínek stanovených příslušným orgánem členského státu, jako jsou podmínky pro obsluhované trasy, kapacita, která má být k dispozici, nebo četnost služeb.

2. Tato směrnice se nevztahuje na subjekty poskytující autobusovou dopravu pro veřejnost, které byly vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS podle jejího čl. 2 odst. 4.

Článek 6

Poštovní služby

1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s poskytováním poštovních služeb, nebo, za podmínek uvedených v odstavci 2, jiných služeb než poštovních.

2. Pro účely této směrnice a aniž je dotčena směrnice 97/67/ES, se rozumí:

a) „poštovní zásilkou“ : zásilka s adresou v konečné podobě, ve které má být dodána, bez ohledu na její hmotnost. Kromě listovních zásilek jsou to rovněž například knihy, katalogy, noviny, časopisy a poštovní balíky obsahující zboží s obchodní hodnotou či bez obchodní hodnoty, bez ohledu na svou hmotnost;

b) „poštovními službami“ : služby spočívající ve výběru, třídění, přepravě a dodávání poštovních zásilek. Tyto služby zahrnují: — „vyhrazené poštovní služby“: poštovní služby, které jsou vyhrazené nebo mohou být vyhrazené na základě článku 7 směrnice 97/67/ES, — „jiné poštovní služby“: poštovní služby, které nemohou být vyhrazené na základě článku 7 směrnice 97/67/ES; a

c) „jinými službami než poštovními službami“ : služby poskytované v těchto oblastech — služby řízení doručovacích služeb (jak služby předcházející odeslání, tak následující po odeslání, jako jsou služby „mailroom management“) — služby s přidanou hodnotou spojené s elektronickou poštou a plně uskutečněné elektronickou cestou (včetně zabezpečeného přenosu zakódovaných dokumentů elektronickou cestou, služby správy adres a přenosu doporučené elektronické pošty), — služby týkající se poštovních zásilek nezahrnutých v písmenu a), jako je neadresná reklamní pošta, — finanční služby, jak jsou definovány v kategorii 6 přílohy XXII A a v čl. 24 písm. c), včetně zejména poštovních převodů peněz a převodů z běžných poštovních účtů, — filatelistické služby a — logistické služby (služby spojující fyzické doručení nebo uskladnění s jinými nepoštovními funkcemi), za podmínky, že tyto služby jsou poskytovány subjektem poskytujícím rovněž poštovní služby ve smyslu písm. b) první a druhé odrážky a že podmínky stanovené v čl. 30 odst. 1 nejsou splněny, co se týče služeb, které spadají pod uvedené odrážky.

Článek 7

Ustanovení týkající se průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv, jakož i přístavů a letišť

1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s využíváním zeměpisné oblasti za účelem:

a) průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv, nebo

b) poskytování zařízení letišť a námořních nebo vnitrozemských přístavů, nebo jiných terminálů pro letecké a námořní dopravce a dopravce na vnitrozemských vodních cestách.

Článek 8

Seznam zadavatelů

Demonstrativní seznamy zadavatelů ve smyslu této směrnice jsou obsaženy v přílohách I až X. Členské státy pravidelně sdělí Komisy změny na svých seznamech.

Článek 9

Zakázky zahrnující více činností

1. Zakázka, která má zahrnout více činností, se řídí pravidly vztahujícími se na činnost, na kterou je především zaměřena.

Nicméně, výběr mezi zadáním jen jedné zakázky a zadáním více oddělených zakázek nemůže být uskutečněn za účelem vyloučení z oblasti působnosti této směrnice, nebo případně směrnice 2004/18/ES.

2. Pokud je jedna z činností, pro které je zakázka zamýšlena, předmětem této směrnice a další je předmětem výše zmíněné směrnice 2000/18/ES a pokud je objektivně nemožné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu se směrnicí 2000/18/ES.

3. Pokud je jedna z činností, pro které je zakázka zamýšlena, předmětem této směrnice a další není předmětem ani této směrnice ani výše uvedené směrnice 2000/18/ES a pokud je objektivně nemožné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu s touto směrnicí.







KAPITOLA III

Obecné zásady

Článek 10

Zásady zadávání zakázek

Zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě zásad rovnosti a zákazu diskriminace a postupují transparentním způsobem.







