2008R1099 — CS — 21.05.2014 — 003.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1099/2008 ze dne 22. října 2008 o energetické statistice (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 304, 14.11.2008, p.1)

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1099/2008

ze dne 22. října 2008

o energetické statistice

(Text s významem pro EHP)







EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ( 1 ), vzhledem k těmto důvodům: (1) Společenství potřebuje mít přesné a aktuální údaje o množstvích energie, jejích formách, zdrojích, výrobě, dodávkách, transformaci a spotřebě pro účely sledování dopadu a důsledků jeho práce v oblasti energetické politiky. (2) Energetická statistika se tradičně zaměřuje na dodávku energie a na fosilní zdroje energie. Je nezbytné, aby se v příštích letech více zaměřila na získávání rozsáhlejších znalostí o konečné spotřebě energie, obnovitelných zdrojích energie a o jaderné energii a na intenzivnější sledování těchto oblastí. (3) Dostupnost přesných a aktuálních informací o energetice je nezbytná pro hodnocení dopadu spotřeby energie na životní prostředí, zejména v souvislosti s emisemi skleníkových plynů. Tyto informace jsou požadovány v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismech monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu ( 2 ). (4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou ( 3 ) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií ( 4 ) požadují, aby členské státy předávaly kvantitativní energetické údaje. Pro sledování pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených v těchto směrnicích jsou potřebné podrobné a aktuální energetické údaje. (5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov ( 5 ), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/32/ES ze dne 5. dubna 2006 o energetické účinnosti u koncového uživatele a o energetických službách ( 6 ) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů ( 7 ) požadují, aby členské státy poskytovaly kvantitativní údaje týkající se spotřeby energie. Ke sledování pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených v těchto směrnicích jsou potřebné podrobné a aktuální energetické údaje, jakož i jejich lepší propojení se souvisejícími statistickými zjišťováními, jako je sčítání lidu, domů a bytů a údaje o přepravě. (6) Zelené knihy Komise ze dne 22. června 2005 o energetické účinnosti a ze dne 8. března 2006 o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii pojednávají o energetické politice EU, která vyžaduje dostupnost energetických statistik EU, včetně za účelem zřízení evropské observatoře pro energetický trh. (7) Vytvoření veřejného modelu pro energetickou prognózu, k němuž vyzval Evropský parlament ve svém usnesení o Evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii ( 8 ) ze dne 14. prosince 2006, vyžaduje podrobné aktuální energetické údaje. (8) V příštích letech by měla být věnována větší pozornost zajištění dodávek nejdůležitějších paliv a, aby bylo možno předvídat případné krize v zásobování a koordinovat jejich řešení v rámci EU, je třeba mít na úrovni EU k dispozici včasnější a přesnější údaje. (9) V důsledku liberalizace a rostoucí komplexnosti energetického trhu je stále obtížnější získávat spolehlivé a aktuální energetické údaje, jelikož neexistuje především právní základ pro poskytování takových údajů. (10) Aby mohl systém energetické statistiky napomáhat politickému rozhodování Evropské unie a členských států a podporovat veřejnou diskusi, do níž jsou zapojeni rovněž občané, musí nabízet záruky srovnatelnosti, transparentnosti, pružnosti a schopnosti vývoje. V blízké budoucnosti by tak mělo dojít k začlenění statistických údajů o jaderné energetice a měly by být více rozvedeny relevantní údaje o obnovitelných zdrojích energie. Stejně tak by bylo s ohledem na energetickou účinnost nanejvýš užitečné mít k dispozici podrobné statistické údaje o bydlení a dopravě. (11) Vypracovávání statistiky Společenství se řídí pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství ( 9 ). (12) Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení společného rámce pro vypracovávání, předávání, hodnocení a rozšiřování srovnatelných energetických statistik ve Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. (13) Při vypracovávání a rozšiřování statistik Společenství na základě tohoto nařízení by národní statistické úřady a statistický úřad Společenství měly zohlednit zásady stanovené v Kodexu evropské statistiky, který byl přijat dne 24. února 2005 Výborem pro statistické programy zřízeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom ( 10 ) a přiložen k doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti národních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství. (14) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ( 11 ). (15) Zejména je třeba zmocnit Komisi k provádění změn v seznamu zdrojů údajů, ve vnitrostátních statistikách a v příslušných vysvětlivkách nebo definicích, jakož i v opatřeních týkajících se předávání statistik a k vypracování a provádění změn v ročních statistikách o jaderné energii, jakmile budou začleněny, k provádění změn ve statistikách o obnovitelných zdrojích energie a k vypracování a provádění změn ve statistikách o konečné spotřebě energie. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, včetně jeho doplněním o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. (16) Je třeba stanovit, že Komise může členským státům udělit výjimky, pokud jde o určité aspekty sběru energetických údajů, které by vedly k nadměrnému zpravodajskému zatížení. Tyto výjimky mohou být uděleny pouze na základě odůvodnění, které transparentním způsobem popíše stávající situaci a dané nadměrné zatížení. Období, po které zůstávají tyto výjimky v platnosti, by mělo být omezeno na co nejkratší nezbytnou dobu. (17) Ustanovení tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:







Článek 1

Předmět a rozsah

1. Toto nařízení stanoví společný rámec pro vypracovávání, předávání, hodnocení a rozšiřování srovnatelných energetických statistik ve Společenství.

2. Toto nařízení se vztahuje na statistické údaje o energetických produktech a jejich agregáty ve Společenství.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

a) „statistikou Společenství“ statistika Společenství ve smyslu čl. 2 první odrážky nařízení (ES) č. 322/97;

b) „vypracováváním statistik“ vypracovávání statistik ve smyslu čl. 2 druhé odrážky nařízení (ES) č. 322/97;

c) „Komisí (Eurostatem)“ orgán Společenství ve smyslu čl. 2 čtvrté odrážky nařízení (ES) č. 322/97;

d) „energetickými produkty“ paliva, teplo, obnovitelné zdroje energie, elektřina nebo jakákoliv jiná forma energie;

e) „agregáty“ na vnitrostátní úrovni agregované údaje o zpracování nebo použití energetických produktů, totiž o výrobě, obchodu, zásobách, transformaci, spotřebě a strukturálních charakteristikách energetického systému, jako například instalovaného výkonu pro výrobu elektrické energie nebo produkční kapacity pro ropné produkty;

f) „kvalitou údajů“ se rozumí tyto aspekty statistické kvality: relevance, přesnost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, srovnatelnost, soudržnost a úplnost.

Článek 3

Zdroje údajů

1. Členské státy, při současném uplatňování zásady minimálního zatížení respondentů a zásady zjednodušení správních postupů, shromažďují údaje o energetických produktech a jejich agregátech ve Společenství z následujících zdrojů:

a) specifická statistická zjišťování zaměřená na producenty primární a transformované energie a obchodníky s touto energií, distributory a přepravce, dovozce a vývozce energetických produktů;

b) jiná statistická zjišťování zaměřená na koncové uživatele energie v odvětvích zpracovatelského průmyslu, dopravy a jiných odvětvích včetně domácností;

c) jiné postupy statistického odhadování nebo jiné zdroje, včetně správních zdrojů, jako jsou např. regulátoři trhů s elektrickou energií a zemním plynem.

2. Členské státy stanoví podrobná pravidla týkající se vykazování údajů potřebných pro národní statistiky uvedené v článku 4 ze strany podniků a jiných zdrojů.

3. Seznam zdrojů údajů může být změněn regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.

Článek 4

Agregáty, energetické produkty a četnost předávání národních statistik

1. Národní statistiky, které mají být poskytnuty, se sestavují tak, jak je stanoveno v přílohách. Předávají se v následujících intervalech:

a) ročně, pokud jde o energetickou statistiku v příloze B;

b) měsíčně, pokud jde o energetickou statistiku v příloze C;

c) měsíčně (statistika předávaná v krátké lhůtě), pokud jde o energetické statistiky v příloze D.

2. Příslušné vysvětlivky k použitým technickým pojmům nebo definice použitých technických pojmů jsou uvedeny v jednotlivých přílohách a rovněž v příloze A (Vysvětlivky k terminologii).

3. Předávané údaje a příslušné vysvětlivky nebo definice mohou být změněny regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.

Článek 5

Předávání a rozšiřování statistik

1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) národní statistiky uvedené v článku 4.

2. Opatření týkající se předávání těchto statistik, včetně příslušných lhůt a výjimek, jsou stanovena v přílohách.

3. Opatření týkající se předávání národních statistik mohou být změněna regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.

4. Na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu může Komise udělit dodatečné výjimky postupem podle čl. 11 odst. 3 u těch částí národních statistik, jejichž sběr by vedl k nadměrnému zatížení respondentů.

5. Komise (Eurostat) rozšíří roční energetické statistiky nejpozději do 31. ledna druhého roku následujícího po vykazovaném období.

Článek 6

Hodnocení kvality a zprávy

1. Členské státy zajistí kvalitu předávaných údajů.

2. Členské státy vynaloží veškeré přiměřené úsilí k zajištění souladu mezi energetickými údaji oznámenými v souladu s přílohou B a údaji oznámenými podle rozhodnutí Komise 2005/166/ES ze dne 10. února 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 280/2004/ES o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu ( 12 ).

3. Pro účely tohoto nařízení se na údaje, které mají být předávány, uplatňují tato kritéria hodnocení kvality:

a) „relevance“ označuje míru, do jaké statistiky uspokojují stávající a potenciální potřeby uživatelů;

b) „přesnost“ označuje blízkost odhadů neznámým skutečným hodnotám;

c) „včasnost“ označuje časovou prodlevu mezi dostupností informace a událostí nebo jevem, který popisuje;

d) „dochvilnost“ označuje časovou prodlevu mezi datem zveřejnění údajů a cílovým datem, kdy měly být dodány;

e) „dostupnost“ a „srozumitelnost“ označují, za jakých podmínek a v jaké formě mohou uživatelé údaje získat, používat a vykládat;

f) „srovnatelnost“ označuje měření dopadu rozdílů mezi použitými statistickými pojmy a nástroji a postupy měření, srovnávají-li se statistiky mezi zeměpisnými oblastmi, oblastmi jednotlivých odvětví nebo časově;

g) „soudržnost“ označuje, zda lze údaje spolehlivě různými způsoby a pro různé účely kombinovat.

4. Členské státy předkládají Komisi (Eurostatu) každých pět let zprávu o kvalitě předávaných údajů i o případných provedených metodických změnách.

5. Do šesti měsíců od obdržení žádosti Komise (Eurostatu) a s cílem umožnit Komisi hodnocení kvality předávaných údajů, zašlou členské státy Komisi (Eurostatu) zprávu obsahující všechny podstatné informace, které se týkají provádění tohoto nařízení.

Článek 7

Časový plán a četnost

Členské státy shromažďují všechny údaje stanovené v tomto nařízení od počátku kalendářního roku, který následuje po přijetí tohoto nařízení, a poté je předávají v intervalech stanovených v čl. 4 odst. 1.

Článek 8

Roční statistiky o jaderné energii

Komise (Eurostat) ve spolupráci s odvětvím jaderné energetiky v EU stanoví soubor ročních statistik o jaderné energii, jež budou vykazovány a rozšiřovány počínaje rokem 2009, který bude prvním vykazovaným obdobím, a to při zachování důvěrnosti, pokud je nezbytná, při zamezení zdvojování sběru údajů a při současném udržení nízkých nákladů na vypracování statistiky a rozumného zpravodajského zatížení.

Soubor ročních statistik o jaderné energii se zavede a může být změněn regulativním postupem s kontrolou uvedeným v čl. 11 odst. 2.

Článek 9

Statistiky o obnovitelných zdrojích energie a konečné spotřebě energie

1. V zájmu zlepšení kvality statistik o obnovitelných zdrojích energie a konečné spotřebě energie Komise (Eurostat) ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby tyto statistiky byly srovnatelné, transparentní, podrobné a pružné tím, že:

a) přezkoumá metodiku používanou při sestavování statistiky o obnovitelných zdrojích energie, aby byly, a to každoročně a bez nadměrných nákladů, pro každý zdroj obnovitelné energie k dispozici doplňující, vhodné a podrobné statistické údaje. Komise (Eurostat) předkládá a rozšiřuje statistiky vytvořené počínaje rokem 2010 (referenční rok);

b) přezkoumá a určí metodiku používanou při sestavování statistik o konečné spotřebě energie (zdroje, proměnné, kvalita, náklady) na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství na základě současného stavu, existujících studií, pilotních studií proveditelnosti a analýzy nákladů a přínosů, kterou je třeba vypracovat, a dále vyhodnotí závěry pilotních studií a analýzy nákladů a přínosů s cílem vytvořit klíč pro třídění konečných zdrojů energie podle jednotlivých odvětví a hlavního užití energie a výsledné prvky postupně začlení do statistik počínaje rokem 2012 (referenční rok).

2. Soubor statistických údajů o obnovitelných zdrojích energie může být změněn regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.

3. Soubor statistických údajů o konečné spotřebě energie se vypracuje a může být změněn regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.

Článek 10

Prováděcí opatření

1. Následující opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto aktu včetně jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2:

a) změny v seznamu zdrojů údajů (čl. 3 odst. 3);

b) změny ve vnitrostátních statistikách a v příslušných vysvětlivkách nebo definicích (čl. 4 odst. 3);

c) změny v opatřeních týkajících se předávání (čl. 5 odst. 3);

d) vypracování ročních statistik o jaderné energii a změny v nich (čl. 8 odst. 2);

e) změny ve statistikách o obnovitelných zdrojích energie (čl. 9 odst. 2);

f) vypracování statistik o konečné spotřebě energie a změny v nich (čl. 9 odst. 3).

