02000A1215(01) — CS — 01.01.2017 — 003.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:







(*) Tento akt nebyl nikdy publikován v češtině.









▼B

DOHODA O PARTNERSTVÍ

mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000

OBSAH PREAMBULE ČÁST 1: OBECNÁ USTANOVENÍ Hlava I Cíle, zásady a aktéři Kapitola 1: Cíle a zásady Kapitola 2: Aktéři partnerství Hlava II Politický rozměr ČÁST 2: INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ ČÁST 3: STRATEGIE SPOLUPRÁCE Hlava I Rozvojové strategie Kapitola 1: Obecný rámec Kapitola 2: Oblasti podpory Oddíl 1: Hospodářský rozvoj Oddíl 2: Sociální a lidský rozvoj Oddíl 3: Regionální spolupráce a integrace Oddíl 4: Tematické a průřezové otázky Hlava II Hospodářská a obchodní spolupráce Kapitola 1: Cíle a zásady Kapitola 2: Nové obchodní dohody Kapitola 3: Spolupráce na mezinárodních fórech Kapitola 4: Obchod službami Kapitola 5: Oblasti související s obchodem Kapitola 6: Spolupráce v ostatních oblastech ČÁST 4: ROZVOJOVÁ FINANČNÍ SPOLUPRÁCE Hlava I Obecná ustanovení Kapitola 1: Cíle, zásady, pokyny a způsobilost Kapitola 2: Rozsah a povaha financování Hlava II Finanční spolupráce Kapitola 1: Finanční prostředky Kapitola 2: Podpora v zadluženosti a podpora strukturálních úprav Kapitola 3: Podpora v případě vnějších otřesů Kapitola 4: Podpora odvětvových politik Kapitola 5: Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráce Kapitola 6: Humanitární pomoc, pomoc při mimořádných událostech a následná pomoc Kapitola 7: Podpora investic a rozvoje soukromého sektoru Hlava III Technická spolupráce Hlava IV Postupy a systémy řízení ČÁST 5: OBECNÁ USTANOVENÍ PRO NEJMÉNĚ ROZVINUTÉ, VNITROZEMSKÉ A OSTROVNÍ STÁTY AKT Kapitola 1: Obecná ustanovení Kapitola 2: Nejméně rozvinuté státy AKT Kapitola 3: Vnitrozemské státy AKT Kapitola 4: Ostrovní státy AKT ČÁST 6 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ







PREAMBULE S OHLEDEM na Smlouvu o založení Evropského společenství na jedné straně a na dohodu z Georgetownu, zakládající skupinu afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na straně druhé; POTVRZUJÍCE svůj závazek společně pracovat na dosažení cílů vymýcení chudoby, udržitelného rozvoje a postupné integrace států AKT do světové ekonomiky; PROHLAŠUJÍCE své rozhodnutí formou spolupráce podstatně přispět k hospodářskému, sociálnímu a kulturnímu rozvoji států AKT a k většímu blahobytu jejich obyvatel, pomoci jim čelit výzvám globalizace a upevnit partnerství AKT-EU ve snaze dát procesu globalizace silnější sociální rozměr; ZNOVU POTVRZUJÍCE svou ochotu oživit svůj zvláštní vztah a provádět souhrnný a integrovaný přístup k posílenému partnerství založenému na politickém dialogu, rozvojové spolupráci a hospodářských a obchodních vztazích; UZNÁVAJÍCE, že politické prostředí zaručující mír, bezpečnost a stabilitu, úctu k lidským právům, demokratickým zásadám a právnímu státu, a řádnou správu věcí veřejných je nedílnou součástí dlouhodobého rozvoje; uznávajíce, že odpovědnost za vybudování takového prostředí spočívá zejména na zúčastněných zemích; UZNÁVAJÍCE, že zdravá a udržitelná hospodářská politika je předpokladem rozvoje; S ODVOLÁNÍM na zásady Charty Organizace spojených národů a připomínajíce Všeobecnou deklaraci lidských práv, závěry Vídeňské konference o lidských právech z roku 1993, úmluvy o občanských a politických právech a hospodářských, sociálních a kulturních právech, Úmluvu o právech dítěte, Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen, Mezinárodní úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace, Ženevské úmluvy z roku 1949 a další nástroje mezinárodního humanitárního práva, Úmluvu o právním postavení osob bez státní příslušnosti z roku 1954, Ženevskou úmluvu o právním postavení uprchlíků z roku 1951 a Newyorský protokol o právním postavení uprchlíků z roku 1967; S OHLEDEM na úmluvu Rady Evropy na ochranu lidských práv a základních svobod, Africkou chartu o ochraně lidských práv a práv národů a Americkou úmluvu o lidských právech jako pozitivní regionální příspěvky k dodržování lidských práv v Evropské unii a státech AKT; ▼M4 ZNOVU POTVRZUJÍCE, že nejzávažnější zločiny, které znepokojují mezinárodní společenství, nesmějí být ponechávány bez trestu a že jejich účinné stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a zlepšením celosvětové spolupráce; MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že zřízení a účinné fungování Mezinárodního trestního soudu představuje významný prvek vývoje směrem k míru a mezinárodní spravedlnosti; ▼M10 PŘIPOMÍNAJÍCE prohlášení hlav států a předsedů vlád států AKT z následných vrcholných schůzek; MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že rozvojové cíle tisíciletí vycházející z prohlášení přijatého Valným shromážděním Organizace spojených národů v roce 2000 u příležitosti Summitu tisíciletí, zejména vymýcení extrémní chudoby a hladu, a rovněž rozvojové cíle a zásady dohodnuté na konferencích Organizace spojených národů poskytují jasnou vizi a musí být oporou spolupráce AKT-EU v rámci této dohody; uznávajíce, že EU a státy AKT musí společně usilovat o urychlení pokroku při plnění rozvojových cílů tisíciletí; ▼M10 ZTOTOŽŇUJÍCE SE s programem efektivní pomoci, zahájeným na fóru v Římě, potvrzeným v Paříži a dále rozvinutým v akčním programu z Akkry; ▼M10 VĚNUJÍCE zvláštní pozornost příslibům učiněným a cílům schváleným na významných konferencích OSN a dalších mezinárodních konferencích a uznávajíce potřebu podniknout další kroky pro dosažení cílů a provádění akčních programů, jež byly na těchto fórech vypracovány; ▼M10 VĚDOMY SI významných celosvětových ekologických problémů, jež přináší změna klimatu, a hluboce znepokojeny tím, že nejzranitelnější obyvatelstvo žije v rozvojových zemích, především v nejméně rozvinutých zemích a v malých ostrovních státech AKT, kde jsou životní podmínky a udržitelný rozvoj ohrožovány jevy spojenými s klimatem, jako je zvyšování hladiny moří, eroze pobřeží, povodně, sucha a desertifikace; ▼B ODHODLÁNY dodržovat základní pracovní práva, s přihlédnutím k zásadám stanoveným v příslušných úmluvách Mezinárodní organizace práce; PŘIPOMÍNAJÍCE závazky v rámci Světové obchodní organizace, SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:







ČÁST 1

OBECNÁ USTANOVENÍ







HLAVA I

CÍLE, ZÁSADY A AKTÉŘI







KAPITOLA 1

Cíle a zásady

Článek 1

Cíle partnerství

Společenství a jeho členské státy na jedné straně a státy AKT na straně druhé (dále jen „strany“) uzavírají tuto dohodu s cílem podpořit a urychlit hospodářský, kulturní a sociální rozvoj států AKT, s cílem přispět k míru a bezpečnosti a podpořit stabilní a demokratické politické prostředí.

Partnerství se zaměří na cíl omezení a případného vymýcení chudoby v souladu s cíli udržitelného rozvoje a postupné integrace států AKT do světové ekonomiky.

▼M10

Tyto cíle a mezinárodní závazky stran, včetně rozvojových cílů tisíciletí, jsou zdrojem všech rozvojových strategií a dosahuje se jich prostřednictvím integrovaného přístupu, současně s ohledem na politické, hospodářské, sociální, kulturní a environmentální aspekty rozvoje. Partnerství poskytuje souvislý podpůrný rámec pro rozvojové strategie, přijaté každým státem AKT.

Součástí tohoto rámce je udržení ekonomického růstu, rozvoj soukromého sektoru, zvýšení zaměstnanosti a zlepšení přístupu k výrobním prostředkům. Podporuje se úcta k právům jednotlivce a uspokojování základních potřeb, povzbuzování sociálního rozvoje a podmínek rovného rozdělování plodů růstu. Povzbuzují a podporují se regionální a subregionální integrační procesy, které napomáhají integraci zemí AKT do světového hospodářství v oblasti obchodu a soukromých investic. Nedílnou součástí tohoto přístupu je budování kapacit účastníků v oblasti rozvoje a zlepšování institucionálního rámce nutného pro sociální soudržnost, pro fungování demokratické společnosti a tržního hospodářství a pro zrod aktivní a organizované občanské společnosti. Systematická pozornost se věnuje situaci žen a otázkám rovnosti mužů a žen ve všech oblastech - politické, ekonomické a sociální. Zásady udržitelného rozvoje přírodních zdrojů a životního prostředí, včetně změny klimatu, se uplatňují a integrují na všech úrovních partnerství.

Článek 2

Hlavní zásady

Spolupráce AKT-ES, založená na právně závazném systému a existenci společných orgánů, se řídí mezinárodně schváleným programem efektivní pomoci týkajícím se vlastnictví, sbližování, harmonizace, řízení pomoci zaměřeného na výsledky a vzájemné odpovědnosti, uskutečňovaným v souladu s těmito hlavními zásadami:

— rovnost partnerů a vlastnictví v rozvojových strategiích: pro účely provádění cílů partnerství určují státy AKT rozvojové strategie pro své ekonomiky a společnosti s veškerou svrchovaností a s náležitým zřetelem k podstatným a základním prvkům uvedeným v článku 9; partnerství podporuje vlastnictví dotyčných zemí a obyvatel v rozvojových strategiích; rozvojoví partneři EU uvedou své programy do souladu s těmito strategiemi,

— účast: kromě ústřední vlády jako hlavního partnera je partnerství otevřeno parlamentům a místním orgánům států AKT, jakož i různým ostatním účastníkům s cílem podpořit integraci všech složek společnosti, včetně soukromého sektoru a organizací občanské společnosti, do hlavního proudu politického, hospodářského a společenského života,

— klíčová úloha dialogu a plnění vzájemných závazků a odpovědnost: závazky přijaté stranami v rámci jejich dialogu jsou ústředním bodem jejich vztahů partnerství a spolupráce; strany úzce spolupracují při určování a provádění potřebných procesů sbližování a harmonizace mezi dárci s cílem zajistit v těchto procesech klíčovou úlohu států AKT,

— diferenciace a regionalizace: dohody o spolupráci a priority spolupráce se liší podle úrovně rozvoje partnera, jeho potřeb, výsledků a dlouhodobé rozvojové strategie. Nejméně rozvinutým zemím se poskytuje zvláštní zacházení. Přihlédne se ke zranitelnosti vnitrozemských a ostrovních států. Zvláštní důraz se klade na regionální integraci, a to i na kontinentální úrovni.

▼B

Článek 3

Dosažení cílů této dohody

Strany podniknou, každá do té míry, do jaké je zapojena v rámci této dohody, veškerá vhodná opatření, obecná či konkrétní, k zajištění plnění závazků vyvstávajících z této dohody a k usnadnění dosažení jejích cílů. Zdrží se všech opatření, která by mohla tyto cíle ohrozit.







KAPITOLA 2

Aktéři partnerství

▼M10

Článek 4

Obecný přístup

Státy AKT určují rozvojové zásady, strategie a modely svých ekonomik a společností s veškerou svrchovaností. Se Společenstvím zakládají programy spolupráce podle této dohody. Strany však uznávají doplňkovou úlohu nestátních účastníků, národních parlamentů států AKT a místních decentralizovaných orgánů a jejich potenciál přispět k procesu rozvoje, především na státní a regionální úrovni. Za tímto účelem a za podmínek stanovených v této dohodě – nestátní účastníci, národní parlamenty států AKT a místní decentralizované orgány tam, kde je to vhodné:

— jsou zapojeni a informováni o konzultacích týkajících se politik a strategií spolupráce, o prioritách spolupráce, zejména v oblastech, které se jich týkají nebo je přímo ovlivňují, a o politickém dialogu,

— obdrží podporu v oblasti budování kapacit v kritických oblastech s cílem jednak posílit kapacity těchto účastníků, zejména pokud jde o organizaci a zastupování a zřizování konzultačních mechanismů zahrnujících komunikační kanály a dialog, a jednak podpořit strategická spojenectví.

Tam, kde je to vhodné, nestátní účastníci a místní decentralizované orgány:

— obdrží finanční prostředky za podmínek stanovených v této dohodě s cílem podpořit místní rozvojové procesy,

— jsou zapojeni do provádění projektů a programů spolupráce v oblastech, které se jich týkají nebo ve kterých mají tito účastníci komparativní výhodu.