HLAVA II

PRAVIDLA PRO ZAKÁZKY







KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 11

Hospodářské subjekty

1. Zájemci nebo uchazeči, kteří jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeni, oprávněni poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuti pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byli buď fyzickou, nebo právnickou osobou.

V případě zakázek na služby a na stavební práce a v případě zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umísťovací nebo instalační práce, však lze po právnických osobách požadovat, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odpovídající odbornou kvalifikaci zaměstnanců, kteří budou zodpovídat za plnění dané zakázky.

2. Podávat nabídky nebo postupovat jako zájemci mohou skupiny hospodářských subjektů. Zadavatelé nesmějí od takových skupin vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádosti o účast, avšak od vybrané skupiny může být vyžadováno získání takové právní formy, jestliže jí byla zadána zakázka, pokud je tato přeměna nezbytná pro řádné plnění zakázky.

Článek 12

Podmínky vztahující se k dohodám uzavřeným v rámci Světové obchodní organizace

Pro účely zadávání zakázek zadavateli musí členské státy ve vzájemných vztazích uplatňovat podmínky stejně příznivé jako jsou ty, které poskytují hospodářským subjektům ze třetích zemí při provádění Dohody. Členské státy vedou za tímto účelem vzájemné konzultace o opatřeních, která mají být podle Dohody přijata, v rámci poradního výboru pro veřejné zakázky.

Článek 13

Důvěrnost

1. V souvislosti s poskytováním technických specifikací hospodářským subjektům, které mají zájem, a s kvalifikací a výběrem hospodářských subjektů a s přidělováním zakázek mohou zadavatelé ukládat požadavky s cílem chránit důvěrnou povahu poskytnutých informací.

2. Aniž jsou dotčena ustanovení této směrnice, zejména ta, která se týkají povinností v souvislosti s reklamou na zadávané zakázky a s poskytováním informací zájemcům a uchazečům uvedených v článcích 43 a 49, a v souladu s vnitrostátním právem kterým se zadavatel řídí, nezveřejňuje zadavatel informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a byly jimi označeny za důvěrné; takové informace zahrnují zejména technická nebo obchodní tajemství a důvěrná hlediska nabídek.

Článek 14

Rámcové dohody

1. Zadavatelé mohou považovat rámcovou dohodu za zakázku ve smyslu čl. 1 odst. 2 a uzavřít ji v souladu s touto směrnicí.

2. Pokud zadavatelé uzavřeli rámcovou dohodu v souladu s touto směrnicí, mohou při zadávání zakázek založených na této rámcové dohodě použít čl. 40 odst. 3 písm. i).

3. Pokud nebyla rámcová dohoda uzavřena v souladu s touto směrnicí, nemohou zadavatelé použít čl. 40 odst.3 písm. i).

4. Zadavatelé nesmějí rámcové dohody zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.

Článek 15

Dynamické nákupní systémy

1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou použít dynamické nákupní systémy.

2. K zavedení dynamického nákupního systému postupují zadavatelé podle pravidel otevřeného řízení ve všech jeho fázích až po přidělení zakázek, které mají být zadány v rámci tohoto systému. Všichni uchazeči, kteří splňují kritéria pro výběr a kteří předložili předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a veškerými případnými dodatečnými dokumenty, mají přístup k tomuto systému; předběžné nabídky mohou být kdykoli vylepšeny za předpokladu, že jsou i nadále v souladu se zadávací dokumentací. Pro zavedení systému a zadávání zakázek v jeho rámci smějí zadavatelé používat pouze elektronické prostředky v souladu s čl. 48 odst. 2 až 5.

3. Za účelem zavedení dynamického nákupního sytému zadavatelé:

a) zveřejní oznámení o zakázce, ve kterém jasně sdělí, že bude použit dynamický nákupní systém;

b) upřesní v zadávací dokumentaci mimo jiné povahu zamýšlených nákupů v rámci tohoto systému, jakož i všechny nezbytné informace, které se týkají nákupního systému, použitého elektronického vybavení, technických opatření pro spojení a technických specifikací spojení;

c) poskytnou neomezený a úplný přímý přístup k zadávací dokumentaci a k veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky od zveřejnění oznámení až do ukončení fungování systému a uvedou v oznámení internetovou adresu, na které jsou tyto dokumenty k nahlédnutí.