2. Další výjimky (čl. 5 odst. 4) se udělí regulativním postupem podle čl. 11 odst. 3.

3. Je třeba zohlednit zásadu, že dodatečné náklady a zpravodajské zatížení musejí zůstat v rozumných mezích.

Článek 11

Výbor

1. Komisi je nápomocen Výbor pro statistické programy.

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.

3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

▼M3









PŘÍLOHA A

VYSVĚTLIVKY K TERMINOLOGII

Tato příloha obsahuje vysvětlení nebo definice pojmů, které jsou použity v ostatních přílohách.

1. POZNÁMKY K ZEMĚPISNÉ OBLASTI PŮSOBNOSTI

Následující zeměpisné definice se použijí pouze pro účely statistického výkaznictví:

— Austrálie nezahrnuje zámořská území,

— Dánsko nezahrnuje Faerské ostrovy a Grónsko,

— Francie zahrnuje Monako a nezahrnuje francouzská zámořská území Guadeloupe, Martinik, Guayanu, Réunion, Saint Pierre a Miquelon, Novou Kaledonii, Francouzskou Polynésii, Wallis a Futunu a Mayotte,

— Itálie zahrnuje San Marino a Vatikán,

— Japonsko zahrnuje Okinawu,

— Nizozemsko nezahrnuje Surinam a Nizozemské Antily,

— Portugalsko zahrnuje Azory a Madeiru,

— Španělsko zahrnuje Kanárské ostrovy, Baleárské ostrovy a Ceutu a Melillu,

— Švýcarsko nezahrnuje Lichtenštejnsko,

— Spojené státy zahrnují 50 států, District of Columbia, Americké Panenské ostrovy, Portoriko a Guam.

2. SOUHRNNÉ UKAZATELE

Výrobci jsou klasifikováni podle účelu produkce:

— výrobci s hlavní činností : podniky v soukromém nebo veřejném vlastnictví, které vyrábějí elektřinu a/nebo teplo za účelem prodeje třetím stranám jako svoji hlavní činnost,

— závodní výrobci : podniky v soukromém nebo veřejném vlastnictví, které vyrábějí elektřinu nebo teplo zcela nebo částečně pro vlastní potřebu jako činnost, která podporuje jejich primární činnost.

Poznámka: Komise může blíže vysvětlit terminologii přidáním příslušných odkazů na NACE regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2 poté, co vstoupí v platnost revidovaná klasifikace NACE.

2.1 Dodavatelský sektor a transformační sektor

Množství vytěžených nebo vyrobených paliv vypočítaná po všech úkonech, kterými se odstraní inertní složky. Produkce zahrnuje množství spotřebovaná výrobcem v produkčním procesu (například na vytápění nebo provoz zařízení a pomocných zařízení), jakož i dodávky jiným výrobcům energie pro transformaci nebo jiné použití.

Domácí produkcí se rozumí: produkce ze zdrojů v příslušném státě.

Zeměpisné definice viz oddíl „Poznámky k zeměpisné oblasti působnosti“.

Pokud není stanoveno jinak, „dovoz“ se vztahuje k vlastní zemi původu (země, ve které byl energetický produkt vyroben) a „vývoz“ ke konečné zemi spotřeby vyrobeného energetického produktu.

Množství se považuje za dovezené nebo vyvezené po překročení politické hranice země, ať už bylo nebo nebylo celně odbavené.

Pokud nelze určit původ či destinaci, může se použít „Ostatní“.

Statistické rozdíly se mohou vyskytnout pouze tehdy, pokud je na výše uvedeném základě k dispozici jen celkový dovoz a vývoz, ale zeměpisné rozdělení je založeno na jiném zjišťování, zdroji či pojetí. V takovém případě se rozdíly zahrnují do „Ostatní“.

Množství paliv dodávaná lodím všech vlajek, které se podílejí na mezinárodní plavbě. Mezinárodní plavba se může uskutečňovat na moři, vnitrozemských jezerech a vodních cestách a v pobřežních vodách. Nezahrnuje se:

— spotřeba u lodí, které se podílejí na vnitrostátní plavbě. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní plavbu by mělo být stanoveno na základě přístavu vyplutí a přístavu připlutí a nikoliv na základě vlajky či státní příslušnosti lodě,

— spotřeba u rybářských lodí,

— spotřeba u vojenských sil.

Rozdíl mezi počátečním stavem zásob a konečným stavem zásob držených na území státu.

Vypočítaná hodnota, definovaná jako:

Domácí produkce + Z ostatních zdrojů + Dovoz – Vývoz – Mezinárodní námořní zásobníky + Změna stavu zásob

Množství skutečně zaznamenané při zjišťování v sektorech konečné spotřeby.

Vypočítaná hodnota, definovaná jako:

Vypočítaná hrubá spotřeba – zjištěná hrubá spotřeba.

Zahrnuje změny v zásobách u koncových spotřebitelů, pokud je nelze určit jako součást „Změny stavu zásob“.

Měly by se uvést důvody všech významných rozdílů.

Množství paliv použitá na výrobu elektřiny.

Paliva použitá v zařízeních s alespoň jednou kogenerační jednotkou (CHP – kombinovaná výroba tepla a elektřiny) se vykazují pod „Veřejné teplárny“.

Množství paliv použitá na výrobu elektřiny a tepla.

Množství paliv použitá na výrobu tepla.

Množství paliv použitá na výrobu elektřiny.

Paliva použitá v zařízeních s alespoň jednou kogenerační jednotkou (CHP – kombinovaná výroba tepla a elektřiny) se vykazují pod „Závodní teplárny“.

Množství paliv, která odpovídají množství vyrobené elektřiny a prodaného tepla.

Množství paliv, která odpovídají množství prodaného tepla.

Množství použitá na výrobu paliv.

Množství použitá na vytápění a provoz zařízení by se neměla vykazovat zde; měla by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

Množství použitá v koksovnách.

Množství použitá na vytápění a provoz zařízení by se neměla vykazovat zde; měla by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

Množství lignitu použitá na výrobu hnědouhelných briket (BKB) nebo rašeliny na výrobu rašelinových briket (PB).

Množství použitá na vytápění a provoz zařízení by se neměla vykazovat zde; měla by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

Množství použitá na výrobu plynu v plynárnách a zařízeních na zplyňování uhlí.

Množství použitá na vytápění a provoz zařízení by se neměla vykazovat zde; měla by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

Množství koksovatelného uhlí a/nebo bituminózního uhlí (všeobecně známého jako PCI) a černouhelného koksu transformovaného ve vysokých pecích.

Množství použitá jako palivo na vytápění a provoz vysokých pecí (např.: vysokopecní plyn) by se neměla uvádět zde; měla by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

Množství paliva použitá na výrobu syntetického oleje.

Množství použitá na výrobu ropných produktů.

Množství použitá jako palivo na vytápění a provoz zařízení by se neměla vykazovat zde; měla by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

Množství použitá na transformační činnosti jinde nezahrnuté. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce.

2.2 Energetický sektor a konečná spotřeba

Množství spotřebovaná energetickým průmyslem na podporu těžby (dobývání, produkce ropy a plynu) nebo zařízení s činností transformace paliv a energie. Odpovídá oddílům 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 a 35 NACE.

Nezahrnuje množství paliv transformovaná na jinou formu energie (což by se mělo uvést v transformačním sektoru) nebo použitá na podporu provozu ropovodů, plynovodů a potrubí na přepravu uhelných kalů (která by se měla uvést v sektoru dopravy).

Zahrnuje výrobu chemických materiálů pro jaderné štěpení a jadernou fúzi a produkty těchto procesů.

Množství spotřebovaná jako energie v elektrárnách, teplárnách a výtopnách.

Množství spotřebovaná jako energie na podporu těžby a úpravy uhlí v rámci uhelného průmyslu (odvětví těžby uhlí).

Uhlí spálené v důlních elektrárnách by se mělo vykazovat v transformačním sektoru.

Množství spotřebovaná jako energie v černouhelných briketárnách.

Množství spotřebovaná jako energie v koksovnách.

Množství použitá jako energie v zařízeních na výrobu BKP/PB.

Množství spotřebovaná jako energie v plynárnách a v zařízeních na zplyňování uhlí (zplyňovacích zařízeních).

Množství spotřebovaná jako energie ve vysokých pecích.

Množství spotřebovaná jako energie v zařízeních na zkapalňování uhlí.

Množství spotřebovaná jako energie v rafinériích ropy.

Množství spotřebovaná jako palivo při těžbě ropy a plynu a v zařízeních na zpracování zemního plynu.

Nezahrnuje ztráty v potrubí (je třeba uvést jako distribuční ztráty) a množství energie použité při provozu potrubí (je třeba uvést v sektoru dopravy).

Definovaná (vypočítaná) jako:

= Neenergetické užití celkem + Konečná spotřeba energie (Průmysl + Doprava + Ostatní sektory)

Nezahrnuje dodávky pro transformaci, užití v odvětvích vyrábějících energii a distribuční ztráty.

Energetické produkty použité jako suroviny v jednotlivých sektorech; tj. nespotřebované jako palivo nebo netransformované na jiné palivo.

2.3 Specifikace konečného užití energie

Celková spotřeba energie v průmyslu, dopravě a ostatních sektorech.

Týká se množství paliva spotřebovaných průmyslovým podnikem na podporu jeho primárních činností.

Na výtopny nebo teplárny se vztahují jen množství paliv spotřebovaných na výrobu tepla v samotném zařízení. Množství paliv spotřebovaných na výrobu tepla určeného na prodej a na výrobu elektřiny by se měla vykazovat v příslušném transformačním sektoru.

Hutnictví železa: oddíly 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 a 24.52 NACE.

Odvětví chemického a petrochemického průmyslu: oddíly 20 a 21 NACE.

Odvětví hutnictví neželezných kovů: oddíly 24.4, 24.53 a 24.54 NACE.

Výroba skla, keramických výrobků, cementu a jiných stavebních materiálů: oddíl 23 NACE.

Odvětví vztahující se k zařízením používaným k dopravním účelům: oddíly 29 a 30 NACE.

Výroba kovodělných výrobků, strojů a zařízení kromě dopravních zařízení: oddíly 25, 26, 27 a 28 NACE.

Oddíly 07 (kromě 07.21), 08 (kromě 08.92) a 09.9; nezahrnuje odvětví vyrábějící energii.

Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků: oddíly 10, 11 a 12 NACE.

Zahrnuje výrobu nahraných nosičů; oddíly 17 a 18 NACE.

Dřevařský a dřevozpracující průmysl (jiný než celulózy a papíru): oddíl 16 NACE.

Stavebnictví: oddíly 41, 42 a 43 NACE.

Textilní a kožedělný průmysl: oddíly 13, 14 a 15 NACE.

Spotřeba v odvětvích, která nejsou uvedena výše.

Energie použitá ve všech přepravních činnostech bez ohledu na hospodářské odvětví, ve kterém se činnost uskutečňuje: oddíly 49, 50 a 51 NACE.

Celková spotřeba pro využití v železniční dopravě, včetně průmyslových železnic: oddíly 49.1 a 49.2 NACE.

Množství dodaná lodím všech vlajek, které se nepodílejí na mezinárodní plavbě (viz Mezinárodní námořní zásobníky). Dělení na vnitrostátní/mezinárodní plavbu by mělo být stanoveno na základě přístavu vyplutí a přístavu připlutí a nikoliv na základě vlajky či státní příslušnosti lodě. Oddíl 50 NACE.

Množství použitá v silničních vozidlech.

Zahrnuje palivo použité v zemědělských vozidlech na dálnicích a maziva pro použití v silničních vozidlech.

Nezahrnuje energii užitou ve stacionárních motorech (viz Ostatní sektory), v traktorech mimo dálnice (viz Zemědělství), v silničních vozidlech pro vojenské účely (viz Ostatní sektory – Jinde neuvedené), bitumen / ropný asfalt použitý na silniční povrchy a energii užitou v motorech na stavbách (viz Stavebnictví). Oddíly 49.3 a 49.4 NACE.

Množství použitá jako energie na podporu a provoz potrubí přepravujících plyny, kapaliny, kaly a jiné komodity; oddíl 49.5 NACE.

Zahrnuje energii použitou pro kompresorové stanice a údržbu potrubí.

Nezahrnuje energii použitou pro distribuci zemního nebo vyrobeného plynu, horké vody nebo páry potrubím od distributora ke koncovým uživatelům (uvede se v položce „Energetický sektor“), energii použitou pro konečnou distribuci vody pro domácnosti, průmyslové, obchodní a jiné uživatele (zahrne se pod položkou „Sektor obchodu a veřejných služeb“) a ztráty, které se vyskytly během dopravy mezi distributorem a koncovými uživateli (uvede se jako distribuční ztráty).

Množství leteckých paliv dodaná letadlům používaným v mezinárodní letecké dopravě. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti. Část oddílu 51 NACE.

Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v položce „Sektor dopravy – Jinde neuvedené“) a letecká paliva pro vojenské účely (uvede se v položce „Ostatní sektory – Jinde neuvedené“).

Množství leteckých paliv dodaná letadlům používaným ve vnitrostátní letecké dopravě – komerční, soukromé, zemědělské atd. Část oddílu 51 NACE.

Zahrnuje palivo použité pro účely jiné než létání, například zkoušení motorů na zkušební stolici. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti.

Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v položce „Sektor dopravy – Jinde neuvedené“) a letecká paliva pro vojenské účely (uvede se v položce „Ostatní sektory – Jinde neuvedené“).