▼B

Článek 5

Informace

Spolupráce podporuje operace pro poskytování více informací a vytváření větší informovanosti o základních rysech partnerství AKT-EU. Spolupráce rovněž:

— povzbuzuje partnerství a buduje vazby mezi aktéry AKT a EU,

— posiluje síťovou spolupráci a výměnu zkušeností mezi aktéry.

Článek 6

Definice

▼M10

1. K účastníkům spolupráce patří:

a) státní (místní, regionální a celostátní) účastníci, včetně národních parlamentů států AKT;

b) regionální organizace států AKT a Africká unie; Pro účely této dohody zahrnuje pojem „regionální organizace či úroveň“ také subregionální organizace či úrovně;

c) nestátní účastníci:

— soukromý sektor,

— hospodářští a sociální partneři, včetně odborových organizací,

— občanská společnost ve všech svých podobách podle vnitrostátní charakteristiky.

▼B

2. Uznání ►M10 nestátních účastníků ◄ stranami závisí na rozsahu, ve kterém řeší potřeby obyvatel, na jejich specifických schopnostech a na tom, zda jsou organizováni a řízeni demokraticky a transparentně.

Článek 7

Budování kapacit

Příspěvek občanské společnosti k rozvoji lze zvýšit posílením komunitních organizací a neziskových nevládních organizací ve všech oblastech spolupráce. To vyžaduje:

— povzbuzení a podporu vytváření a rozvoje takových organizací,

— tvorbu režimů pro zapojení těchto organizací do navrhování, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.







HLAVA II

POLITICKÝ ROZMĚR

▼M10

Článek 8

Politický dialog

1. Strany se pravidelně účastní komplexního, vyváženého a hlubokého politického dialogu vedoucího k závazkům na obou stranách.

2. Cílem tohoto dialogu je výměna informací, podpora vzájemného porozumění a usnadnění zavádění dohodnutých priorit a společných agend, zejména uznáváním existujících vazeb mezi různými aspekty vztahů mezi stranami a různými oblastmi spolupráce stanovenými v této dohodě. Dialog usnadňuje konzultace mezi stranami a posiluje jejich spolupráci na mezinárodních fórech a dále prosazuje a podporuje systém účinného multilateralismu. Cíle dialogu rovněž zahrnují předcházení vzniku situací, ve kterých by jedna strana mohla považovat za nutné využít konzultační postupy podle článků 96 a 97.

3. Dialog zahrnuje veškeré cíle stanovené v této dohodě, stejně jako otázky společného, obecného nebo regionálního zájmu včetně záležitostí týkajících se regionální a kontinentální integrace. Prostřednictvím dialogu strany přispívají k míru, bezpečnosti a stabilitě a podporují stabilní a demokratické politické prostředí. Dialog zahrnuje strategie spolupráce, včetně programu účinnosti pomoci, stejně jako globální a odvětvové politiky, zahrnující i životní prostředí, změnu klimatu, rovnost mužů a žen, migraci a otázky související s kulturním dědictvím. Zabývá se rovněž globálními a odvětvovými politikami obou stran, jež by mohly ovlivnit plnění cílů rozvojové spolupráce.

4. Dialog se mimo jiné zaměřuje na specifické politické problémy společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů této dohody, jako je obchod se zbraněmi, nadměrné vojenské výdaje, drogy, organizovaný zločin, dětská práce nebo jakákoli diskriminace, založená například na rase, barvě pleti, pohlaví, jazyku, náboženském vyznání, politických či jiných názorech, národním nebo sociálním původu, majetku, rodu nebo jiném postavení. Dialog rovněž zahrnuje pravidelné posouzení vývoje dodržování lidských práv, demokratických zásad, právního státu a řádné správy věcí veřejných.

5. Vedoucí úlohu v tomto dialogu hrají široce založené politiky na podporu míru a předcházení, zvládání a řešení násilných konfliktů, jakož i potřeba brát při vymezování prioritních oblastí spolupráce plně v úvahu cíle, jimiž jsou mír a demokratická stabilita. V této souvislosti se tam, kde je to vhodné, do dialogu plně zapojí příslušné regionální organizace států AKT a Africká unie.

6. Dialog je veden pružně. Dialog je podle potřeby formální nebo neformální a je veden uvnitř nebo vně institucionálního rámce včetně skupiny AKT, Společného parlamentního shromáždění, ve vhodném formátu a na vhodné úrovni včetně úrovně vnitrostátní, regionální, kontinentální nebo úrovně celé skupiny AKT.

7. K tomuto dialogu se přidružují regionální organizace a zástupci organizací občanské společnosti a dále tam, kde je to vhodné, národní parlamenty států AKT.

8. Za účelem předcházení vzniku situací, v nichž by jedna strana mohla považovat za nezbytné využít konzultační postup podle článku 96, je případně dialog zahrnující podstatné prvky systematický a formalizovaný v souladu s postupy uvedenými v příloze VII.

▼B

Článek 9

▼M4

Podstatné prvky týkající se lidských práv, demokratických zásad a právního státu a základní prvek týkající se dobrého vládnutí

▼B

1. Spolupráce se orientuje na udržitelný rozvoj zaměřený na člověka, jenž je hlavním protagonistou a příjemcem rozvoje; to zahrnuje dodržování a podporu veškerých lidských práv.

Dodržování veškerých lidských práv a základních svobod, včetně dodržování základních sociálních práv, demokracie založené na právním státu a transparentní a odpovědné správě věcí veřejných, je nedílnou součástí udržitelného rozvoje.

2. Strany se odvolávají na své mezinárodní závazky ohledně dodržování lidských práv. Znovu vyjadřují svou hlubokou oddanost lidské důstojnosti a lidským právům, jež jsou legitimním cílem jednotlivců i národů. Lidská práva jsou univerzální, nedělitelná a vzájemně spolu souvisí. Strany se zavazují podporovat a chránit veškeré základní svobody a lidská práva, ať už občanská a politická, nebo hospodářská, sociální a kulturní. V tomto kontextu strany znovu zdůrazňují rovnost mužů a žen.

Strany znovu zdůrazňují, že demokratizace, rozvoj a ochrana základních svobod a lidských práv spolu vzájemně souvisí a posilují se. Demokratické zásady jsou univerzálně uznávanými zásadami, na nichž je založena organizace státu k zajištění legitimity jeho autority, zákonnost jeho činnosti odrážející se v jeho ústavním, právním a správním systému, a existence participačních mechanismů. Na základě univerzálně uznávaných zásad každá země rozvíjí svou demokratickou kulturu.