4. Zadavatelé umožní po celou dobu trvání dynamického nákupního systému každému hospodářskému subjektu podat předběžnou nabídku a být přijat do systému za podmínek uvedených v odstavci 2. Zadavatelé ukončí vyhodnocování nejpozději do 15 dnů ode dne podání předběžné nabídky. Mohou však prodloužit dobu pro vyhodnocení zakázky za předpokladu, že v mezidobí není vydána žádná výzva k podání nabídky.

Zadavatelé informují uchazeče uvedeného v prvním pododstavci v co nejkratší době o jeho přijetí do dynamického nákupního systému či o odmítnutí jeho předběžné nabídky.

5. Každá jednotlivá zakázka musí být předmětem výzvy k podání nabídky. Před vydáním výzvy k podání nabídky zadavatelé zveřejní zjednodušené oznámení o zakázce, kde vyzvou všechny hospodářské subjekty, které mají zájem, k podání předběžného oznámení v souladu s odstavcem 4 ve lhůtě, která nesmí být kratší než 15 dní ode dne, kdy bylo zjednodušené oznámení odesláno. Zadavatelé nemohou v zadávacím řízení pokračovat, dokud neukončí vyhodnocení všech předběžných nabídek, které v této lhůtě obdrží.

6. Zadavatelé vyzvou všechny uchazeče přijaté do systému k podání nabídky pro každou jednotlivou zakázku, která má být v rámci systému zadána. Pro tento účel zadavatelé stanoví lhůtu pro podání nabídek.

Zadavatelé zadají zakázku uchazeči, který předložil nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání zakázky uvedených v oznámení o zakázce pro zavedení dynamického nákupního systému. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě uvedené v prvním pododstavci.

7. Dynamický nákupní systém nesmí trvat déle než čtyři roky, kromě výjimečných a náležitě odůvodněných případů.

Zadavatelé nesmějí tento systém používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.

Zúčastněným hospodářským subjektům ani účastníkům systému nesmějí být účtovány žádné poplatky.







KAPITOLA II

Prahové hodnoty a vyloučení







Oddíl 1

Prahové hodnoty

Článek 16

Prahové hodnoty zakázek

Tato směrnice se vztahuje na zakázky, které nejsou vyloučeny podle článků 19 až 26 nebo v souladu s článkem 30, který se týká výkonu dané činnosti, a jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto prahovým hodnotám nebo je vyšší:

a) ►M14 418 000 EUR ◄ pro zakázky na dodávky a služby,

b) ►M14 5 225 000 EUR ◄ pro zakázky na stavební práce.

Článek 17

Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek, rámcových dohod a dynamických nákupních systémů

1. Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadované zadavatelem. Tento výpočet bere v úvahu celkovou odhadovanou částku, která zahrnuje jakoukoli formu případné opce a případné obnovení zakázky.

Jestliže zadavatel poskytuje žadatelům či uchazečům ceny nebo platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty zakázky.

2. Zadavatelé nesmějí obejít použití této směrnice rozdělováním stavebních projektů nebo navrhovaných nákupů za účelem obdržení určitého množství dodávek nebo služeb nebo užíváním zvláštních metod výpočtu odhadované hodnoty zakázek.

3. U rámcových dohod a dynamických nákupních systémů se v úvahu bere nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti dohody nebo trvání systému.

4. Za účelem použití článku 16 zahrnou zadavatelé do odhadované hodnoty zakázek na stavební práce hodnotu jak stavebních prací, tak všech dodávek a služeb nezbytných k provedení stavebních prací, které zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici.

5. Hodnota dodávek nebo služeb, které nejsou pro plnění určité zakázky na stavební práce nezbytné, nesmí být k hodnotě zakázky na stavební práce přidána, pokud by tím došlo k vyjmutí zakázek na tyto dodávky nebo služby z oblasti působnosti této směrnice.

6.

a) Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 16 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. Zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR pro služby a 1 milion EUR pro stavební práce za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

b) Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely článku 16 a b) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovná prahové hodnotě stanovené v článku 16 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. Zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

7. V případě zakázek na dodávky nebo na služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte na základě:

a) buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího účetního období, pokud možno přizpůsobené odhadovaným změnám v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce;

b) nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během finančního roku, je-li delší než dvanáct měsíců.