Množství použitá na dopravní činnosti jinde nezahrnuté.

Zahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech a paliva použitá v přístavech pro vykladače lodí, různé typy jeřábů.

Uvede se, co je zahrnuto v této položce.

Sektory, která nejsou výslovně uvedeny nebo nespadají pod energetiku, průmysl nebo dopravu.

Paliva spotřebovaná podniky a úřady ve veřejném a soukromém sektoru.

Oddíly 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 a 99 NACE.

Uvedou se paliva spotřebovaná všemi domácnostmi včetně „domácností jako zaměstnavatelů domácího personálu“. Oddíly 97 a 98 NACE.

Na tento sektor se vztahují tyto zvláštní definice:

Domácností se rozumí samostatně žijící osoba nebo skupina osob žijících společně, které bydlí v samostatné bytové jednotce a podílejí se společně na výdajích, včetně obstarávání základních životních potřeb. Sektor domácností je proto souhrnem všech domácností v zemi.

Kolektivní obydlí, která mohou být trvalá (např. věznice) nebo dočasná (např. nemocnice), by se neměla zahrnovat, jelikož jsou zahrnuta ve spotřebě v sektoru služeb. Energie použitá ve všech přepravních činnostech by se měla vykazovat v sektoru dopravy a ne v sektoru domácností.

Spotřeba energie související s významnými ekonomickými činnostmi domácností by se rovněž neměla zahrnovat do celkové spotřeby energie v domácnostech. Mezi tyto činnosti patří zemědělské ekonomické činnosti v malých hospodářstvích a ostatní ekonomické činnosti prováděné v sídle domácnosti a měly by se vykazovat v odpovídajícím sektoru.

Touto energetickou službou se rozumí použití energie k poskytování tepla ve vnitřním prostoru obydlí.

Touto energetickou službou se rozumí použití energie k chlazení v obydlí chladicím systémem a/nebo chladicí jednotkou.

Do tohoto oddílu se nezahrnují ventilátory, dmychadla a ostatní zařízení nepřipojená k chladicí jednotce, která by měla být uvedena v oddíle „Osvětlení a elektrické spotřebiče“.

Touto energetickou službou se rozumí použití energie k ohřevu vody pro účely teplé užitkové vody, koupání, úklidu a pro ostatní užití jiné než vaření.

Nezahrnuje se vytápění bazénů, které by mělo být uvedeno v oddíle „Ostatní konečné užití“.

Touto energetickou službou se rozumí použití energie k přípravě pokrmů.

Nezahrnují se pomocné kuchyňské spotřebiče (mikrovlnné trouby, konvice, kávovary atd.); měly by být uvedeny v oddíle „Osvětlení a elektrické spotřebiče“.

Použití elektřiny pro osvětlování a jakákoli jiná elektrická zařízení v obydlí, která nespadají do ostatního konečného užití.

Veškerá ostatní spotřeba energie v domácnostech, jako je použití energie pro venkovní a jakékoli jiné činnosti nezahrnuté do pěti výše uvedených konečných užití energie (např. sekačky na trávu, vytápění bazénů, venkovní ohřívače, venkovní grily, sauny atd.).

Paliva spotřebovaná uživateli zatříděnými jako zemědělství, myslivost a lesnictví; oddíly 01 a 02 NACE.

Paliva dodaná pro vnitrozemský, pobřežní a hlubinný rybolov. Rybolov by měl zahrnovat paliva dodaná lodím všech vlajek, které doplnily palivo v dané zemi (včetně mezinárodního rybolovu), a energii použitou v odvětví rybolovu. Oddíl 03 NACE.

Jsou to činnosti jinde nezahrnuté. Tato kategorie zahrnuje palivo použité pro vojenské účely v rámci veškeré mobilní a stacionární spotřeby (např. lodě, letadla, silniční vozidla a energie použitá v obytných prostorách) bez ohledu na to, zda palivo bylo dodáno armádě dané země nebo armádě jiné země. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce.

3. OSTATNÍ POJMY

Platí následující význam zkratek:

— TML : TML: tetramethylolovo,

— TEL : TEL tetraethylolovo,

— SBP : SBP: speciální bod varu,

— LPG : LPG: zkapalněný ropný plyn,

— NGL : NGL: zemní plyn kapalný,

— LNG : LNG: zkapalněný zemní plyn,

— CNG : CNG: stlačený zemní plyn.









PŘÍLOHA B

ROČNÍ ENERGETICKÉ STATISTIKY

Tato příloha popisuje rozsah, jednotky, referenční období, četnost, lhůty a způsob předávání při ročním sběru energetických statistik.

Příloha A obsahuje vysvětlení pojmů, pro které nejsou uvedeny zvláštní vysvětlivky v této příloze.

1. TUHÁ FOSILNÍ PALIVA A VYROBENÉ PLYNY

1.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje

Pokud není uvedeno jinak, tento sběr údajů se vztahuje na všechny následující energetické produkty:







Energetické produkty Definice 1. Antracit Uhlí vysoké kvality určené pro využití v průmyslu a v domácnostech. Obecně obsahuje méně než 10 % těkavých látek a má vysoký obsah uhlíku (asi 90 % pevného uhlíku). Jeho spalné teplo je vyšší než 24 000 kJ/kg, počítáno na vlhký stav, bez popele. 2. Černé uhlí koksovatelné Bituminózní uhlí takové kvality, která umožňuje výrobu koksu vhodného na podporu zavážky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je vyšší než 24 000 kJ/kg, počítáno na vlhký stav, bez popele. 3. Ostatní bituminózní uhlí (Energetické uhlí) Uhlí používané pro výrobu páry, zahrnuje veškeré bituminózní uhlí nezahrnuté v koksovatelném uhlí, ani v antracitu. Je charakterizováno vyšším obsahem těkavých látek, než má antracit (více než 10 %), a nižším obsahem uhlíku (méně než 90 % pevného uhlíku). Jeho spalné teplo je vyšší než 24 000 kJ/kg, počítáno na vlhký stav, bez popele. Pokud se bituminózní uhlí použije v koksárenských pecích, mělo by se vykázat jako koksovatelné uhlí. 4. Sub-bituminózní uhlí Jedná se o nespékavé uhlí se spalným teplem mezi 20 000 kJ/kg a 24 000 kJ/kg obsahující více než 31 % těkavých látek, počítáno v sušině, bez minerálních látek. 5. Lignit Jedná se o nespékavé uhlí se spalným teplem nižším než 20 000 kJ/kg, obsahující více než 31 % těkavých látek, počítáno v sušině, bez minerálních látek. 6. Brikety černouhelné Složené palivo vyrobené z drti černého uhlí s přidáním pojiva. Vyrobené množství černouhelných briket může být proto mírně vyšší než skutečné množství uhlí spotřebované v transformačním procesu. 7. Koks černouhelný metalurgický Tuhý produkt získaný karbonizací uhlí, převážně koksovatelného černého uhlí, při vysoké teplotě, má nízký obsah vlhkosti a těkavých látek. Černouhelný metalurgický koks se používá zejména v hutnictví železa jako zdroj energie a jako chemický činitel. Koksový mour a slévárenský koks se zahrnují do této kategorie. Polokoks (tuhý produkt získaný karbonizací uhlí při nízké teplotě) by se měl zahrnout do této kategorie. Polokoks se používá jako palivo v domácnostech nebo v samotném transformačním zařízení. Tato položka rovněž zahrnuje koks, koksový mour a polokoks vyrobené z lignitu. 8. Koks černouhelný plynárenský Vedlejší produkt černého uhlí používaný pro výrobu energoplynu v plynárnách. Černouhelný plynárenský koks se používá pro vytápění. 9. Dehet černouhelný Výsledek destruktivní destilace bituminózního uhlí. Černouhelný dehet je kapalný vedlejší produkt destilace uhlí pro výrobu koksu v koksovnách nebo je vyráběn z hnědého uhlí („nízkotepelný dehet“). Černouhelný dehet lze dále destilovat na různé organické produkty (např. benzen, toluen, naftalen), které by se obvykle vykázaly jako vstupní surovina pro petrochemický průmysl. 10. BKB (Brikety hnědouhelné) BKB je složené palivo vyrobené z lignitu nebo sub-bituminózního uhlí, vyrobené briketováním za vysokého tlaku bez přídavku pojiva, včetně vysušené lignitové drti a prachu. 11. Energoplyn (generátorový plyn) Zahrnuje všechny druhy plynů vyráběných ve veřejných nebo soukromých zařízeních, jejichž hlavním účelem je výroba, doprava a distribuce plynu. Zahrnuje plyn vyrobený karbonizací (včetně plynu vyrobeného v koksovnách a převedeného na energoplyn), úplným zplyňováním s obohacením nebo bez obohacení ropnými produkty (LPG, topný olej nízkosirný a vysokosirný atd.) a přetvořením a jednoduchým smísením plynů nebo vzduchu, uvedený v řádkách „Z ostatních zdrojů“. V rubrice „Transformační sektor“ uveďte množství energoplynu převedeného na smíšený zemní plyn, který bude distribuován a spotřebován v rozvodné síti zemního plynu. Výroba ostatních plynů ze zplyňování uhlí (tj. koksárenského plynu, vysokopecního kychtového plynu a plynu z ocelářských pecí) by se měla vykazovat ve sloupcích týkajících se těchto plynů a nikoliv jako produkce energoplynu. Plyny ze zplyňování uhlí převedené do plynáren by se měly vykazovat (ve vlastním sloupci) v transformačním sektoru pod položkou „Plynárny“. Celkové množství energoplynu, který je výsledkem převodu ostatních plynů ze zplyňování uhlí, by se mělo objevit v rubrice energoplynu. 12. Koksárenský plyn Získávaný jako vedlejší produkt výroby černouhelného metalurgického koksu pro hutnictví železa. 13. Vysokopecní kychtový plyn Produkovaný během spalování uhlí ve vysokých pecích v hutnictví železa. Získává a používá se jako palivo částečně v daném zařízení a částečně při jiných procesech v ocelářském průmyslu nebo v elektrárnách vybavených k jeho spalování. Množství paliva by mělo být vykázáno ve spalném teple. 14. Ostatní získávané plyny Vedlejší produkt při výrobě oceli v pecích kyslíkovým způsobem, získává se při výstupu z pece. Tyto plyny jsou rovněž známé jako konvertorový plyn, plyn LD nebo plyn BOS. Množství rekuperovaného paliva by mělo být vykázáno ve spalném teple. Rovněž jsou zahrnuty nespecifikované vyrobené plyny výše neuvedené, jako jsou hořlavé plyny tuhého uhlíkatého původu získávané při výrobních a chemických procesech jinde neuvedené. 15. Rašelina Hořlavý měkký, porézní nebo stlačený sediment rostlinného původu s vysokým obsahem vody (až 90 % v surovém stavu), lehce řezatelný, světle až tmavohnědé barvy. Rašelina použitá pro jiné než energetické účely se nezahrnuje. Touto definicí není dotčena definice obnovitelných zdrojů energie uvedená ve směrnici 2009/28/ES ani pokyny Mezivládního panelu o změně klimatu (IPCC) pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006. 16. Rašelinové produkty Produkty, jako jsou rašelinové brikety, získané přímo nebo nepřímo z rašelinových drnů nebo mleté rašeliny. 17. Ropná břidlice a ropné písky Ropná břidlice a ropné písky jsou sedimentární horniny, které obsahují organické látky ve formě kerogenu. Kerogen je voskovitá látka s vysokým obsahem uhlovodíků považovaná za prekurzor ropy. Ropnou břidlici lze spalovat přímo nebo z ní tepelným zpracováním extrahovat ropu ze živičné břidlice. Břidličná ropa a ostatní produkty získané zkapalňováním by se měly vykázat v ročním dotazníku o ropě v kategorii „Jiné uhlovodíky“.

1.2 Seznam agregátů

Následující seznam agregátů se vykazuje za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě, pokud není uvedeno jinak.

Příloha A obsahuje vysvětlení pojmů, pro které nejsou uvedeny zvláštní vysvětlivky v této příloze.

1.2.1 Dodavatelský sektor a transformační sektor

1. Produkce

1.1 Z toho: Hlubinná těžba Vztahuje se jen na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí a lignit.

1.2 Z toho: Povrchová těžba Vztahuje se jen na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí a lignit.

2. Z ostatních zdrojů

Sestává ze dvou složek:

— regenerované kaly, meziprodukty a ostatní uhelné produkty nízké kvality, které nelze třídit podle typu uhlí. Zahrnuje uhlí získané z hald a ostatních odpadních sběrných nádrží,

— dodávky paliva, jehož výroba je zahrnutá v ostatních palivo-energetických bilancích, ale jehož spotřeba se uvede v energetické bilanci uhlí.

2.1 Z toho: Z ropných produktů Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí, lignit, rašelinu, rašelinové produkty a ropnou břidlici a ropné písky. Např.: přidání ropného koksu do koksovatelného uhlí pro koksovny.

2.2 Z toho: Ze zemního plynu Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí, lignit, rašelinu, rašelinové produkty a ropnou břidlici a ropné písky. Např.: přidání zemního plynu do energoplynu pro přímou konečnou spotřebu.

2.3 Z toho: Z obnovitelných zdrojů Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí, lignit, rašelinu, rašelinové produkty a ropnou břidlici a ropné písky. Např.: průmyslový odpad jako pojivo při výrobě černouhelných briket.

3. Dovoz

4. Vývoz

5. Mezinárodní námořní zásobníky

6. Změna stavu zásob

Tvorba zásob se znázorní záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.