Struktura vlády a působnost různých složek státní moci jsou založeny na právním státu, který zejména zahrnuje účinné a dostupné prostředky právní nápravy, nezávislý právní systém zaručující rovnost před zákonem, a výkonnou moc, jež je plně podřízena zákonu.

Dodržování lidských práv, demokratických zásad a právního státu, které jsou základem partnerství AKT-EU, jsou základem domácích a mezinárodních politik stran a představují podstatné prvky této dohody.

3. V kontextu politického a institucionálního prostředí, které podporuje lidská práva, demokratické zásady a právní stát, znamená řádná správa věcí veřejných transparentní a odpovědné řízení lidských, přírodních, hospodářských a finančních zdrojů pro účely spravedlivého a udržitelného rozvoje. Zahrnuje jasné rozhodovací postupy na úrovni orgánů veřejné moci, transparentní a odpovědné instituce, nadřazenost práva při řízení a distribuci zdrojů, a budování kapacit pro tvorbu a provádění opatření, jejichž cílem je zejména předcházení korupci a její potírání.

▼M10

Řádná správa věcí veřejných, která je základem partnerství AKT-EU, je základem domácích a mezinárodních politik stran a představuje základní prvek této dohody. Strany se dohodly, že vážné případy korupce včetně úplatkářství vedoucího k takové korupci představují porušení tohoto prvku, jak je uvedeno v článku 97.

▼B

4. Partnerství aktivně podporuje lidská práva, demokratizační procesy, konsolidaci právního státu a řádnou správu věcí veřejných.

Tyto oblasti budou významným tématem politického dialogu. V kontextu tohoto dialogu přikládají strany obzvláštní význam probíhajícím změnám a kontinuitě dosaženého pokroku. Toto pravidelné posuzování bere v úvahu hospodářský, sociální, kulturní a historický kontext každé země.

Tyto oblasti budou rovněž cílem podpory pro rozvojové strategie. Společenství poskytuje podporu politickým, institucionálním a právním reformám a budování kapacit veřejných a soukromých aktérů a občanské společnosti v rámci strategií společně dohodnutých mezi dotyčným státem a Společenstvím.

▼M10

Zásady, na nichž stojí podstatné prvky a základní prvek, jak je vymezuje tento článek, se vztahují stejným způsobem na všechny státy AKT na jedné straně a na Evropskou unii a její členské státy na straně druhé.

▼B

Článek 10

Ostatní prvky politického prostředí

1. Strany považují za prvky přispívající k uchování a konsolidaci stabilního a demokratického politického prostředí tyto prvky:

— udržitelný a spravedlivý rozvoj, zahrnující mimo jiné přístup k výrobním prostředkům, podstatným službám a spravedlnosti,

▼M10

— větší zapojení národních parlamentů států AKT, místních decentralizovaných orgánů tam, kde je to vhodné, a aktivní a organizované občanské společnosti a soukromého sektoru.

▼B

2. Strany uznávají, že zásady ►M10 tržního hospodářství ◄ , podporované transparentními pravidly hospodářské soutěže a zdravými hospodářskými a sociálními politikami, přispívají k dosahování cílů partnerství.

▼M10

Článek 11

Politika budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení, reakce na nestabilní situace

1. Strany uznávají, že bez rozvoje a bez snižování chudoby nemůže být dosaženo udržitelného míru a bezpečnosti, a že bez míru a bezpečnosti nemůže být dosaženo udržitelného rozvoje. V rámci partnerství strany sledují aktivní, komplexní a integrovanou politiku zaměřenou na budování míru a předcházení konfliktům a jejich řešení a na bezpečnost obyvatel a zabývají se nestabilními situacemi. Tato politika se zakládá na zásadě vlastní odpovědnosti a soustřeďuje se zejména na budování vnitrostátních, regionálních a kontinentálních kapacit a na předcházení násilným konfliktům v raném stadiu cíleným řešením jejich základních příčin, včetně chudoby, a vhodnou kombinací veškerých dostupných nástrojů.

Strany uznávají, že je nutné se zabývat novými či zhoršujícími se bezpečnostními hrozbami, jako je organizovaný zločin, pirátství a nelegální obchod, zejména s lidmi, drogami a zbraněmi. Je třeba rovněž zohlednit následky celosvětových problémů, jako jsou otřesy na mezinárodních finančních trzích, změna klimatu a pandemie.

Strany zdůrazňují význam úlohy regionálních organizací při budování míru a předcházení konfliktům a jejich řešení a v boji s novými či zhoršujícími se bezpečnostními hrozbami v Africe, a zásadní význam Africké unie v této oblasti.

2. Vzájemná závislost bezpečnosti a rozvoje zahrnuje činnosti v oblasti budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení, jež kombinují krátkodobý a dlouhodobý přístup; tyto činnosti zahrnují oblast zvládání krizí a přesahují ji. Činnosti v oblasti boje s novými či zhoršujícími se bezpečnostními hrozbami podporují mimo jiné vymáhání práva, včetně spolupráce při hraničních kontrolách, zvyšování bezpečnosti mezinárodního dodavatelského řetězce a zlepšování bezpečnostních záruk letecké, námořní a pozemní dopravy.

Činnosti v oblasti budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení zahrnují zejména podporu vyvažování politických, hospodářských, sociálních a kulturních příležitostí mezi všemi segmenty společnosti, posilování demokratické legitimity a účinnosti správy věcí veřejných, zřizování účinných mechanismů mírového řešení skupinových zájmů, aktivního zapojení žen, překonávání hranic mezi různými segmenty společnosti, stejně jako podporu aktivní a organizované občanské společnosti. V tomto ohledu se věnuje obzvláštní pozornost vývoji systémů včasného varování a mechanismů budování míru, jež přispějí k předcházení konfliktů.

3. Příslušné činnosti rovněž mimo jiné zahrnují podporu snah o zprostředkování, vyjednávání a usmiřování, účinnou regionální správu sdílených vzácných přírodních zdrojů, demobilizace a opětovného začlenění bývalých bojovníků do společnosti a řešení problému dětských vojáků a násilí páchaného na ženách a dětech. Budou přijata vhodná opatření pro stanovení rozumných limitů vojenských výdajů a obchodu se zbraněmi, včetně podpory používání dohodnutých norem a kodexů chování, stejně jako pro boj s činnostmi, jež jsou zdrojem konfliktů.

3a. Zvláštní důraz se klade na boj proti protipěchotním minám a zbytkům vojenských výbušnin a také na řešení nedovolené výroby, přepravy, šíření a hromadění ručních palných zbraní a lehkých zbraní a nábojů do nich, včetně jejich nekontrolovaného šíření a nedostatečně zabezpečených a špatně spravovaných zásob a skladů.