8. Základem pro výpočet odhadované hodnoty zakázky zahrnující dodávky i služby je celková hodnota dodávek a služeb, bez ohledu na jejich vzájemný poměr. Výpočet musí zahrnovat hodnotu umísťovacích a instalačních prací.

9. Pro zakázky na dodávky, jejichž předmětem je koupě najatého zboží, nájem, pronájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:

a) v případě zakázek na dobu určitou, kdy je tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky nebo, je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty;

b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.

10. Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázek na služby se berou v úvahu případně tyto částky:

a) pokud se týká pojišťovacích služeb, splatné pojistné a podobné odměny,

b) pokud se týká bankovních a jiných finančních služeb, poplatky, provize, úroky a podobné odměny,

c) pokud se týká zakázek zahrnujících projekt, poplatky, splatné provize a podobné odměny.

11. Pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:

a) v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání;

b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.







Oddíl 2

Zakázky a koncese, jakož i zakázky podléhající zvláštní úpravě







PODODDÍL 1

Článek 18

Koncese na stavební práce a na služby

Tato směrnice se nevztahuje na koncese na stavební práce nebo na služby, jež udělují zadavatelé, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v článcích 3 až 7, pokud jsou tyto koncese udělovány pro výkon těchto činností.







PODODDÍL 2

Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele a na všechny druhy zakázek

Článek 19

Zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám

1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám za předpokladu, že zadavatel nepožívá žádného zvláštního nebo výlučného práva prodávat nebo pronajímat předmět takových zakázek a jiné subjekty mají možnost volně jej prodávat nebo pronajímat za stejných podmínek jako zadavatel.

2. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost všechny kategorie výrobků nebo činností, které považují za vyloučené podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií výrobků nebo činností, které považuje za takto vyloučené. Komise přitom respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování informací.

Článek 20

Zakázky zadávané za jiným účelem než vykonávání uvedených činností nebo za účelem vykonávání takové činnosti ve třetí zemi

1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které zadavatelé zadávají za jiným účelem, než je vykonávání jejich činností uvedených v článcích 3 až 7, nebo za účelem vykonávání takových činností ve třetí zemi za podmínek, které nezahrnují fyzické využívání sítě nebo geografické oblasti v rámci Společenství.

2. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost všechny činnosti, které považují za vyloučené podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií činností, které považuje za takto vyloučené. Komise přitom respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování informací.

Článek 21

Tajné zakázky nebo zakázky vyžadující zvláštní bezpečnostní opatření

Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které členské státy prohlásí za tajné nebo pokud jejich plnění musí být v souladu s právními a správními předpisy platnými v daném členském státě doprovázeno zvláštními bezpečnostními opatřeními nebo jestliže to vyžaduje ochrana základních bezpečnostních zájmů tohoto státu.

Článek 22

Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel

Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které se řídí jinými procesními pravidly a jež jsou zadávány:

a) podle mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi, která se týká dodávek, stavebních prací, služeb nebo veřejných soutěží na určitý výkon, určených pro společné provedení nebo využívání projektu signatářskými státy; všechny dohody se sdělují Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 68;

b) podnikům členského státu nebo třetí země podle mezinárodní smlouvy týkající se rozmístění vojsk;

c) podle zvláštního postupu mezinárodní organizace.

▼M9

Článek 22a

Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti

Tato směrnice se nepoužije na zakázky, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti ( 27 ), ani na zakázky, na které se uvedená směrnice nevztahuje podle svých článků 8, 12 a 13.

▼B

Článek 23

Zakázky zadávané přidruženému podniku, společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku

1. Pro účely tohoto článku se „přidruženým podnikem“ rozumí podnik, jehož roční účetní závěrky jsou konsolidovány s ročními účetními závěrkami zadavatele v souladu s požadavky sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 44 odst. 2 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných účetních závěrkách ( 28 ) ( 29 ) nebo v případě subjektů, na které se výše uvedená směrnice nevztahuje, jakýkoli podnik, ve kterém může zadavatel přímo nebo nepřímo vykonávat dominantní vliv ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b), nebo který může vykonávat dominantní vliv nad zadavatelem, nebo který, společně se zadavatelem, podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku v důsledku vlastnictví, majetkové účasti nebo pravidel, jimiž se řídí.

2. Pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 3, nevztahuje se tato směrnice na zakázky:

a) zadané zadavatelem přidruženému podniku;

b) zadané společným podnikem vytvořeným výlučně několika zadavateli za účelem vykonávání činností ve smyslu článků 3 až 7 jednomu z těchto zadavatelů nebo podniku, který je přidružen k jednomu z těchto zadavatelů.

3. Odstavec 2 se použije:

a) na zakázky na služby, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za služby dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování takových služeb podnikům, k nimž je přidružen;

b) na zakázky na dodávky, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za dodávky dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování dodávek podnikům, k nimž je přidružen;

c) na zakázky na stavební práce, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za stavební práce dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování stavebních prací podnikům, k nimž je přidružen.

Pokud kvůli datu, ke kterému přidružený podnik začal vykonávat činnost, není obrat dostupný za předchozí tři roky, postačí, že podnik ukáže, zejména prostřednictvím plánů činnosti, že uskutečnění obratu uvedeného v písmenech a), b) nebo c) je věrohodné.

Pokud jsou stejné služby, dodávky nebo stavební práce nebo podobné služby, dodávky nebo stavební práce poskytovány zadavateli více než jedním přidruženým podnikem, vypočítají se výše uvedená procenta s ohledem na celkový obrat vyplývající z poskytování služeb, dodávek nebo stavebních prací těmito přidruženými podniky.

4. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky zadané:

a) společným podnikem výlučně tvořeným více zadavateli za účelem vykonávání činností ve smyslu článků 3 až 7 jednomu z těchto zadavatelů, nebo

b) zadavatelem takovému společnému podniku, jehož je součástí, za podmínky, že tento společný podnik byl vytvořen za účelem vykonávání dané činnosti po dobu nejméně tří let a že nástroj tvořící společný podnik zajišťuje, že zadavatelé, kteří jej tvoří, budou jeho součástí po přinejmenším stejné období.

5. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost tyto informace týkající se použití odstavců 2, 3 a 4:

a) jména dotčených podniků a dotčených společných podniků,

b) povahu a hodnotu zahrnutých zakázek,

c) důkazy, které Komise považuje za potřebné k prokázání, že vztah mezi podnikem nebo společným podnikem, jemuž byly zakázky zadány, a zadavatelem je v souladu s požadavky tohoto článku.







PODODDÍL 3

Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele, ale pouze na zakázky na služby

Článek 24

Zakázky týkající se určitých služeb vyloučených z oblasti působnosti této směrnice

Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby, které se týkají:

a) nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim jakýmikoli způsoby financování; vztahuje se však na smlouvy o finančních službách uzavřené v jakékoli formě současně s uzavřením kupní nebo nájemní smlouvy, před ním nebo po něm;

b) rozhodčích a smírčích služeb;

c) finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů, zejména operací zadavatelů, které mají za cíl získat peněžní prostředky či kapitál;

d) pracovních smluv;

e) služeb ve výzkumu a vývoji jiných než těch, kde prospěch připadá výhradně zadavateli, aby jej využil při vlastní činnosti, za podmínky, že poskytovaná služba je plně hrazena zadavatelem.

Článek 25

Zakázky na služby zadávané na základě výlučného práva

Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby zadané subjektu, který je sám veřejným zadavatelem ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), nebo sdružení zadavatelů na základě výlučného práva, které jim náleží podle vyhlášených právních nebo správních předpisů, které jsou slučitelné se Smlouvou.







PODODDÍL 4

Vyloučení vztahující se pouze na určité zadavatele

Článek 26

Zakázky zadávané určitými zadavateli na nákup vody a dodávky energie nebo paliv pro výrobu energie

Tato směrnice se nevztahuje na:

a) zakázky na nákup vody, pokud je zadávají zadavatelé, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v čl. 4 odst. 1.

b) zakázky na dodávku energie nebo paliv pro výrobu energie, pokud je zadávají zadavatelé vykonávající činnost uvedenou v čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 3 nebo v čl. 7 písm. a).