7. Hrubá spotřeba

8. Statistické rozdíly

9. Transformační sektor celkem

Množství paliv použitá při primární nebo sekundární přeměně energie (např. uhlí na elektřinu, koksárenského plynu na elektřinu) nebo použitá při transformaci na odvozené energetické produkty (např.: koksovatelného uhlí na koks).

9.1 Z toho: Veřejné elektrárny

9.2 Z toho: Veřejné teplárny

9.3 Z toho: Veřejné výtopny

9.4 Z toho: Závodní elektrárny

9.5 Z toho: Závodní teplárny

9.6 Z toho: Závodní výtopny

9.7 Z toho: Černouhelné briketárny

9.8 Z toho: Koksovny

9.9 Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny

9.10 Z toho: Plynárny

9.11 Z toho: Vysoké pece Množství koksovatelného uhlí a/nebo bituminózního uhlí (všeobecně známého jako PCI) a černouhelného koksu transformovaného ve vysokých pecích. Množství použité jako palivo pro vytápění a provoz vysokých pecí (např.: vysokopecní plyn) by se nemělo uvádět v transformačním sektoru, ale mělo by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

9.12 Z toho: Zkapalňování uhlí Břidličná ropa a ostatní produkty získané zkapalňováním by se měly vykázat podle kapitoly 4 této přílohy.

9.13 Z toho: Pro smíšený zemní plyn Množství plynů ze zplyňování uhlí smíšených se zemním plynem.

9.14 Z toho: Jinde neuvedené – Transformace

1.2.2 Energetický sektor

1. Energetický sektor celkem

1.1 Z toho: Elektrárny, teplárny a výtopny

1.2 Z toho: Uhelné doly

1.3 Z toho: Černouhelné briketárny

1.4 Z toho: Koksovny

1.5 Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny

1.6 Z toho: Plynárny

1.7 Z toho: Vysoké pece

1.8 Z toho: Rafinérie ropy

1.9 Z toho: Zkapalňování uhlí

1.10 Z toho: Jinde neuvedené – Energie

2. Distribuční ztráty

Ztráty vzniklé v důsledku dopravy a distribuce, jakož i hoření vyrobených plynů bez využití.

3. Konečná spotřeba celkem

4. Neenergetické užití celkem

4.1 Z toho: Průmysl, transformační sektor a energetický sektor Neenergetické užití ve všech průmyslových, transformačních a energetických subsektorech, např. uhlí použité pro výrobu methanolu nebo amoniaku. 4.1.1 Z 4.1, z toho: V petrochemickém průmyslu Neenergetické užití, např. uhlí použité jako vstupní surovina pro výrobu hnojiv a jako vstupní surovina pro ostatní petrochemické produkty.

4.2 Z toho: Sektor dopravy Neenergetické užití ve všech odvětvích dopravy.

4.3 Z toho: Ostatní sektory Neenergetické užití v obchodu a veřejných službách, domácnostech, zemědělství a v ostatních jinde neuvedených.

1.2.3 Specifikace konečného užití energie

1. Konečná spotřeba energie

2. Průmysl

2.1 Z toho: Hutnictví železa

2.2 Z toho: Chemický a petrochemický průmysl

2.3 Z toho: Hutnictví neželezných kovů

2.4 Z toho: Výroba nekovových minerálních výrobků

2.5 Z toho: Dopravní zařízení

2.6 Z toho: Strojírenství

2.7 Z toho: Těžební průmysl

2.8 Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků

2.9 Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský

2.10 Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl

2.11 Z toho: Stavebnictví

2.12 Z toho: Textilní a kožedělný průmysl

2.13 Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl

3. Sektor dopravy

3.1 Z toho: Železniční

3.2 Z toho: Vnitrostátní plavba

3.3 Z toho: Jinde neuvedené – Doprava

4. Ostatní sektory

4.1 Z toho: Obchod a veřejné služby

4.2 Z toho: Domácnosti 4.2.1 Domácnosti, z toho: Vytápění vnitřních prostor 4.2.2 Domácnosti, z toho: Chlazení vnitřních prostor 4.2.3 Domácnosti, z toho: Ohřev vody 4.2.4 Domácnosti, z toho: Vaření 4.2.5 Domácnosti, z toho: Ostatní konečné užití

4.3 Z toho: Zemědělství/Lesnictví

4.4 Z toho: Rybolov

4.5 Z toho: Jinde neuvedené – Ostatní

1.2.4 Dovoz a vývoz

Dovoz podle země původu a vývoz podle země určení.

Vztahuje se na antracit, černé uhlí koksovatelné, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí, lignit, černouhelné brikety, koks černouhelný metalurgický, černouhelný dehet, hnědouhelné brikety, rašelinu, rašelinové produkty a ropnou břidlici a ropné písky.

1.3 Výhřevnost

Vztahuje se na antracit, černé uhlí koksovatelné, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí, lignit, černouhelné brikety, koks černouhelný metalurgický, koks černouhelný plynárenský, černouhelný dehet, hnědouhelné brikety, rašelinu, rašelinové produkty, ropnou břidlici a ropné písky.

Vykáží se jak spalné teplo, tak výhřevnost za následující hlavní agregáty:

1. Produkce

2. Dovoz

3. Vývoz

4. Použité v koksovnách

5. Použité ve vysokých pecích

6. Použité ve veřejných elektrárnách, teplárnách a výtopnách

7. Použité v průmyslu

8. Pro ostatní účely

1.4 Jednotky měření







1. Energetická množství 103 tun Výjimka: pro plyny (energoplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn, ostatní získávané plyny) se měření uskutečňuje přímo v energetickém obsahu a jednotka, která se použije, je proto TJ (založená na spalném teple). 2. Výhřevnost MJ/tuna

1.5 Výjimky

Nepoužijí se.

2. ZEMNÍ PLYN

2.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje

Tento sběr údajů se týká zemního plynu, který zahrnuje plyny vyskytující se v podzemních ložiskách, buď zkapalněné nebo plynné, sestávající zejména z methanu.

Zahrnuje jak „nedoprovodný“ plyn (zemní plyn karbonský) pocházející z polí produkujících uhlovodíky pouze v plynné formě a „doprovodný“ plyn (zemní plyn naftový) produkovaný se surovou ropou, tak rovněž methan získávaný z uhelných dolů (důlní plyn) nebo z uhelných ložisek (plyn z uhelných ložisek).

Nezahrnuje plyny vytvořené anaerobní digescí biomasy (například komunální nebo splaškový plyn) ani energoplyn.

2.2 Seznam agregátů

Následující seznam agregátů se vykazuje za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě, pokud není uvedeno jinak.

2.2.1 Dodavatelský sektor a transformační sektor

Uvedou se množství vyjádřená jak v objemových, tak energetických jednotkách, včetně spalného tepla a výhřevnosti, za následující agregáty:

1. Domácí produkce

Veškerá suchá tržní produkce v rámci vnitrostátních hranic, včetně pobřežní produkce. Produkce se měří po čištění a extrakci NGL a síry.

Nezahrnuje těžební ztráty a množství opětovně vstřikovaná, vypouštěná do atmosféry nebo spalovaná bez využití.

Zahrnuje množství použité v rámci odvětví zemního plynu; při těžbě plynu, v soustavách plynovodů a ve zpracovatelských zařízeních.

1.1 Z toho: „Doprovodný“ plyn (zemní plyn naftový) Zemní plyn produkovaný ve spojení se surovou ropou.

1.2 Z toho: „Nedoprovodný“ plyn (zemní plyn karbonský) Zemní plyn pocházející z polí produkujících uhlovodíky pouze v plynné formě.

1.3 Z toho: Důlní plyn Methan produkovaný v uhelných dolech nebo z uhelných ložisek, odvedený na povrch a spotřebovaný v šachtách nebo přenášený plynovodem ke spotřebitelům.

2. Z ostatních zdrojů

Paliva, která jsou smíchána se zemním plynem a spotřebovávají se jako směs.

2.1 Z toho: Z ropných produktů LPG pro zušlechtění, např. tepelného obsahu.

2.2 Z toho: Z uhlí Vyrobený plyn pro smíchání se zemním plynem

2.3 Z toho: Z obnovitelných zdrojů Bioplyn pro smíchání se zemním plynem

3. Dovoz

4. Vývoz

5. Mezinárodní námořní zásobníky

6. Změna stavu zásob

Tvorba zásob se znázorní záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.

7. Hrubá spotřeba

8. Statistické rozdíly

Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje.

9. Vytěžitelný plyn: počáteční a konečné zásoby

Množství plynu k dispozici pro dodávky během každého vstupního-výstupního cyklu. Jedná se o vytěžitelný zemní plyn skladovaný ve speciálních skladovacích zařízeních (vyčerpaná plynová nebo ropná pole, vodonosné vrstvy, vytěžené solné prostory, smíšené kaverny nebo jiné) a také skladování zkapalněného zemního plynu. Neměl by se zahrnovat pracovní polštář.

Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje.

10. Plyn vypouštěný do atmosféry

Objem plynu uvolněného do vzduchu v místě produkce nebo v zařízení na zpracování plynu.

Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje.

11. Plyn spalovaný bez využití

Objem plynu spáleného bez využití v místě produkce nebo v zařízení na zpracování plynu.

Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje.

12. Transformační sektor celkem

Množství paliv použitých při primární nebo sekundární přeměně energie (např. zemní plyn na elektřinu) nebo použitých při transformaci na odvozené energetické produkty (např. zemní plyn na methanol).

12.1 Z toho: Veřejné elektrárny

12.2 Z toho: Závodní elektrárny

12.3 Z toho: Veřejné teplárny

12.4 Z toho: Závodní teplárny

12.5 Z toho: Veřejné výtopny

12.6 Z toho: Závodní výtopny

12.7 Z toho: Plynárny

12.8 Z toho: Koksovny

12.9 Z toho: Vysoké pece

12.10 Z toho: Plyn na kapaliny Množství zemního plynu použitého jako vstupní surovina pro přeměnu na kapaliny, např. množství paliva vstupujícího do procesu výroby methanolu pro transformaci na methanol.

12.11 Z toho: Neuvedené – Transformace

2.2.2 Energetický sektor

1. Energetický sektor celkem

1.1 Z toho: Uhelné doly

1.2 Z toho: Těžba ropy a plynu

1.3 Z toho: Vstupy do rafinérií ropy

1.4 Z toho: Koksovny

1.5 Z toho: Vysoké pece

1.6 Z toho: Plynárny

1.7 Z toho: Elektrárny, teplárny a výtopny

1.8 Z toho: Zkapalňování (LNG) nebo zplyňování

1.9 Z toho: Plyn na kapaliny

1.10 Z toho: Jinde neuvedené – Energie

2. Ztráty při distribuci a dopravě

2.2.3 Specifikace konečného užití energie

Spotřeba zemního plynu se vykazuje zvlášť za energetické užití a (kde je to použitelné) za neenergetické užití za všechny následující agregáty:

1. Konečná spotřeba celkem

Konečná energetická spotřeba a neenergetické užití se uvede zvlášť v této položce.

2. Sektor dopravy

2.1 Z toho: Silniční doprava Zahrnuje jak CNG, tak bioplyn. 2.1.1 Z toho: Frakce bioplynu v silniční dopravě.

2.2 Z toho: Potrubní doprava

2.3 Z toho: Jinde neuvedené – Doprava

3. Průmysl

3.1 Z toho: Hutnictví železa

3.2 Z toho: Chemický a petrochemický průmysl

3.3 Z toho: Hutnictví neželezných kovů

3.4 Z toho: Výroba nekovových minerálních výrobků

3.5 Z toho: Dopravní zařízení

3.6 Z toho: Strojírenství

3.7 Z toho: Těžební průmysl

3.8 Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků

3.9 Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský

3.10 Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl

3.11 Z toho: Stavebnictví

3.12 Z toho: Textilní a kožedělný průmysl

3.13 Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl

4. Ostatní sektory

4.1 Z toho: Obchod a veřejné služby

4.2 Z toho: Domácnosti 4.2.1 Domácnosti, z toho: Vytápění vnitřních prostor 4.2.2 Domácnosti, z toho: Chlazení vnitřních prostor 4.2.3 Domácnosti, z toho: Ohřev vody 4.2.4 Domácnosti, z toho: Vaření 4.2.5 Domácnosti, z toho: Ostatní konečné užití

4.3 Z toho: Zemědělství/Lesnictví

4.4 Z toho: Rybolov

4.5 Z toho: Jinde neuvedené – Ostatní

2.2.4 Dovoz a vývoz

Uvede se jak množství zemního plynu celkem, tak jeho příslušná část LNG, podle země původu u dovozu a podle země určení u vývozu.

2.2.5 Skladovací kapacity plynu

1. Název

Název místa skladovacího zařízení.

2. Typ

Typ skladování, jako je vyčerpané plynové pole, solná kaverna atd.

3. Provozní kapacita

Celková skladovací kapacita plynu bez pracovního polštáře. Pracovní polštář je celkový objem plynu, který musí být trvalou zásobou pro udržení přiměřeného tlaku v podzemních skladovacích nádržích a výtlaku po celý výstupní cyklus.

4. Špičkový výkon

Maximální míra, při které může být plyn čerpán z příslušného skladovacího prostoru; odpovídá maximální použitelné kapacitě.

2.3 Jednotky měření







1. Energetická množství Pokud není uvedeno jinak, uvádějí se množství zemního plynu podle energetického obsahu, tj. v TJ na základě spalného tepla. Pokud se požadují fyzická množství, jednotka se uvádí v 106 m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa). 2. Výhřevnost kJ/m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa). 3. Provozní skladovací kapacita 106 m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa). 4. Špičkový výkon 106 m3/den za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101,325 kPa).

2.4 Výjimky

Nepoužijí se.