Strany se dohodly, že budou koordinovat, sledovat a plně uplatňovat své závazky v rámci všech příslušných mezinárodních úmluv a nástrojů a za tímto účelem se zavazují spolupracovat na vnitrostátní, regionální a kontinentální úrovni.

3b. Strany se rovněž zavazují spolupracovat při předcházení žoldnéřským aktivitám v souladu se svými závazky v rámci všech příslušných mezinárodních úmluv a nástrojů a svých příslušných právních předpisů.

4. Strany si vyměňují informace a usnadňují preventivní opatření tak, aby se nestabilní situace řešily strategickým a účinným způsobem, a využívají při tom soudržným způsobem diplomatické, bezpečnostní a rozvojové nástroje. Dohodnou se na způsobech, jak nejlépe posílit schopnosti států plnit své základní funkce a stimulovat politickou vůli k reformě při současném respektování zásady vlastní odpovědnosti. Za nestabilních situací je obzvláště důležitý politický dialog, který bude dále rozvíjen a posilován.

5. V situacích násilných konfliktů činí strany veškeré vhodné kroky k tomu, aby zabránily nárůstu násilí, omezily jeho územní rozšíření a usnadnily mírové řešení stávajících sporů. Zvláštní pozornost je věnována zajištění toho, aby finanční zdroje pro spolupráci byly užívány v souladu se zásadami a cíli partnerství a aby se předcházelo zneužívání prostředků pro válečné účely.

6. V situacích po skončení konfliktu strany přijmou veškerá vhodná opatření ke stabilizaci situace v období přechodu tak, aby byl usnadněn návrat k nenásilné, stabilní a demokratické situaci. Strany zajistí vytvoření všech nezbytných vazeb mezi krizovými opatřeními, rehabilitací a rozvojovou spoluprací.

7. Při podpoře posilování míru a mezinárodní spravedlnosti strany znovu potvrzují své odhodlání:

— sdílet zkušenosti při přijímání právních úprav potřebných pro umožnění ratifikace a provádění Římského statutu Mezinárodního trestního soudu a

— bojovat proti mezinárodnímu zločinu v souladu s mezinárodním právem, s patřičným ohledem na Římský statut.

Strany usilují o přijetí kroků směřujících k ratifikaci a provádění Římského statutu a souvisejících nástrojů.

▼M4

Článek 11a

Boj proti terorismu

Strany opakují své pevné odsouzení všech teroristických činů a zavazují se bojovat proti terorismu prostřednictvím mezinárodní spolupráce v souladu s Chartou OSN a mezinárodním právem, příslušnými úmluvami a nástroji a zejména úplným provedením rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1373 (2001) a 1456 (2003) a ostatních příslušných rezolucí OSN. Za tímto účelem strany souhlasí s výměnou:

— informací o teroristických skupinách a jejich podpůrných sítích, a

— názorů na prostředky a metody boje proti teroristickým činům, mimo jiné v technických oblastech a odborné přípravě, a zkušeností souvisejících s předcházením terorismu.

Článek 11b

Spolupráce v boji proti šíření zbraní hromadného ničení

1. Strany mají za to, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů do rukou státních i nestátních subjektů představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb mezinárodní stabilitě a bezpečnosti.

Strany proto souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů prostřednictvím úplného dodržování a vnitrostátního provádění svých stávajících závazků podle mezinárodních smluv a dohod o odzbrojení a nešíření zbraní hromadného ničení a ostatních příslušných mezinárodních závazků.

Strany souhlasí s tím, že toto ustanovení představuje podstatný prvek této dohody.

2. Strany dále souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k cíli nešíření zbraní hromadného ničení:

— přijetím kroků k podpisu či ratifikaci veškerých ostatních příslušných mezinárodních nástrojů nebo případně přistoupení k nim a k jejich plnému provádění,

— vytvořením účinného systému vnitrostátních kontrol vývozu, v jehož rámci budou probíhat kontroly vývozu a tranzitu zboží souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení, včetně kontrol koncového použití technologií dvojího použití, pokud jde o zbraně hromadného ničení, a který bude zahrnovat účinné sankce za porušení kontrol vývozu.

Finanční a technická pomoc v oblasti spolupráce v boji proti šíření zbraní hromadného ničení bude financována zvláštními nástroji, odlišnými od nástrojů určených na financování spolupráce AKT — ES.

3. Strany souhlasí se zavedením pravidelného politického dialogu, který bude doprovázet a upevňovat jejich spolupráci v této oblasti.

4. Pokud se strana po vedení posíleného politického dialogu domnívá, a to zejména na základě zpráv Mezinárodní agentury pro atomovou energii (IAEA), Organizace pro zákaz chemických zbraní (OPCW) a dalších příslušných mnohostranných institucí, že druhá strana nesplnila povinnost, která vyplývá z odstavce 1, předá s výjimkou zvláště naléhavých případů druhé straně, Radě ministrů AKT a Radě ministrů ES příslušné informace, které jsou nezbytné pro důkladné prošetření situace, aby bylo nalezeno pro strany přijatelné řešení. Za tímto účelem vyzve druhou stranu ke konzultacím, které se zaměří na opatření, která dotyčná strana přijala nebo hodlá přijmout pro nápravu situace.

5. Konzultace jsou vedeny na takové úrovni a takovou formou, které se pro nalezení řešení považují za nejvhodnější.

Konzultace začnou nejpozději do 30 dnů po výzvě a budou pokračovat po dobu stanovenou vzájemnou dohodou podle povahy a závažnosti porušení povinnosti. V žádném případě netrvá dialog v rámci konzultačního postupu déle než 120 dnů.

6. Nevedou-li konzultace k řešení přijatelnému pro obě strany, jsou-li konzultace odmítnuty nebo ve zvláště naléhavých případech mohou být přijata vhodná opatření. Tato opatření se zruší, jakmile pominou důvody, které vedly k jejich přijetí.

▼M10

Článek 12

Soudržnost politik Společenství a jejich dopad na provádění této dohody

Strany se zavázaly zabývat se soudržností politik ve prospěch rozvoje cílenějším a strategičtějším způsobem více zaměřeným na partnerství, zahrnujícím zesílení dialogu o otázkách soudržnosti politik ve prospěch rozvoje. Evropská unie uznává, že rozvojové priority států AKT mohou být v souladu s cíli této dohody podporovány také dalšími politikami Unie kromě rozvojové politiky. Evropská unie proto za účelem plnění cílů této dohody zvýší soudržnost těchto politik.