PODODDÍL 5

Zakázky podléhající zvláštní úpravě, ustanovení týkající se ústředních nákupních subjektů a obecných postupů v případě přímého vystavení hospodářské soutěži

Článek 27

Zakázky podléhající zvláštní úpravě

Aniž je dotčen článek 30, zajišťují Nizozemské království, Spojené království, Rakouská republika a Spolková republika Německo prostřednictvím podmínek pro povolení nebo prostřednictvím jiných vhodných opatření, aby každý subjekt působící v odvětvích uvedených v rozhodnutích 93/676/EHS, 97/367/EHS, 2002/205/ES a 2004/73/ES:

a) dodržoval zásady zákazu diskriminace a zadávání zakázek na základě soutěže, pokud jde o zadávání zakázek na dodávky, stavební práce a služby, zejména s ohledem na informace o zamýšlených zakázkách, které subjekt poskytuje hospodářským subjektům;

b) sděloval Komisi, za podmínek stanovených v rozhodnutí Komise 93/327/EHS ze dne 13. května 1993, kterým se stanoví podmínky, za kterých zadavatelé využívající geografické oblasti pro účely průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv musí Komisi sdělovat informace o zakázkách, které zadávají ( 30 ), informace týkající se zadávání zakázek.

Článek 28

Vyhrazené zakázky

Členské státy mohou vyhradit účast na zadávacím řízení chráněným dílnám nebo jim vyhradit plnění zakázek v rámci programů chráněného zaměstnání, kdy většina dotčených zaměstnanců jsou zdravotně postižené osoby, které z důvodu povahy nebo vážnosti svého postižení nemohou vykonávat pracovní činnost v běžných podmínkách.

Oznámení sloužící jako výzva k podání žádostí o účast v zadávacím řízení nebo výzva k účasti v soutěži musí obsahovat odkaz na tento článek.

Článek 29

Zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty

1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředních nákupních subjektů.

2. Má se za to, že zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředních nákupních subjektů v případech uvedených v čl. 1 odst. 8, jednají v souladu s touto směrnicí, pokud tuto směrnici nebo směrnici 2004/18/ES dodržuje ústřední nákupní subjekt.

Článek 30

Postup pro stanovení, zda je daná činnost přímo vystavena hospodářské soutěži

1. Zakázky určené pro umožnění výkonu činnosti uvedené v článcích 3 až 7 se neřídí touto směrnicí, pokud je v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup.

2. Pro účely odstavce 1 se otázka, zda je činnost přímo vystavena hospodářské soutěži, rozhoduje na základě kritérií, která jsou v souladu s ustanoveními Smlouvy o hospodářské soutěži, jakými jsou vlastnosti dotčených výrobků nebo služeb, existence alternativních výrobků nebo služeb, ceny a skutečná nebo potenciální přítomnost více než jednoho dodavatele daných výrobků nebo služeb.

3. Pro účely odstavce 1 se přístup na trh považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje právní předpisy Společenství uvedené v příloze XI.

Pokud volný přístup na trh nemůže být předpokládán na základě prvního pododstavce, musí být prokázáno, že přístup na trh je volný fakticky i právně.

4. Pokud se členský stát domnívá, že v souladu s odstavci 2 a 3 je odstavec 1 použitelný na danou činnost, uvědomí o tom Komisi a sdělí jí všechny podstatné skutečnosti, především každý právní a správní předpis nebo dohodu týkající se souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, jakož i případně postoj přijatý nezávislým vnitrostátním orgánem, který je příslušný pro danou činnost.

Zakázky určené pro umožnění výkonu dané činnosti se již neřídí touto směrnicí, pokud Komise:

— přijala rozhodnutí, které stanoví použitelnost odstavce 1 v souladu s odstavcem 6 a ve lhůtě, která je jím stanovena, nebo

— nepřijala ve stejné lhůtě rozhodnutí, které se týká uvedené použitelnosti.

Pokud se však předpokládá volný přístup na daný trh na základě odst. 3 prvního pododstavce a pokud nezávislý vnitrostátní orgán příslušný pro dotčenou činnost stanovil použitelnost odstavce 1, neřídí se již zakázky určené k umožnění výkonu dané činnosti touto směrnicí, pokud Komise nestanovila nepoužitelnost odstavce 1 prostřednictvím rozhodnutí přijatého v souladu s odstavcem 6 a ve lhůtě v něm stanovené.

5. Pokud to právní předpisy dotčeného členského státu stanoví, mohou zadavatelé žádat Komisi o stanovení, ve formě rozhodnutí přijatého v souladu s odstavcem 6, použitelnosti odstavce 1 na danou činnost. Komise o tom v takovém případě ihned informuje dotčený členský stát.