3. ELEKTŘINA A TEPLO

3.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje

Tato kapitola pokrývá teplo a elektřinu.

3.2 Seznam agregátů

Následující seznam agregátů se vykazuje za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě, pokud není uvedeno jinak.

Příloha A obsahuje vysvětlení pojmů, pro které nejsou uvedeny zvláštní vysvětlivky v této kapitole. Definice a jednotky zmíněné v kapitolách 1, 2, 4 a 5 se vztahují na energetické produkty, které patří mezi tuhá paliva a vyrobené plyny, zemní plyn, ropu a ropné produkty, a na obnovitelné zdroje energie a energii z odpadu.

3.2.1 Dodavatelský sektor a transformační sektor

Následující zvláštní definice se vztahují na agregáty za elektřinu a teplo v této kapitole:

— Hrubá výroba elektřiny : součet výroby elektrické energie všech generátorů (včetně přečerpávacích vodních elektráren) měřené na výstupních svorkách hlavních generátorů.

— Hrubá výroba tepla : celkové teplo vyrobené danými instalacemi, zahrnuje teplo použité pomocnými zařízeními, které využívají horké kapaliny (vytápění vnitřních prostor, vytápění tekutým palivem atd.) a ztráty v zařízeních / tepelné výměníkové síti, stejně tak jako teplo z chemických procesů použité jako primární forma energie.

— Čistá výroba elektřiny : hrubá výroba elektřiny bez elektrické energie absorbované pomocnými výrobními provozy a ztráty v hlavních generátorových transformátorech.

— Čistá výroba tepla : teplo dodávané do rozvodné soustavy stanovené měřením výstupních a zpětných toků.

Agregáty zmíněné v následující tabulce se vykazují zvlášť za výrobce s hlavní činností a za závodní výrobce. U těchto dvou typů výrobců se vykazuje hrubá a čistá výroba elektřiny a tepla zvlášť za elektrárny, za teplárny a za výtopny vždy, je-li to třeba, pro následující agregáty:

1. Celková výroba

1.1 Z toho: Jaderná

1.2 Z toho: Vodní 1.2.1 Z toho: Část vodní energie vyráběná v přečerpávacích vodních elektrárnách

1.3 Z toho: Geotermální

1.4 Z toho: Solární

1.5 Z toho: Přílivová, vlnová, oceánská

1.6 Z toho: Větrná

1.7 Z toho: Paliva Paliva schopná vznícení nebo hoření, tj. reakcí s kyslíkem produkují výrazný nárůst teploty, a spalovaná přímo pro výrobu elektřiny nebo tepla.

1.8 Z toho: Tepelná čerpadla Tepelný výstup z tepelných čerpadel jen tam, kde se teplo prodává třetím stranám (tj. v případech, kde k výrobě dochází v transformačním sektoru).

1.9 Z toho: Elektrické kotle Množství tepla z elektrických kotlů, pokud se tepelný výstup prodává třetím stranám.

1.10 Z toho: Teplo z chemických procesů Teplo pocházející z procesů bez vstupní energie, jako je chemická reakce. Nezahrnuje odpadní teplo pocházející z energetických procesů, které by se mělo uvést jako teplo vyráběné z příslušného paliva.

1.11 Z toho: Z ostatních zdrojů (specifikujte prosím)

Agregáty zmíněné v následující tabulce se vykazují za celek, za elektřinu a teplo zvlášť vždy, je-li třeba je takto vykazovat. U prvních tří agregátů v následující tabulce by se množství měla vypočítat z hodnot vykázaných podle předchozí tabulky a být s nimi v souladu.

1. Hrubá výroba celkem

2. Vlastní použití v zařízení

3. Čistá výroba celkem

4. Dovoz

Viz též vysvětlivka č. 5 „Vývoz“.

5. Vývoz

Množství elektřiny se považují za dovezená nebo vyvezená, překročila-li politické hranice země, ať už byla nebo nebyla celně odbavena. Pokud je elektřina přepravována přes území země, mělo by být toto množství vykázáno jako dovoz i jako vývoz.

6. Použité v tepelných čerpadlech

7. Použité v elektrických parních kotlích

8. Použité v přečerpávacích vodních elektrárnách

9. Použité při výrobě elektřiny

10. Energie dodaná do sítě

U elektřiny: úhrn čisté výroby elektrické energie dodané všemi elektrárnami v zemi, snížený o množství současně použité pro tepelná čerpadla, elektricky poháněné parní kotle, čerpání a snížený nebo zvýšený o vývoz do zahraničí nebo dovoz ze zahraničí.

U tepla: úhrn čisté výroby tepla na prodej všemi zařízeními v zemi, snížený o teplo použité pro výrobu elektřiny a snížený nebo zvýšený o vývoz do zahraničí nebo dovoz ze zahraničí.

11. Přenosové a distribuční ztráty

Všechny ztráty v důsledku dopravy a distribuce elektrické energie a tepla.

U elektřiny se zahrnují ztráty v transformátorech, které nejsou považovány za nedílnou součást elektráren.

12. Celková spotřeba (vypočítaná)

13. Statistické rozdíly

14. Celková spotřeba (zjištěná)

Vyrobenou elektřinu, prodané teplo a použitá množství paliv včetně jejich příslušné celkové energie z paliv uvedených v následující tabulce se vykazují zvlášť za výrobce s hlavní činností a za závodní výrobce. U těchto dvou typů výrobců se vykazuje tato výroba elektřiny a tepla zvlášť za elektrárny, za teplárny a za výtopny vždy, kde je to použitelné:

1. Tuhá paliva a vyrobené plyny

1.1 Antracit

1.2 Černé uhlí koksovatelné

1.3 Ostatní bituminózní uhlí

1.4 Sub-bituminózní uhlí

1.5 Lignit

1.6 Rašelina

1.7 Brikety černouhelné

1.8 Koks černouhelný metalurgický

1.9 Koks černouhelný plynárenský

1.10 Dehet černouhelný

1.11 BKB (brikety hnědouhelné)

1.12 Energoplyn (generátorový plyn)

1.13 Koksárenský plyn

1.14 Vysokopecní kychtový plyn

1.15 Ostatní získávané plyny

1.16 Rašelinové produkty

1.17 Ropná břidlice a ropné písky

2. Ropa a ropné produkty

2.1 Surová ropa

2.2 NGL

2.3 Rafinérský plyn

2.4 LPG

2.5 Primární benzin (naphtha)

2.6 Tryskové palivo petrolejového typu

2.7 Ostatní petrolej

2.8 Plynový olej / motorová nafta (destilovaný topný olej)

2.9 Těžký topný olej

2.10 Bitumen / ropný asfalt (rovněž Orimulsion)

2.11 Ropný koks

2.12 Ostatní ropné produkty

3. Zemní plyn

4. Obnovitelné zdroje energie a energie z odpadu

4.1 Průmyslový odpad (neobnovitelný)

4.2 Komunální odpad (obnovitelný)

4.3 Komunální odpad (neobnovitelný)

4.4 Pevná biopaliva

4.5 Bioplyny

4,6. Biosložky do motorové nafty

4,7. Ostatní kapalné biosložky (kapalná biopaliva)

3.2.2 Spotřeba elektřiny a tepla v energetickém sektoru

1. Energetický sektor celkem

Nezahrnuje vlastní použití v zařízení, použité pro přečerpávací vodní elektrárny, tepelná čerpadla a elektrické kotle.

1.1 Z toho: Uhelné doly

1.2 Z toho: Těžba ropy a plynu

1.3 Z toho: Černouhelné briketárny

1.4 Z toho: Koksovny

1.5 Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny

1.6 Z toho: Plynárny

1.7 Z toho: Vysoké pece

1.8 Z toho: Rafinérie ropy

1.9 Z toho: Jaderný průmysl

1.10 Z toho: Zařízení na zkapalňování uhlí

1.11 Z toho: Zařízení na zkapalňování (LNG) / Zařízení na zpětné zplyňování

1.12 Z toho: Zařízení na zplyňování (bioplyn)

1.13 Z toho: Plyn na kapaliny

1.14 Z toho: Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí

1.15 Z toho: Jinde neuvedené – Energie

3.2.3 Specifikace konečného užití energie

1. Průmysl

1.1 Z toho: Hutnictví železa

1.2 Z toho: Chemický a petrochemický průmysl

1.3 Z toho: Hutnictví neželezných kovů

1.4 Z toho: Výroba nekovových minerálních výrobků

1.5 Z toho: Dopravní zařízení

1.6 Z toho: Strojírenství

1.7 Z toho: Těžební průmysl

1.8 Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků

1.9 Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský

1.10 Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl

1.11 Z toho: Stavebnictví

1.12 Z toho: Textilní a kožedělný průmysl

1.13 Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl

2. Sektor dopravy

2.1 Z toho: Železniční

2.2 Z toho: Potrubní doprava

2.3 Z toho: Silniční

2.4 Z toho: Jinde neuvedené – Doprava

3. Domácnosti

3.1 Domácnosti, z toho: Vytápění vnitřních prostor

3.2 Domácnosti, z toho: Chlazení vnitřních prostor

3.3 Domácnosti, z toho: Ohřev vody

3.4 Domácnosti, z toho: Vaření

3.5 Domácnosti, z toho: Osvětlení a elektrické spotřebiče Vztahuje se jen na elektřinu.

3.6 Domácnosti, z toho: Ostatní konečné užití

4. Obchod a veřejné služby

5. Zemědělství/Lesnictví

6. Rybolov

7. Jinde neuvedené – Ostatní

3.2.4 Dovoz a vývoz

Dovoz a vývoz energetických množství elektřiny a tepla podle země.

3.2.5 Čistá výroba elektřiny a čistá výroba tepla od závodních výrobců

Čistá výroba elektřiny a čistá výroba tepla od závodních výrobců elektřiny a závodních výrobců tepla se vykazuje zvlášť za teplárny, elektrárny a výtopny u následujících zařízení nebo činností:

1. Energetický sektor celkem

1.1 Z toho: Uhelné doly

1.2 Z toho: Těžba ropy a plynu

1.3 Z toho: Černouhelné briketárny

1.4 Z toho: Koksovny

1.5 Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny

1.6 Z toho: Plynárny

1.7 Z toho: Vysoké pece

1.8 Z toho: Rafinérie ropy

1.9 Z toho: Zařízení na zkapalňování uhlí

1.10 Z toho: Zařízení na zkapalňování (LNG) / Zařízení na zpětné zplyňování

1.11 Z toho: Zařízení na zplyňování (bioplyn)

1.12 Z toho: Plyn na kapaliny

1.13 Z toho: Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí

1.14 Z toho: Jinde neuvedené – Energie

2. Sektor dopravy

2.1 Z toho: Železniční

2.2 Z toho: Potrubní doprava

2.3 Z toho: Silniční

2.4 Z toho: Jinde neuvedené – Doprava

3. Všechny ostatní sektory: shodné se seznamem agregátů u „3.2.3 Specifikace konečného užití energie“.

3.3 Strukturální údaje o výrobě elektřiny a tepla

3.3.1 Čistý maximální elektrický výkon a špičkové zatížení

Výkon by měl být vykázán ke dni 31. prosince příslušného vykazovaného roku.

Zahrnuje elektrický výkon elektráren i tepláren.

Čistý maximální elektrický výkon je součet čistých maximálních výkonů všech stanic, které jsou zohledňovány jednotlivě po celou dobu daného období provozu. Obdobím provozu se pro současné účely rozumí nepřetržitý provoz: v praxi 15 nebo více hodin denně. Čistý maximální výkon je maximální výkon považovaný za výlučně činný výkon, který lze nepřetržitě dodávat při plném provozu elektrárny na výstupu do sítě. Špičkové zatížení je definováno jako nejvyšší hodnota výkonu absorbovaného nebo dodávaného sítí nebo kombinací sítí v zemi.

Čistý maximální elektrický výkon musí být uveden jak za výrobce s hlavní činností, tak za závodní výrobce:

1. Celkem

2. Jaderná

3. Vodní

3.1 Z toho: Kombinované elektrárny

3.2 Z toho: Čistě přečerpávací vodní elektrárny

4. Geotermální

5. Solární fotovoltaická

6. Solární termická

7. Přílivová, vlnová, oceánská

8. Větrná

9. Paliva

9.1 Z toho: Pára

9.2 Z toho: Vnitřní spalování

9.3 Z toho: Plynová turbína

9.4 Z toho: Kombinovaný cyklus

9.5 Z toho: Ostatní Je nutné specifikovat, pokud se vykazuje.

Následující informace o špičkovém zatížení musí být uvedeny pro síť:

10. Špičkové zatížení

11. Dosažitelný výkon v době špičky

12. Datum a čas výskytu špičkového zatížení

3.3.2 Čistý maximální elektrický výkon paliv

Čistý maximální elektrický výkon paliv se musí uvést jak za výrobce s hlavní činností a závodní výrobce, tak zvlášť za každý typ jednotky na jeden druh paliva nebo jednotky na více druhů paliva, které jsou zmíněné v následující tabulce. Je třeba označit, jaký typ se použil jako primární palivo, a alternativní paliva je třeba přidat u všech případů jednotek na více druhů paliva.

1. Jednotky na jeden druh paliva:

1.1 Na uhlí nebo uhelné produkty

Zahrnuje kapacity na spalování koksárenského plynu, vysokopecního kychtového plynu a plynu z ocelářských pecí.

1.2 Na kapalná paliva

Zahrnuje kapacity na spalování rafinérského plynu.

1.3 Na zemní plyn

Zahrnuje kapacity na spalování energoplynu (generátorového plynu).