Aniž je dotčen článek 96, v případě, že Společenství hodlá při výkonu svých pravomocí přijmout opatření, které by mohlo mít vliv na zájmy států AKT, pokud jde o cíle této dohody, skupině AKT své záměry včas oznámí. Za tímto účelem Komise pravidelně informuje sekretariát skupiny AKT o plánovaných návrzích a současně oznámí svůj návrh takových opatření. Tam, kde je to nezbytné, může být rovněž z podnětu států AKT vznesena žádost o informace.

Na žádost těchto států se budou neprodleně konat konzultace tak, aby bylo možné před přijetím jakéhokoli konečného rozhodnutí vzít v úvahu jejich obavy ohledně dopadu těchto opatření.

Kromě toho mohou po ukončení těchto konzultací státy AKT a skupina AKT co nejdříve písemně oznámit Společenství své případné obavy a předložit návrhy změn, jimiž by bylo možné jejich obavy odstranit.

Pokud Společenství návrhy států AKT nepřijme, co nejdříve je informuje s uvedením důvodů.

Skupina AKT rovněž obdrží přiměřené informace o vstupu takových rozhodnutí v platnost, a to předem, kdykoli to bude možné.

▼B

Článek 13

Migrace

1. Problém migrace je v rámci partnerství AKT-EU předmětem prohloubeného dialogu.

Strany znovu potvrzují své stávající závazky v rámci mezinárodního práva zajistit dodržování lidských práv a odstranit veškeré formy diskriminace založené zejména na původu, pohlaví, rase, jazyce a náboženství.

2. Strany mají za to, že partnerství v souvislosti s migrací znamená spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích států, kteří se legálně zdržují na jejich území, integrační politiku zaměřenou na to, aby jim byla poskytnuta práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jejich občanů, posilování nediskriminace v hospodářském, sociálním a kulturním životě, a rozvoj opatření proti rasismu a xenofobii.

3. Zacházení poskytované každým členským státem pracovníkům států AKT legálně zaměstnaným na jeho území bude prostý jakékoli diskriminace založené na státní příslušnosti, pokud jde o pracovní podmínky, odměňování a propouštění, ve srovnání s jeho vlastními státními příslušníky. V tomto ohledu dále každý stát AKT poskytne srovnatelné nediskriminační zacházení pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členského státu.

4. Strany se domnívají, že strategie zaměřené na snížení chudoby, zlepšení životních a pracovních podmínek, vytváření pracovních míst a rozvoj odborné přípravy dlouhodobě přispívají k normalizaci migračních toků.

Strany v rámci rozvojových strategií a vnitrostátního a regionálního programování vezmou v úvahu strukturální omezení spojená s migračními toky za účelem podpory hospodářského a sociálního rozvoje regionů, ze kterých pocházejí migranti, a snížení chudoby.

Společenství prostřednictvím vnitrostátních a regionálních programů spolupráce podporuje odbornou přípravu státních příslušníků států AKT v zemi jejich původu, v jiném státě AKT nebo v členském státě Evropské unie. Pokud jde o odbornou přípravu ve členském státě, strany zajistí, aby tato činnost byla zaměřena na odbornou integraci státních příslušníků států AKT v jejich zemích původu.

Strany rozvíjejí programy spolupráce pro usnadnění přístupu studentů ze států AKT ke vzdělávání, zejména prostřednictvím použití nových komunikačních technologií.

5.

a) V rámci politického dialogu přezkoumá Rada ministrů problémy způsobené nedovoleným přistěhovalectvím, s cílem vytvořit ve vhodných případech prostředky preventivní politiky.

b) V tomto kontextu se strany zejména dohodly zajistit dodržování práv a respektování důstojnosti jednotlivců při všech postupech zahajovaných pro návrat ilegálních imigrantů do zemí jejich původu. V této souvislosti jim příslušné orgány poskytnou správní prostředky nezbytné pro jejich návrat.

c) Strany se dále dohodly, že:

i) každý členský stát Evropské unie akceptuje návrat a zpětné přebírání kterýchkoli svých státních příslušníků, kteří se ilegálně zdržují na území státu AKT, na žádost tohoto státu a bez dalších formalit; každý ze států AKT akceptuje návrat a zpětné přebírání kterýchkoli svých státních příslušníků, kteří se ilegálně zdržují na území členského státu Evropské unie, na žádost tohoto členského státu a bez dalších formalit.

Pro tyto účely členské státy a státy AKT poskytnou svým státním příslušníkům vhodné doklady totožnosti.

Pokud jde o členské státy Evropské unie, závazky v tomto odstavci se použijí pouze u osob, které se mají považovat za jejich státní příslušníky pro účely Společenství podle prohlášení č. 2 ke Smlouvě o založení Evropského společenství. Pokud jde o státy AKT, závazky v tomto odstavci se použijí pouze u osob, které jsou považovány za jejich státní příslušníky podle jejich příslušného právního systému;

ii) na žádost jedné ze stran budou zahájena jednání se státy AKT s cílem uzavřít v dobré víře a s náležitým ohledem na příslušná pravidla mezinárodního práva dvoustranné dohody upravující specifické závazky při zpětném přebírání a navracení jejich státních příslušníků. V případě, že to některá ze stran bude považovat za nutné, budou tyto dohody rovněž obsahovat režim zpětného přebírání státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti. Tyto dohody stanoví podrobnosti o kategoriích osob podléhajících tomuto režimu, stejně jako opatření pro jejich zpětné přebírání a navracení.

Státům AKT bude pro provádění těchto dohod poskytována přiměřená pomoc;

iii) pro účely tohoto písmene c) se pojmem „strany“ rozumí Společenství, kterýkoli jeho členský stát a kterýkoli stát AKT.







ČÁST 2

INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ

▼M10

Článek 14

Společné orgány

1. Společnými orgány této dohody jsou Rada ministrů, Výbor velvyslanců a Společné parlamentní shromáždění.

2. Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení stávajících či budoucích dohod o hospodářském partnerství, vynasnaží se společné orgány a orgány ustavené v rámci dohod o hospodářském partnerství zajistit koordinaci, soudržnost a doplňkovost, jakož i výměnu informací.

▼M10

Článek 14a

Setkání hlav států a předsedů vlád

Strany se setkávají na úrovni hlav států a předsedů vlád, a to na základě společné dohody a v odpovídajícím složení.

▼B

Článek 15

Rada ministrů

1. Rada ministrů se skládá ze členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a člena vlády každého státu AKT na straně druhé.

Úřad předsedy Rady ministrů zastává střídavě člen Rady Evropské unie a člen vlády státu AKT.