Dotčený členský stát s ohledem na odstavce 2 a 3 uvědomí Komisi o všech podstatných skutečnostech, především o každém právním a správním předpisu nebo dohodě, které se týkají souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, jakož i popřípadě o postoji přijatém nezávislým vnitrostátním orgánem, který je příslušný pro danou činnost.

Komise může také z vlastního podnětu rozhodnout o zahájení řízení k přijetí rozhodnutí, které stanoví použitelnost odstavce 1 pro danou činnost. Komise o tom v takovém případě ihned vyrozumí dotčený členský stát.

Pokud Komise nepřijme ve lhůtě stanovené v odstavci 6 rozhodnutí o použitelnosti odstavce 1 na danou činnost, považuje se odstavec 1 za použitelný.

6. Pro přijetí rozhodnutí na základě tohoto článku postupem podle čl. 68 odst. 2 má Komise lhůtu tří měsíců od prvního pracovního dne následujícího po dni, ve kterém jí byla žádost oznámena. Tato lhůta však může být v náležitě odůvodněných případech jednou prodloužena nejvýše o tři měsíce, zejména pokud jsou informace obsažené v oznámení, žádosti nebo v přiložených dokumentech neúplné nebo nepřesné nebo pokud v uváděných skutečnostech došlo k podstatným změnám. Toto prodloužení je omezeno na jeden měsíc, pokud nezávislý vnitrostátní orgán, který je příslušný pro dotčenou činnost, stanovil použitelnost odstavce 1 v případech uvedených v odst. 4 třetím pododstavci.

Pokud v dané členském státě je již určitá činnost předmětem řízení podle tohoto článku, nepovažují se nové žádosti, které se týkají stejné činnosti ve stejném členském státě, podané před koncem lhůty stanovené pro první žádost za důvod k zahájení nových řízení a vyřizují se v rámci první žádosti.

Komise přijme prováděcí pravidla k odstavcům 4, 5 a 6 postupem podle čl. 68 odst. 2.

Tato pravidla zahrnují nejméně:

a) zveřejnění v Úředním věstníku, pro informační účely, dne, ke kterému začíná běžet lhůta tří měsíců uvedená ve třetím pododstavci, a pokud byla prodloužena, den prodloužení a dobu, na kterou byla prodloužena;

b) zveřejnění případné použitelnosti odstavce 1 v souladu s odst. 4 druhým a třetím pododstavcem, nebo v souladu s odst. 5 čtvrtým pododstavcem, a

c) způsoby přenosu postojů přijatých nezávislým orgánem, který je příslušný pro dotčenou činnost, k významným otázkám ve smyslu odstavců 1 a 2.







KAPITOLA III

Úpravy vztahující se na zakázky na služby

Článek 31

Zakázky na služby uvedené v příloze XVII A

Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII A, se zadávají v souladu s články 34 až 59.

Článek 32

Zakázky na služby uvedené v příloze XVII B

Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII B, se řídí výhradně články 34 a 43.

Článek 33

Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze XVII A a na služby uvedené v příloze XVII B

Zakázky, jejichž předmětem jsou jak služby uvedené v příloze XVII A, tak služby uvedené v příloze XVII B, se zadávají v souladu s články 34 až 57, je-li hodnota služeb uvedených v příloze XVII A vyšší než hodnota služeb uvedených v příloze XVII B. V ostatních případech se zakázky zadávají v souladu s články 34 a 43.







KAPITOLA IV

Zvláštní pravidla pro zadávací dokumentaci a dokumenty týkající se zakázky

Článek 34

Technické specifikace

1. Technické specifikace definované v bodu 1 přílohy XXI se uvádějí v dokumentech týkajících se zakázky, jako jsou oznámení o zakázce, zadávací dokumentace nebo dodatečné dokumenty. Vždy, kdy je to možné, by tyto technické specifikace měly být definovány tak, aby braly v úvahu kritéria přístupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele.

2. Technické specifikace musí uchazečům vytvořit podmínky pro rovný přístup a nesmějí vést k vytváření neodůvodněných překážek pro otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži.

3. Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla, jsou-li v souladu s právem Společenství, musí být technické specifikace formulovány:

a) buď odkazem na technické specifikace uvedené v příloze XXI a, v pořadí podle významu, na vnitrostátní normy převádějící evropské normy, evropská technická schválení, obecné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiný technický referenční systém vypracovaný evropskými normalizačními subjekty nebo, pokud neexistují, na vnitrostátní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a provádění staveb a použití výrobků. Každý odkaz je doprovázen slovy: „nebo rovnocenný“;

b) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci; tyto požadavky mohou zahrnovat vlastnosti z hlediska životního prostředí. Tyto parametry však musí být dostatečně přesné, aby umožnily uchazečům určit předmět zakázky a zadavatelům zadat zakázku;

c) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci, jak je uvedeno v písmenu b), s odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) jako prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci;

d) nebo odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon a funkci uvedené v písmenu b) pro ostatní vlastnosti.

4. Jestliže zadavatel využije možnosti odkázat na specifikace uvedené v odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené výrobky a služby nejsou v souladu se specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ke spokojenosti zadavatele ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem prokáže, že řešení, která navrhuje, rovnocenným způsobem vyhovují požadavkům definovaným technickými specifikacemi.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

5. Jestliže zadavatel využije možnosti stanovit požadavky na výkon nebo funkci uvedené v odstavci 3, nesmí odmítnout nabídku na výrobky, služby nebo stavební práce, které jsou v souladu s vnitrostátní normou převádějící evropskou normu, evropským technickým schválením, obecnou technickou specifikací, mezinárodní normou nebo technickým referenčním systémem vypracovaný evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace řeší požadavky na výkon nebo na funkci, které zadavatel stanovil.

Ve své nabídce musí uchazeč prokázat ke spokojenosti zadavatele jakýmikoli vhodnými prostředky, že stavba, výrobek nebo služba, která je v souladu s normou, splňuje požadavky zadavatele na výkon nebo funkci.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

6. Jestliže zadavatelé stanoví vlastnosti z hlediska životního prostředí formou požadavků na výkon nebo na funkci, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), mohou používat podrobné specifikace nebo, je-li to třeba, jejich části, jak jsou definovány evropskými, mezinárodními nebo vnitrostátními ekoznačkami nebo jakoukoli jinou ekoznačkou, za předpokladu, že:

— tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky,

— požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací,

— ekoznačky jsou přijaty za použití řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a organizace na ochranu životního prostředí,

— a jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.

Zadavatelé mohou uvést, že u výrobků a služeb opatřených ekoznačkou platí předpoklad, že splňují technické specifikace stanovené v zadávací dokumentaci; musí přijmout každý vhodný důkazní prostředek, jako je technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

7. „Uznané subjekty“ ve smyslu tohoto článku jsou zkušební a kalibrační laboratoře a osvědčovací a inspekční subjekty, které splňují platné evropské normy.

Zadavatelé přijímají osvědčení vydaná uznanými subjekty usazenými v jiných členských státech.

8. Není-li to odůvodněno předmětem zakázky nesmějí technické specifikace odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to vedlo ke zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně dovolen, není-li dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu zakázky podle odstavců 3 a 4 možný; takový odkaz musí být doprovázen slovy „nebo rovnocenný“.

Článek 35

Sdělování technických specifikací

1. Zadavatelé na požádání zpřístupní hospodářským subjektům, které mají zájem na získání zakázky, technické specifikace pravidelně uváděné v jejich zakázkách na dodávky, stavební práce nebo služby nebo technické specifikace, které mají v úmyslu použít u zakázek, na něž se vztahují pravidelná předběžná oznámení ve smyslu čl. 41 odst. 1.

2. Jestliže jsou tyto technické specifikace založeny na dokumentech, které jsou k dispozici hospodářským subjektům, které projevují zájem, postačuje odkaz na tyto dokumenty.

Článek 36

Varianty

1. Je-li kritériem pro zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídka, mohou brát zadavatelé v úvahu varianty předložené uchazeči, pokud vyhovují minimálním požadavkům specifikovaným zadavateli.

Zadavatelé uvedou v zadávací dokumentaci, zda povolují podání variant nebo ne, a pokud je povolují, minimální podmínky, jež musí varianty splňovat, a požadavky na jejich podávání.

2. V zadávacím řízení u zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí zadavatelé, kteří povolili podání varia