1.4 Na rašelinu

1.5 Na obnovitelná paliva a odpady

2. Jednotky na více druhů paliva, tuhá a kapalná

3. Jednotky na více druhů paliva, tuhá paliva a zemní plyn

4. Jednotky na více druhů paliva, kapalná paliva a zemní plyn

5. Jednotky na více druhů paliva, tuhá a kapalná paliva a zemní plyn

Systémy na více druhů paliva zahrnují pouze jednotky, které dokáží spalovat více než jeden druh paliva nepřetržitě. Stanice, které mají oddělené jednotky, které používají různá paliva, by se měly rozdělit do příslušných kategorií jednotek na jeden druh paliva.

3.4 Údaje o jaderné energii

Musí se vykázat tyto údaje týkající se využívání jaderné energie pro civilní účely:







1. Obohacovací kapacita Roční kapacita separační práce provozovaných zařízení na obohacování (separace izotopů uranu). 2. Kapacita výroby čerstvých palivových článků Roční výrobní kapacita zařízení na výrobu paliv. Nezahrnují se zařízení na výrobu paliva MOX. 3. Výrobní kapacita zařízení na výrobu paliva MOX Roční výrobní kapacita zařízení na výrobu paliva MOX. Palivo MOX obsahuje směs plutonia a uranu (MOX – směsný oxid). 4. Výroba čerstvých palivových článků Výroba hotových čerstvých palivových článků v zařízeních na výrobu jaderného paliva. Nezahrnují se palivové tyče ani jiné dílčí výrobky. Rovněž se nezahrnují výrobní zařízení na výrobu paliva MOX. 5. Výroba palivových článků MOX Výroba hotových čerstvých palivových článků v zařízeních na výrobu paliva MOX. Nezahrnují se palivové tyče ani jiné dílčí výrobky. 6. Výroba tepla z jaderné energie Celkové množství tepla vyrobeného jadernými reaktory pro výrobu elektřiny nebo pro jiné užitečné využití tepla. 7. Roční průměrné vyhoření definitivně vyňatých vyhořelých palivových článků Vypočítaný průměr vyhoření palivových článků, které byly definitivně vyňaty z jaderných reaktorů během příslušného referenčního roku. Nezahrnují se palivové články, které byly vyňaty dočasně a pravděpodobně budou později opět vsazeny. 8. Výroba uranu a plutonia v zařízeních na přepracování Uran a plutonium vyrobené během referenčního roku v zařízeních na přepracování. 9. Kapacita (uran a plutonium) zařízení na přepracování Roční kapacita na přepracování uranu a plutonia.

3.5 Jednotky měření







1. Energetická množství Elektřina: GWh Teplo: TJ Tuhá paliva a vyrobené plyny: použijí se jednotky měření z kapitoly 1 této přílohy. Zemní plyn: použijí se jednotky měření z kapitoly 2 této přílohy. Ropa a ropné produkty: použijí se jednotky měření z kapitoly 4 této přílohy. Obnovitelná paliva a odpad: použijí se jednotky měření z kapitoly 5 této přílohy. Uran a plutonium: tTK (tuny těžkých kovů). 2. Výkon Elektrický instalovaný výkon: MWe Tepelný instalovaný výkon: MWt Obohacovací kapacita (separace izotopů uranu): tJSP (tuny jednotek separační práce). Kapacita výroby jaderných palivových článků: tTK (tuny těžkých kovů).

3.6 Výjimky

Francie má povolenu výjimku ohledně vykazování agregátů týkajících se tepla. Tato výjimka pozbude platnosti, jakmile bude Francie schopna toto vykazování provádět, a v každém případě do 4 let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

4. ROPA A ROPNÉ PRODUKTY

4.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje

Pokud není uvedeno jinak, tento sběr údajů se vztahuje na všechny následující energetické produkty:







Energetické produkty Definice 1. Surová ropa Surová ropa je minerální olej přírodního původu, který obsahuje směs uhlovodíků a přidružených nečistot, jako je síra. Vyskytuje se v kapalné fázi za normální atmosférické teploty a tlaku a jeho fyzikální vlastnosti (hustota, viskozita atd.) se značně mění. Tato kategorie zahrnuje plynové ložiskové kondenzáty získané z „doprovodného“ (zemní plyn naftový) a „nedoprovodného“ plynu (zemní plyn karbonský), kde se smíchává s komerčním tokem surové ropy z vrtů. 2. NGL NGL jsou kapalné nebo zkapalněné uhlovodíky získané ze zemního plynu v dělicích zařízeních nebo zařízeních na zpracování plynu. Kapalné podíly zemního plynu zahrnují ethan, propan, butan (normální a iso), (iso)pentan a vyšší pentany (někdy nazývané přírodní benzin nebo rostlinný kondenzát). 3. Rafinérské poloprodukty Rafinérský poloprodukt je výchozí produkt ze zpracované ropy určený k dalšímu zpracování (např. primární ropný olej nebo vakuový plynový olej) kromě míchání. Dalším zpracováním se přemění na jednu nebo více složek a/nebo hotové produkty. Tato definice rovněž zahrnuje látky vracené z petrochemického průmyslu do rafinérského průmyslu (např. pyrolitický benzin, C4 frakce, frakce plynového a topného oleje). 4. Aditiva/ oxygenáty Aditiva jsou neuhlovodíkové sloučeniny přidávané do konečného produktu nebo s ním smíchané, aby se upravily vlastnosti paliv (oktan, cetan, vlastnosti za studena atd.): — oxygenáty, jako například alkoholy (methanol, ethanol), ethery (jako např. MTBE (methyltercbutylether), ETBE (ethyltercbutylether), TAME (terciární amyl methyl ether)), — estery (např. řepkového oleje nebo dimethylester atd.), — chemické sloučeniny (jako TML, TEL a detergenty). Poznámka: Množství aditiv/oxygenátů (alkoholů, etherů, esterů a jiných chemických sloučenin) uvedených v této kategorii by se měla vztahovat na množství určená ke smíchání s palivy nebo pro použití jako palivo. 4.1 Z toho: Biosložky (biopaliva) Biosložky do motorového benzinu a nafty. Použije se definice z kapitoly 5 – Obnovitelné zdroje energie a energie z odpadu. Množství kapalných biosložek vykazovaných v této kategorii se vztahuje na biosložky a nikoliv na celkový objem kapalin, do kterých se biosložky míchají. Nezahrnuje celý obchod biosložkami, které nebyly smíchány s pohonnými hmotami pro dopravu (tj. v jejich čisté formě); tyto by se měly vykázat podle kapitoly 5. Biosložky obchodované jako součást pohonných hmot pro dopravu by se měly vykázat v příslušném produktu s vyznačením podílu biosložky. 5. Jiné (ostatní) uhlovodíky Syntetická surová ropa z dehtových písků, ropné břidlice atd., tekuté produkty ze zkapalňování uhlí (viz kapitola 1), tekuté produkty z přeměny zemního plynu na benzin (viz kapitola 2), hydrogenované a emulgované oleje (např. Orimulsion). Nezahrnuje produkci ropné břidlice, pro kterou platí kapitola 1. Produkce břidličné ropy (druhotný produkt) se vykazuje jako „Z ostatních zdrojů“ v kategorii „Jiné uhlovodíky“. 6. Rafinérský plyn (nezkapalněný) Rafinérský plyn zahrnuje směs nekondenzovatelných plynů složených zejména z vodíku, methanu, ethanu a olefinů získaných během destilace surové ropy nebo zpracováním ropných produktů (např. krakování) v rafinériích. Jsou zde zahrnuty také plyny vrácené z petrochemického průmyslu. 7. Ethan Přírodní plynný uhlovodík s nerozvětveným řetězcem (C2H6) extrahovaný ze zemního plynu a toku rafinérských plynů. 8. LPG LPG jsou lehké nasycené parafinické uhlovodíky pocházející z rafinérských procesů, stabilizace surové ropy a zpracovávání zemního plynu. Obsahují zejména propan (C3H8) a butan (C4Hl0) nebo jejich kombinaci. Rovněž by mohly zahrnovat propylen, butylen, isopropylen a isobutylen. LPG se zkapalňuje pod tlakem pro dopravní a skladovací účely. 9. Primární benzin (naphtha) Naphtha je poloprodukt určený pro petrochemický průmysl (např. výroba ethylenu nebo aromatických látek) nebo pro výrobu benzinu reformováním nebo izomerizací v rámci rafinérie. Naphtha představuje materiál s destilačním rozmezím 30 °C až 210 °C či částí tohoto rozmezí. 10. Motorový benzin Motorový benzin sestává ze směsi lehkých uhlovodíků destilujících mezi 35 °C a 215 °C. Používá se jako palivo pro pozemní zážehové motory. Motorový benzin může obsahovat aditiva, oxygenáty a činidla zlepšující oktanové číslo, včetně sloučenin olova jako např. TEL a TML. Zahrnuje mísící složky motorového benzinu (vyjma aditiv/oxygenátů), např. alkyláty, isomeráty, reformáty, štěpený benzin určený pro použití jako hotový motorový benzin. 10.1 Z toho: Biosložky do motorového benzinu Použije se definice z kapitoly 5 – Obnovitelné zdroje energie a energie z odpadu. 11. Letecký benzin Motorový benzin připravený zejména pro letecké pístové motory s oktanovým číslem vhodným pro daný motor, s bodem tuhnutí –60 °C a s destilačním rozmezím obvykle mezi 30 °C a 180 °C. 12. Tryskové palivo benzinového typu (Tryskové palivo naphthového typu nebo JP4) Zahrnuje všechny lehké uhlovodíkové oleje pro použití v leteckých turbínových hnacích jednotkách, s destilačním rozmezím 100 °C až 250 °C. Získávají se mícháním petrolejů a benzinů nebo nafty takovým způsobem, že obsah aromátů nepřesahuje 25 % objemu a tlak par je mezi 13,7 kPa a 20,6 kPa. 13. Tryskové palivo petrolejového typu (letecký petrolej) Destilát používaný pro letecké turbínové hnací jednotky. Obvykle má stejné destilační vlastnosti mezi 150 °C a 300 °C (obvykle ne nad 250 °C) a bod vzplanutí jako petrolej. Kromě toho má zvláštní technické parametry (jako například bod tuhnutí), které určuje Mezinárodní asociace pro leteckou dopravu (IATA). Zahrnuje petrolejové mísicí složky. 13.1 Biosložky do leteckého petroleje Kapalné biosložky (biopaliva) získané z biomasy, které se smíchávají s leteckým petrolejem nebo jej nahrazují. 14. Ostatní petrolej Rafinovaný petrolejový destilát používaný v odvětvích jiných, než je letecká doprava. Destiluje mezi teplotami 150 °C a 300 °C. 15. Plynový olej / motorová nafta (destilovaný topný olej) Plynový olej / motorová nafta je primárně střední destilát destilující mezi 180 °C a 380 °C. Zahrnuje mísící složky. K dispozici je několik druhů podle použití: 15.1 Z toho: Motorová nafta pro silniční dopravu Motorová nafta pro silniční dopravu pro vznětové naftové motory (osobní automobily, nákladní automobily atd.), obvykle s nízkým obsahem síry. 15.1.1 Z 15.1, z toho: Biosložky do motorové nafty Použijí se definice z kapitoly 5 – Obnovitelné zdroje energie a energie z odpadu. 15.2 Z toho: Topný a ostatní plynový olej Lehký topný olej pro průmyslové a obchodní využití, lodní motorová nafta a motorová nafta používaná v železniční dopravě, ostatní plynový olej včetně těžkých plynových olejů, které destilují mezi 380 °C a 540 °C a které se používají jako petrochemické poloprodukty. 16. Topný olej Všechny zbytkové (těžké) topné oleje (včetně těch, které byly získány smísením). Kinematická viskozita je vyšší než 10 cSt při 80 °C. Bod vzplanutí je vždy nad 50 °C a hustota je vždy vyšší než 0,90 kg/l. 16.1 Z toho: nízkosirný Těžký topný olej s obsahem síry nižším než 1 %. 16.2 Z toho: vysokosirný Těžký topný olej s obsahem síry 1 % a více. 17. Lakový a technický benzin Rafinované destilátové poloprodukty při destilaci v rozmezí primárního benzinu/petroleje. Dělí se dále na: Technický benzin (SBP): Lehké oleje destilující v rozmezí 30 °C a 200 °C. Existuje 7 nebo 8 druhů technického benzinu v závislosti na tom, kde se v destilačním rozmezí provede řez. Druhy jsou definovány podle teplotního rozdílu mezi 5 % objemem a 90 % objemem destilačních teplot (který není větší než 60 °C). Lakový benzin: Technický benzin s bodem vzplanutí nad 30 °C. Destilační rozmezí lakového benzinu je mezi 135 °C až 200 °C. 18. Maziva Uhlovodíky vyrobené z destilačních zbytků; používají se zejména ke zmenšení tření mezi povrchy ložisek. Zahrnují všechny hotové třídy mazacích olejů, od vřetenového až po válcový olej a všechny ty, které se používají v mazadlech, motorových olejích a všech třídách základních mazacích olejů. 19. Bitumen (ropný asfalt a asfaltové směsi) Tuhý, polotuhý nebo vazký uhlovodík s koloidní strukturou, hnědé až černé barvy, získávaný jako zbytek při destilaci surové ropy, vakuovou destilací ropných zbytků z atmosférické destilace ropných zbytků. Bitumen se často označuje jako asfalt a používá se zejména při stavbě silnic a na střešní materiál. Zahrnuje zkapalněný a ředěný bitumen. 20. Parafínové vosky Jde o nasycené alifatické uhlovodíky. Tyto vosky jsou zbytky extrahované při odparafinování mazacích olejů. Mají krystalickou strukturu, více či méně jemnou v závislosti na třídě. Jejich hlavní charakteristiky jsou následující: jsou bezbarvé, bez zápachu a průsvitné, s bodem tání nad 45 °C. 21. Ropný koks Černý tuhý zbytek, získávaný hlavně krakováním a karbonizací z ropy získaných poloproduktů, zbytků z vakuové destilace, dehtů a smol v procesech, jako je prodloužené nebo fluidní koksování. Obsahuje zejména uhlík (90 až 95 %) a má nízký obsah popela. Používá se jako surovina do koksárenských pecí v hutnictví železa, pro vytápění, pro výrobu elektrod a pro výrobu chemických látek. Dvěma nejdůležitějšími jakostními druhy jsou „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“. Zahrnuje „katalyzátorový koks“, který se usadí na katalyzátoru během rafinačního procesu; tento koks není obnovitelný a obvykle se spálí jako rafinérské palivo. 22. Ostatní produkty Všechny produkty, které nejsou specifikovány výše, například: dehet a síra. Zahrnuje aromatické látky (např. BTX nebo benzen, toluen a xylen) a olefiny (např. propylen) produkované v rafinériích.