▼M10

Rada ministrů se zpravidla schází z podnětu předsedy jednou ročně a kdykoli je to nezbytné v podobě a geografickém složení odpovídajícím problémům, které mají být řešeny. Tato setkání umožní vedení konzultací na vysoké úrovni o záležitostech, jež jsou pro strany obzvláště důležité, a doplní tak činnost smíšeného ministerského výboru pro obchod podle článku 38 a Výboru pro rozvojovou finanční spolupráci AKT-ES podle článku 83, jež slouží k přípravě každoročních setkání Rady ministrů.

▼B

2. Rada ministrů má za úkol:

a) vést politický dialog;

b) přijímat politické pokyny a rozhodnutí nezbytná pro provádění ustanovení této dohody, zejména pokud jde o rozvojové strategie ve specifických oblastech stanovených touto dohodou, nebo v jakékoli jiné oblasti, která se ukáže relevantní, a pokud jde o postupy;

c) přezkoumat a vyřešit jakýkoli problém, který by mohl zabránit účinnému a účelnému provádění této dohody, nebo který by mohl představovat překážku v dosažení jejích cílů;

d) zajistit hladké fungování konzultačních mechanismů.

3. Rada ministrů přijímá rozhodnutí společnou dohodou stran. Řízení Rady ministrů je platné pouze v případě, že je přítomna polovina členů Rady Evropské unie, jeden člen Komise a dvě třetiny členů zastupujících vlády států AKT. Každý člen Rady ministrů, který se nemůže zúčastnit, se může nechat zastoupit. Zástupce vykonává veškerá práva tohoto člena.

▼M10

Rada ministrů může v průběhu pravidelných každoročních setkání nebo písemným postupem přijímat rozhodnutí závazná pro strany, rámcová usnesení, doporučení a stanoviska. Rada předkládá každý rok Společnému parlamentnímu shromáždění zprávu o provádění této dohody. Přezkoumává a bere v úvahu usnesení a doporučení přijatá Společným parlamentním shromážděním.

▼B

Rada ministrů vede pokračující dialog se zástupci sociálních a hospodářských partnerů a ostatních aktérů občanské společnosti v AKT a EU. Za tímto účelem se mohou souběžně s jejími zasedáními konat konzultace.

4. Rada ministrů může delegovat pravomoci na Výbor velvyslanců.

5. Rada ministrů přijme svůj jednací řád do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost.

Článek 16

Výbor velvyslanců

1. Výbor velvyslanců tvoří stálí zástupci každého členského státu při Evropské unii a zástupce Komise na jedné straně a vedoucí mise každého státu AKT při Evropské unii na straně druhé.

Úřad předsedy Výboru velvyslanců zastává střídavě stálý zástupce členského státu určený Společenstvím, a vedoucí mise zastupující stát AKT, určený státy AKT.

2. Výbor je Radě ministrů nápomocen při plnění jejích úkolů a plní jakýkoli mandát, který mu Rada svěří. V tomto kontextu sleduje provádění této dohody a pokrok při dosahování cílů v ní stanovených.

Výbor velvyslanců se schází pravidelně, zejména s cílem připravit se na zasedání Rady, a kdykoli je to nezbytné.

3. Výbor přijme svůj jednací řád do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost.

Článek 17

Společné parlamentní shromáždění

1. Společné parlamentní shromáždění se skládá ze stejného počtu zástupců EU a AKT. Členy Společného parlamentního shromáždění jsou na jedné straně členové Evropského parlamentu a na straně druhé členové parlamentu nebo, pokud to není možné, zástupci určení parlamentem, každého ze států AKT. Za neexistence parlamentu podléhá účast zástupce dotyčného státu AKT předchozímu souhlasu Společného parlamentního shromáždění.

2. Úlohou Společného parlamentního shromáždění jako poradního orgánu je:

— podporovat demokratické procesy prostřednictvím dialogu a konzultací,

— usnadnit lepší porozumění mezi národy Evropské unie a národy států AKT a zlepšit veřejnou informovanost o rozvojových problémech,

▼M10

— projednávat otázky související s rozvojem a s partnerstvím AKT-EU, včetně dohod o hospodářském partnerství, dalších obchodních dohod, Evropského rozvojového fondu a strategických dokumentů o zemích a regionech. Za tímto účelem Komise předá tyto strategické dokumenty pro informaci Společnému parlamentnímu shromáždění,

— projednávat výroční zprávu Rady ministrů o provádění této dohody a přijímat usnesení a vydávat doporučení pro Radu ministrů za účelem dosažení cílů této dohody,

▼M10

— prosazovat institucionální rozvoj a budování kapacit národních parlamentů v souladu s čl. 33 odst. 1 této dohody.

▼M10

3. Společné parlamentní shromáždění se schází dvakrát ročně na plenárním zasedání, střídavě v Evropské unii a v jednom ze států AKT. S cílem posílit regionální integraci a podpořit spolupráci mezi národními parlamenty se sjednávají schůzky mezi členy parlamentů z EU a AKT na regionální úrovni.

Tyto schůzky na regionální úrovni se organizují v souladu s cíli stanovenými v čl. 14 odst. 2 této dohody.

▼B

4. Společné parlamentní shromáždění přijme svůj jednací řád do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost.







ČÁST 3

STRATEGIE SPOLUPRÁCE

Článek 18

Strategie spolupráce jsou založeny na rozvojových strategiích a hospodářské a obchodní spolupráci, jež jsou vzájemně propojeny a vzájemně se doplňují. Strany zajistí, aby se snahy podnikané v obou uvedených oblastech vzájemně posilovaly.







HLAVA I

ROZVOJOVÉ STRATEGIE







KAPITOLA 1

Obecný rámec

Článek 19

Zásady a cíle

1. Ústředním cílem spolupráce AKT-ES je snížení chudoby a nakonec její vymýcení; udržitelný rozvoj a postupná integrace států AKT do světové ekonomiky. V tomto kontextu jsou rámec a zaměření spolupráce přizpůsobeny individuálním okolnostem každého státu AKT, podporují místní vlastnictví hospodářských a sociálních reforem a integraci aktérů soukromého sektoru a občanské společnosti do rozvojového procesu.

▼M10

2. Spolupráce vychází ze závěrů konferencí OSN a ze záměrů, cílů a akčních programů sjednaných na mezinárodní úrovni a z jejich pokračování, jakožto základu pro zásady rozvoje. Spolupráce rovněž vychází z cílů mezinárodní rozvojové spolupráce a přikládá zvláštní význam realizaci kvalitativních a kvantitativních ukazatelů pokroku. Strany společně usilují o urychlení pokroku při plnění rozvojových cílů tisíciletí.