4.2 Seznam agregátů

Následující seznam agregátů se vykazuje za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě, pokud není uvedeno jinak.

4.2.1 Dodávky surové ropy, NGL, rafinérských poloproduktů, aditiv a jiných uhlovodíků

Následující tabulka se vztahuje jen na surovou ropu, zemní plyn kapalný, rafinérské poloprodukty, aditiva/oxygenáty (a jejich bio podíl) a jiné (ostatní) uhlovodíky:

1. Domácí produkce

Nevztahuje se na rafinérské poloprodukty a na biosložky.

2. Z ostatních zdrojů Aditiva, biosložky a jiné uhlovodíky, jejichž výroba již byla zahrnutá v ostatních palivových bilancích. Nevztahuje se na surovou ropu, NGL a rafinérské poloprodukty. 2.1 Z toho: Z uhlí Zahrnuje tekuté produkty vyráběné v provozech na zkapalňování uhlí, tekuté produkty z koksovacích pecí. 2.2 Z toho: Ze zemního plynu Výroba syntetického benzinu může vyžadovat zemní plyn jako surovinu. Množství plynu pro výrobu methanolu se vykazuje podle kapitoly 2, zatímco zde se uvádí příjem methanolu. 2.3 Z toho: Z obnovitelných zdrojů Zahrnuje biosložky (biopaliva), které jsou určeny pro mísení s pohonnými hmotami pro dopravu. Výroba se vykazuje podle kapitoly 5, zde se vykazují množství určená pro mísení.

3. Zpětné toky z petrochemického průmyslu Hotové výrobky nebo polotovary, které se vracejí od koncových spotřebitelů do rafinérií ke zpracování, mísení nebo prodeji. Většinou jsou to vedlejší produkty petrochemické výroby. Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty.

4. Převedené produkty Dovážené ropné produkty, které jsou přeřazeny do kategorie poloprodukty pro další zpracování v rafinérii, bez dodání koncovému spotřebiteli. Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty.

5. Dovoz a vývoz Zahrnuje množství surové ropy a produktů dovážených nebo vyvážených na základě zušlechťovacích dohod (tj. rafinace na účet). Surová ropa a NGL by se měly vykázat jako pocházející ze země hlavního původu; rafinérské poloprodukty a hotové produkty by se měly vykázat jako pocházející ze země poslední konsignace. Zahrnuje jakýkoliv kapalný podíl zemního plynu (tj. LPG) extrahovaný během zpětného zplyňování dováženého zkapalněného zemního plynu a ropné produkty dovážené nebo vyvážené přímo petrochemickým průmyslem. Poznámka: Veškerý obchod s biosložkami (biopalivy), které nebyly smíseny s pohonnými hmotami pro dopravu (tj. v jejich čisté formě), by měl být uveden v dotazníku o obnovitelných zdrojích energie. Zpětný vývoz ropy dovážené na zpracování v celních zónách by měl být zahrnut jako vývoz produktu ze země zušlechtění do konečného místa určení.

6. Přímé užití Surová ropa, NGL, aditiva a oxygenáty (a část, kterou představují biosložky) a jiné uhlovodíky použité přímo bez zpracování v rafinériích ropy. Zahrnuje surovou ropu spalovanou za účelem výroby elektřiny.

7. Změna stavu zásob Tvorba zásob se znázorní záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.

8. Vypočítaný rafinérský vstup Celkové množství produktu vypočítané jako vstup do rafinérského procesu. Definuje se jako: Domácí produkce + Z ostatních zdrojů + Zpětné toky z průmyslu + Převedené produkty + Dovoz – Vývoz – Přímé užití + Změna stavu zásob

9. Statistické rozdíly Definované jako vypočítaný rafinérský vstup minus zjištěný rafinérský vstup.

10. Zjištěný rafinérský vstup Množství naměřená jako vstup do rafinérií.

11. Rafinérské ztráty Rozdíl mezi rafinérským vstupem (zjištěným) a hrubým rafinérským výstupem. Ztráty se mohou vyskytnout během destilačního procesu v důsledku odpařování. Vykazované ztráty jsou kladné. Může dojít k přírůstkům objemu, ale ne k přírůstkům množství.

12. Počáteční a konečné zásoby na území státu celkem Všechny zásoby na území státu, včetně zásob držených vládou, u hlavních spotřebitelů nebo distribučních organizací, zásoby na palubě připlouvajících zámořských lodí, zásoby v celních zónách a zásoby držené pro jiné, ať už na základě dvoustranné mezivládní dohody nebo nikoliv. Počátečními a konečnými zásobami se rozumí k prvnímu nebo k poslednímu dni vykazovaného období.

13. Výhřevnost Produkce, dovoz a vývoz a celkový průměr.

4.2.2 Dodávky ropných produktů

Následující tabulka se vztahuje na hotové výrobky (rafinérský plyn, ethan, LPG, primární benzin (naphtha), motorový benzin včetně biosložek do motorového benzinu, letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu, tryskové palivo petrolejového typu včetně jeho biosložek, ostatní petrolej, plynový olej / motorová nafta, nízkosirný a vysokosirný topný olej, lakový a technický benzin, maziva, bitumen, parafinové vosky, ropný koks a ostatní produkty). Surová ropa a NGL použité k přímému spálení by měly být zahrnuty do dodávek hotových výrobků a převodů meziproduktů (poloproduktů).

1. Příjmy primárních produktů

Zahrnuje množství domácí nebo dovážené surové ropy (včetně kondenzátů) a domácí NGL použité přímo bez zpracování v rafinérii ropy a množství zpětných toků z petrochemického průmyslu, která, ačkoliv nejsou primárním palivem, se použijí přímo.

2. Hrubý rafinérský výstup

Výroba hotových výrobků v rafinérii nebo mísírně.

Nezahrnuje rafinérské ztráty, ale zahrnuje rafinérské palivo.

3. Recyklované výrobky

Hotové výrobky, které podruhé projdou obchodní sítí poté, co již byly jednou dodány koncovému spotřebiteli (např. použitá maziva, která se znovu zpracovávají). Tato množství by se měla rozlišovat od petrochemických zpětných toků.

4. Rafinérské palivo

Ropné produkty spotřebované jako podpora provozu rafinérie.

Nezahrnuje produkty použité ropnými společnostmi vně rafinačního procesu, tj. zásobníky nebo ropné tankery.

Zahrnuje paliva použitá v rafinériích na výrobu elektřiny a tepla na prodej.

4.1 Z toho: Užité k výrobě elektřiny Množství užitá k výrobě elektřiny v zařízeních v rafinériích.

4.2 Z toho: Užité pro kogeneraci Množství užitá v teplárnách v rafinériích.

4.3 Z toho: Užité k výrobě tepla Množství užitá k výrobě tepla v rafinériích.

5. Dovoz a vývoz

6. Mezinárodní námořní zásobníky

7. Převod meziproduktů (poloproduktů)

Množství přeřazená do jiné kategorie buď proto, že se změnila jejich specifikace, nebo že jsou smísena v jiném produktu.

Záporný zápis pro jeden výrobek je kompenzován kladným zápisem (nebo několika zápisy) pro jeden výrobek nebo několik výrobků a naopak; celkový čistý výsledek by měl být nula.

8. Převedené produkty

Dovážené ropné produkty, které jsou přeřazeny do kategorie poloprodukty pro další zpracování v rafinérii, bez dodání koncovému spotřebiteli.

9. Změna stavu zásob

Tvorba zásob se znázorní záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.

10. Vypočítané hrubé vnitrozemské dodávky

Toto je definováno jako:

Příjmy primárních produktů + Hrubý rafinérský výstup + Recyklované výrobky – Rafinérské palivo + Dovoz – Vývoz – Mezinárodní námořní zásobníky + Převody meziproduktů – Převedené produkty + Změna stavu zásob

11. Statistické rozdíly

Definované jako vypočítaná hrubá vnitrozemská dodávka minus zjištěná.

12. Zjištěné hrubé vnitrozemské dodávky

Zjištěná dodávka hotových ropných produktů z primárních zdrojů (např. rafinérií, mísíren atd.) na tuzemský trh.

Tento údaj se může lišit od vypočítaného údaje v důsledku například rozdílů v působnosti a/nebo rozdílů v definici v různých systémech výkaznictví.

12.1 Z toho: Hrubé dodávky do petrochemie Množství paliv dodaná do petrochemického průmyslu.

12.2 Z toho: Energetické užití v petrochemii Množství ropy použitá jako palivo pro petrochemické procesy, jako je krakování parou.

12.3 Z toho: Neenergetické užití v petrochemii Množství ropy použité v petrochemickém průmyslu za účelem výroby ethylenu, propylenu, butylenu, syntetického plynu, aromatických látek, butadienu a jiných surovin na bázi uhlovodíků v procesech, jako je krakování parou, aromatické provozy a reformování parou. Nezahrnuje množství ropy použitá pro palivové účely.

13. Zpětné toky z petrochemického průmyslu do rafinérií

14. Počáteční a konečný stav zásob

Všechny zásoby na území státu, včetně zásob držených vládou, u hlavních spotřebitelů nebo distribučních organizací, zásoby na palubě připlouvajících zámořských lodí, zásoby v celních zónách a zásoby držené pro jiné, ať už na základě dvoustranné mezivládní dohody nebo nikoliv. Počátečními a konečnými zásobami se rozumí k prvnímu nebo k poslednímu dni vykazovaného období.

15. Změna stavu zásob ve veřejných zařízeních

Změny v zásobách, které jsou drženy veřejnými zařízeními a nejsou zahrnuty ve stavu zásob a změnách stavu zásob vykázaných jinde. Tvorba zásob se znázorní záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.

Případně zahrnuje surovou ropu a NGL použité pro přímé spálení.

16. Výhřevnost hrubých vnitrozemských dodávek

4.2.3 Hrubé vnitrozemské dodávky podle sektorů

V následujících tabulkách se na surovou ropu, zemní plyn kapalný, rafinérský plyn, ethan, LPG, primární benzin (naphthu), motorový benzin celkem a jeho biosložky, letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu, tryskové palivo petrolejového typu celkem a jeho biosložky, ostatní petrolej, plynový olej / motorovou naftu (a jeho/její frakce motorové nafty pro silniční dopravu, topný a ostatní plynový olej, biosložky do motorové nafty a plynový olej / motorovou naftu bez biosložek), topný olej celkem (včetně jeho nízkosirných a vysokosirných frakcí), lakový a technický benzin, maziva, bitumen, parafinové vosky, ropný koks a ostatní ropné produkty vztahují následující agregáty.

Je třeba vykázat množství týkající se energetického užití a neenergetického užití a jejich celkový úhrn.

1. Transformační sektor celkem

Celková množství paliv použitých pro primární nebo sekundární přeměnu energie.

1.1 Z toho: Veřejné elektrárny

1.2 Z toho: Závodní elektrárny

1.3 Z toho: Veřejné teplárny

1.4 Z toho: Závodní teplárny

1.5 Z toho: Veřejné výtopny

1.6 Z toho: Závodní výtopny

1.7 Z toho: Plynárny / zplyňovací zařízení

1.8 Z toho: Pro smíšený zemní plyn

1.9 Z toho: Koksovny

1.10 Z toho: Vysoké pece

1.11 Z toho: Petrochemický průmysl

1.12 Z toho: Černouhelné briketárny

1.13 Z toho: Jinde neuvedené – Transformace

2. Energetický sektor celkem

Celkové množství užité jako energie v energetickém sektoru.

2.1 Z toho: Uhelné doly

2.2 Z toho: Těžba ropy a plynu

2.3 Z toho: Koksovny

2.4 Z toho: Vysoké pece

2.5 Z toho: Plynárny

2.6 Z toho: Energetická zařízení Elektrárny, teplárny a výtopny

2.7 Z toho: Jinde neuvedené – Energie

3. Distribuční ztráty

Ztráty vzniklé vně rafinérie v důsledku dopravy a distribuce.

Zahrnuje ztráty v potrubí.

4. Konečná spotřeba energie

5. Průmysl

5.1 Z toho: Hutnictví železa

5.2 Z toho: Chemický a petrochemický průmysl

5.3 Z toho: Hutnictví neželezných kovů

5.4 Z toho: Výroba nekovových minerálních výrobků

5.5 Z toho: Dopravní zařízení

5.6 Z toho: Strojírenství

5.7 Z toho: Těžební průmysl

5.8 Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků

5.9 Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský

5.10 Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl

5.11 Z toho: Stavebnictví

5.12 Z toho: Textilní a kožedělný průmysl

5.13 Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl

6. Sektor dopravy

6.1 Z toho: Mezinárodní letecká doprava

6.2 Z toho: Vnitrostátní letecká doprava

6.3 Z toho: Silniční

6.4 Z toho: Železniční

6.5 Z toho: Vnitrostátní plavba

6.6 Z toho: Potrubní doprava

6.7 Z toho: Jinde neuvedené – Doprava

7. Ostatní sektory

7.1 Z toho: Obchod a veřejné služby

7.2 Z toho: Domácnosti 7.2.1 Domácnosti, z toho: Vytápění vnitřních prostor 7.2.2 Domácnosti, z toho: Chlazení vnitřních prostor 7.2.3 Domácnosti, z toho: Ohřev vody 7.2.4 Domácnosti, z toho: Vaření 7.2.5 Domácnosti, z toho: Ostatní konečné užití

7.3 Z toho: Zemědělství/Lesnictví

7.4 Z toho: Rybolov

7.5 Z toho: Jinde neuvedené – Ostatní

8. Neenergetické užití celkem

Množství použitá jako suroviny v různých sektorech a nespotřebovaná jako palivo nebo netransformovaná do jiného paliva. Tato množství jsou zahrnuta v agregátech uvedených výše.

8.1 Z toho: Transformační sektor

8.2 Z toho: Energetický sektor

8.3 Z toho: Sektor dopravy

8.4 Z toho: Průmysl 8.4.1 Průmysl, z toho: Chemický (včetně petrochemického)

8.5 Z toho: Ostatní sektory

4.2.4 Dovoz a vývoz

Dovoz podle země původu a vývoz podle země určení. Viz rovněž poznámky pod 4.2.1, agregát č. 5.

4.3 Jednotky měření







1. Energetická množství 103 tun 2. Výhřevnost MJ/tuna

4.4 Výjimky

Kypr je osvobozen od vykazování agregátů definovaných v části 4.2.3 bodech 7 (Ostatní sektory) a 8 (Neenergetické užití celkem); vykazují se jen celkové hodnoty.

5. OBNOVITELNÉ ZDROJE ENERGIE A ENERGIE Z ODPADU

5.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje

Pokud není uvedeno jinak, tento sběr údajů se vztahuje na všechny následující energetické produkty:







Energetické produkty Definice 1. Vodní energie Potenciální a kinetická energie vody přeměněná na elektřinu v hydroelektrárnách. Je třeba zahrnout přečerpávací vodní elektrárny. Výrobu je třeba vykazovat za elektrárny o velikosti < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW a za přečerpávací vodní elektrárny. 2. Geotermální Energie dostupná jako teplo vyzařované ze zemské kůry obvykle ve formě horké vody nebo páry. Produkce této energie je rozdílem mezi entalpií kapaliny produkované ve vrtu a entalpií kapaliny, se kterou se nakonec nakládá. Využívá se ve vhodných lokalitách: — pro výrobu elektřiny využitím suché páry nebo vysoké entalpie solanky po odpaření, — přímo jako teplo pro dálkové vytápění, zemědělství atd. 3. Solární energie Sluneční záření využívané pro výrobu teplé vody a elektřiny. Výrobou této energie je teplo dostupné pro přenosové médium tepla, tj. dopadající solární energie snížená o optické ztráty a ztráty v kolektorech. Pasivní solární energie pro přímé vytápění, chlazení a osvětlení obydlí a jiných budov se nezahrnuje. 3.1 Z toho: Solární fotovoltaická Sluneční světlo přeměněné na elektřinu použitím solárních článků vyrobených většinou z polovodičových materiálů, které při vystavení světlu generují elektřinu. 3.2 Z toho: Solární termická Teplo ze slunečního záření; může se jednat o: a) solární termické elektrárny nebo b) zařízení pro výrobu domácí teplé vody nebo pro sezónní vytápění bazénů (např. ploché kolektory, zejména termosifonového typu). 4. Přílivová, vlnová, oceánská Mechanická energie získaná z pohybu přílivu, vln nebo oceánských proudů a využívaná pro výrobu elektřiny. 5. Větrná Kinetická energie větru využitá pro výrobu elektřiny ve větrných turbinách. 6. Průmyslový odpad (neobnovitelný) Vykazují se odpady průmyslového neobnovitelného původu (pevné nebo kapalné) spalované přímo pro výrobu elektřiny nebo tepla. Množství paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti. Obnovitelný průmyslový odpad by se měl vykazovat v kategoriích „Pevná biopaliva“, „Bioplyn“ a/nebo „Kapalné biosložky (kapalná biopaliva)“. 7. Komunální odpad Odpady produkované domácnostmi, nemocnicemi a terciárním sektorem spalované ve specifických zařízeních, na bázi výhřevnosti. 7.1 Z toho: Obnovitelný Podíl komunálního odpadu, jenž je biologického původu. 7.2 Z toho: Neobnovitelný Podíl komunálního odpadu, jenž je nebiologického původu. 8. Pevná biopaliva Jde o organický, nefosilní materiál biologického původu, jenž může být použit jako palivo pro výrobu tepla nebo výrobu elektřiny. Zahrnuje: 8.1 Z toho: Dřevěné uhlí Pevný zbytek destruktivní destilace a pyrolýzy dřeva a jiných rostlinných látek. 9. Bioplyn Plyn složený převážně z methanu a oxidu uhličitého produkovaného anaerobní digescí biomasy. 10. Kapalné biosložky (kapalná biopaliva) Množství kapalných biosložek vykázaných v této kategorii by se mělo vztahovat na množství biosložek a nikoliv na celkový objem kapalin, do kterých se biosložky míchají. U konkrétního případu dovozu a vývozu kapalných biosložek jde jen o obchod s množstvím, které nebylo smícháno s pohonnými hmotami pro dopravu (tj. v jejich čisté formě); obchod s kapalnými biosložkami smíchanými s pohonnými hmotami pro dopravu by se měl vykazovat v kapitole 4 v údajích o ropě. Jedná se o následující kapalné biosložky: 10.1 Z toho: Biosložky do motorového benzinu Tato kategorie zahrnuje bioethanol (ethanol produkovaný z biomasy nebo biologického rozkladu odpadů), biomethanol (methanol produkovaný z biomasy nebo biologického rozkladu odpadů), bioETBE (ethyl-tercio-butyl-ether produkovaný na bázi bioethanolu; objemové procento biosložky v bioETBE je 47 %) a bioMTBE (methyl-tercio-butyl-ether produkovaný na bázi biomethanolu: objemové procento biosložky v bioMTBE je 36 %). 10.1.1 Z biosložek do motorového benzinu, z toho: Bioethanol Ethanol produkovaný z biomasy a/nebo biologického rozkladu odpadů. 10.2 Z toho: Biosložky do motorové nafty Tato kategorie zahrnuje bionaftu (methylester produkovaný z rostlinného nebo živočišného oleje, s kvalitou nafty), biodimethylether (dimethylether produkovaný z biomasy), Fischer-Tropsch (bionaftu získávanou na základě Fischer-Tropschovy syntézy z biomasy), bioolej extrahovaný za studena (olej produkovaný z olejnatých semen jen mechanickým zpracováním) a všechny ostatní kapalné biosložky, která jsou přidávány, smíchávány s motorovou naftou nebo používány přímo jako motorová nafta. 10.3 Biosložky do leteckého petroleje Kapalné biosložky (biopaliva) získané z biomasy, které se smíchávají s leteckým petrolejem nebo jej nahrazují. 10.4 Ostatní kapalné biosložky Kapalné biosložky použité přímo jako palivo, nezahrnuté v biosložkách do motorového benzinu nebo nafty.

5.2 Seznam agregátů

Následující seznam agregátů se vykazuje za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě, pokud není uvedeno jinak.

5.2.1 Hrubá výroba elektřiny a tepla

Elektřina a teplo vyrobené z energetických produktů zmíněných v bodě 5.1 (kromě dřevěného uhlí, biosložek do motorového benzinu a biosložek do leteckého petroleje) se vykazují zvlášť vždy, kde je to použitelné:

— za výrobce s hlavní činnosti a za závodní výrobce,

— za zařízení vyrábějící pouze elektřinu, zařízení vyrábějící pouze teplo a teplárny.

Tento požadavek se netýká dřevěného uhlí. Z kapalných biosložek (biopaliv) jsou vyňaty biosložky do motorového benzinu a biosložky do leteckého petroleje. Údaje za vodní elektrárny je třeba dále členit podle elektrického výkonu: elektrárny s výkonem do 1 MW, 1 až 10 MW a více než 10 MW.

5.2.2 Dodavatelský sektor a transformační sektor

Množství energetických produktů, které jsou uvedeny v bodě 5.1 (kromě vodní energie, solární fotovoltaické energie, přílivové, vlnové a oceánské a větrné energie) a použité v dodavatelském sektoru a transformačním sektoru, se vykazují za následující agregáty:

1. Produkce

2. Dovoz

3. Vývoz

4. Změna stavu zásob

Tvorba zásob se znázorní záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.

5. Hrubá spotřeba

6. Statistické rozdíly

7. Transformační sektor celkem

Množství obnovitelných zdrojů a odpadů použitých pro přeměnu primárních forem energie na sekundární (např. skládkové plyny na elektřinu) nebo použitých při transformaci na odvozené energetické produkty (např.: bioplyn užitý pro smíšený zemní plyn).

7.1 Z toho: Veřejné elektrárny

7.2 Z toho: Veřejné teplárny

7.3 Z toho: Veřejné výtopny

7.4 Z toho: Závodní elektrárny

7.5 Z toho: Závodní teplárny

7.6 Z toho: Závodní výtopny

7.7 Z toho: Černouhelné briketárny Množství obnovitelných zdrojů a odpadů použitá k výrobě černouhelných briket. Obnovitelné zdroje a odpady použité pro vytápění a provoz zařízení se musí vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

7.8 Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny Množství obnovitelných zdrojů a odpadů použitá k výrobě hnědouhelných briket. Obnovitelné zdroje a odpady použité pro vytápění a provoz zařízení se musí vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

7.9 Z toho: Energoplyn (generátorový plyn) Množství obnovitelných zdrojů a odpadů použitá na výrobu energoplynu. Obnovitelné zdroje a odpady použité pro vytápění a provoz zařízení se musí vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

7.10 Z toho: Vysoké pece Množství obnovitelné energie (např. dřevěného uhlí) transformované ve vysokých pecích. Obnovitelná energie použitá na vytápění a provoz zařízení by se neměla vykazovat zde; měla by se vykazovat jako spotřeba v energetickém sektoru.

7.11 Z toho: Mísírny zemního plynu Množství bioplynů smíchaných se zemním plynem, jež se vstřikují do sítě zemního plynu.

7.12 Z toho: Smíchaná s motorovým benzinem / motorovou naftou / petrolejem Množství kapalných biosložek, která nejsou dodávána ke konečné spotřebě, ale jsou použitá s ostatními ropnými produkty vykazovanými v dotazníku o ropě.

7.13 Z toho: Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí Množství dřeva použitá k výrobě dřevěného uhlí.

7.14 Z toho: Jinde neuvedené – Transformace

5.2.3 Energetický sektor

Množství energetických produktů, které jsou uvedeny v bodě 5.1 (kromě vodní energie, solární fotovoltaické energie, přílivové, vlnové a oceánské energie a větrné energie) a použité v energetickém sektoru nebo pro konečnou spotřebu se vykazují za následující agregáty:

1. Energetický sektor celkem

Obnovitelné zdroje energie a odpady spotřebované energetickým průmyslem na podporu transformační činnosti. Například obnovitelné zdroje energie a odpady použité pro vytápění, osvětlení nebo provoz pump/kompresorů.

Množství obnovitelných zdrojů energie a odpadů transformovaná do jiné energetické formy by se měla vykazovat v transformačním sektoru.

1.1 Z toho: Zařízení na zplyňování

1.2 Z toho: Veřejné elektrárny, teplárny a výtopny

1.3 Z toho: Uhelné doly

1.4 Z toho: Černouhelné briketárny

1.5 Z toho: Koksovny

1.6 Z toho: Rafinérie ropy

1.7 Z toho: Hnědouhelné/rašelinové briketárny

1.8 Z toho: Energoplyn (generátorový plyn)

1.9 Z toho: Vysoké pece

1.10 Z toho: Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí

1.11 Z toho: Jinde neuvedené

2. Distribuční ztráty

Všechny ztráty vzniklé v důsledku dopravy a distribuce.

5.2.4 Konečné užití energie

Množství energetických produktů, které jsou uvedeny v bodě 5.1 (kromě vodní energie, solární fotovoltaické energie, přílivové, vlnové a oceánské energie a větrné energie), se musí vykazovat za následující agregáty:

1. Konečná spotřeba energie

2. Průmysl

2.1 Z toho: Hutnictví železa

2.2 Z toho: Chemický a petrochemický průmysl

2.3 Z toho: Hutnictví neželezných kovů

2.4 Z toho: Výroba nekovových minerálních výrobků

2.5 Z toho: Dopravní zařízení

2.6 Z toho: Strojírenství

2.7 Z toho: Těžební průmysl

2.8 Z toho: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků

2.9 Z toho: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský

2.10 Z toho: Dřevařský a dřevozpracující průmysl

2.11 Z toho: Stavebnictví

2.12 Z toho: Textilní a kožedělný průmysl

2.13 Z toho: Jinde neuvedené – Průmysl

3. Sektor dopravy

3.1 Z toho: Železniční

3.2 Z toho: Silniční

3.3 Z toho: Vn