▼B

3. Vlády a nestátní aktéři v každém státě AKT iniciují konzultace ohledně rozvojových strategií země a jejich komunitní podpory.

Článek 20

Přístup

▼M10

1. Cíle rozvojové spolupráce AKT-ES se uskutečňují pomocí integrovaných strategií, které zahrnují hospodářské, sociální, kulturní, environmentální a institucionální prvky, které musí být v místním vlastnictví. Spolupráce tak poskytuje soudržný rámec podpory vlastních rozvojových strategií AKT a zajišťuje doplňkovost a interakci mezi různými prvky, zejména na vnitrostátní a regionální úrovni a mezi nimi. V tomto kontextu a v rámci rozvojových politik a reforem prováděných státy AKT se strategie spolupráce AKT-ES na národní, případně regionální úrovni zaměřují na:

a) dosahování rychlého a udržovaného hospodářského růstu, který vytváří pracovní místa, rozvoj soukromého sektoru, zvyšování zaměstnanosti, zlepšování přístupu k výrobním hospodářským činnostem a zdrojům;

▼M10

aa) podporu regionální spolupráce a integrace;

▼B

b) podporu lidského a sociálního rozvoje, jenž napomůže zajistit široké a spravedlivé využívání plodů růstu a podpoří rovnost mužů a žen;

c) podporu kulturních hodnot společenství a specifických interakcí s hospodářskými, politickými a sociálními prvky;

d) podporu institucionálních reforem a rozvoje, posilování institucí nezbytných pro konsolidaci demokracie, řádnou správu věcí veřejných, a pro účinné a konkurenceschopné tržní ekonomiky; budování kapacit pro rozvoj a partnerství a

e) podporu udržitelného životního prostředí, regenerace a nejlepší praxe, a zachování základny přírodních zdrojů.

▼M10

2. Systematická pozornost se věnuje těmto tematickým nebo průřezovým tématům s cílem integrovat je do všech oblastí spolupráce: lidská práva, rovnost mužů a žen, demokracie, řádná správa věcí veřejných, udržitelnost životního prostředí, změna klimatu, přenosné a nepřenosné choroby a institucionální rozvoj a budování kapacit. Tyto oblasti jsou rovněž způsobilé pro podporu Společenství.

▼B

3. Podrobné texty ohledně cílů a strategií rozvojové spolupráce, zejména odvětvových politik a strategií, jsou začleněny do kompendia poskytujícího provozní pokyny ve specifických oblastech nebo odvětvích spolupráce. Rada ministrů může tyto texty přezkoumat a/nebo pozměnit na základě doporučení Výboru pro rozvojovou finanční spolupráci AKT-ES.







KAPITOLA 2

Oblasti podpory







ODDÍL 1

Hospodářský rozvoj

Článek 21

Investice a rozvoj soukromého sektoru

1. Spolupráce podporuje nezbytné hospodářské a institucionální reformy a politiky na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni s cílem vytvořit příznivé prostředí ►M10 pro investice ◄ a rozvoj dynamického, životaschopného a konkurenceschopného soukromého sektoru. Spolupráce dále podporuje:

a) povzbuzování dialogu a spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem;

b) rozvoj podnikatelských dovedností a podnikatelské kultury;

c) privatizaci a reformu podniků a

d) rozvoj a modernizaci systémů zprostředkování a rozhodčího řízení.

2. Spolupráce rovněž podporuje zlepšování jakosti, dostupnosti a přístupnosti formálních i neformálních finančních a nefinančních služeb soukromým podnikům pomocí:

a) urychlení a směrování toků soukromých domácích i zahraničních úspor do financování soukromých podniků podporou politik rozvoje moderního finančního odvětví včetně kapitálového trhu, finančních institucí a udržitelných mikrofinančních operací;

b) rozvoje a posilování obchodních institucí a zprostředkovatelských organizací, sdružení, obchodních komor a místních poskytovatelů ze soukromého sektoru, poskytujících podnikům podporu a nefinanční služby, jako jsou odborné, technické, řídící a školicí služby a služby obchodní podpory a

c) podpory institucí, programů, činností a iniciativ, které přispívají rozvoji a přenosu technologií a know-how a nejlepší praxe ve všech aspektech obchodního řízení.

3. Spolupráce podporuje rozvoj obchodu prostřednictvím poskytování financí, záručních prostředků a technické podpory s cílem povzbudit a podpořit tvorbu, zřizování, rozšiřování, diverzifikaci, obnovu, restrukturalizaci, modernizaci nebo privatizaci dynamických, životaschopných a konkurenceschopných podniků ve všech hospodářských odvětvích, stejně jako finančních zprostředkovatelů, jako jsou instituce poskytující rozvojové financování a rizikový kapitál a leasingové společnosti, prostřednictvím:

a) tvorby a/nebo posilování finančních nástrojů ve formě investičního kapitálu;

b) zlepšování přístupu k základním vstupům, jako jsou obchodní informace a poradenské a konzultační služby nebo služby technické pomoci;

c) zvyšování vývozních aktivit, zejména prostřednictvím budování kapacit ve všech oblastech souvisejících s obchodem a

d) povzbuzování vazeb, sítí a spolupráce mezi podniky, včetně těch, které zahrnují přenos technologie a know-how na úrovni vnitrostátní, regionální a AKT-ES, a partnerství se soukromými zahraničními investory, slučitelná s cíli a pokyny rozvojové spolupráce AKT-ES.

4. Spolupráce podporuje rozvoj mikropodniků prostřednictvím lepšího přístupu k finančním a nefinančním službám; vhodné politiky a regulačního rámce pro jejich rozvoj; a poskytuje odbornou přípravu a informační služby o nejlepší praxi v mikrofinancování.

▼M10

5. Podpora investic a rozvoje soukromého sektoru integruje akce a iniciativy na makroekonomické, mezoekonomické a mikroekonomické úrovni a pomáhá při hledání inovativních mechanismů financování, včetně kombinování a posilování potenciálu veřejných a soukromých zdrojů pro financování rozvoje.

▼M10

6. Spolupráce podporuje investice veřejného sektoru do základní infrastruktury, zaměřené na rozvoj soukromého sektoru, hospodářský růst a vymýcení chudoby.

▼B

Článek 22

Makroekonomické a strukturální reformy a politiky

1. Spolupráce podporuje úsilí AKT provádět:

a) makroekonomický růst a stabilizaci prostřednictvím disciplinovaných fiskálních a měnových politik, které vedou ke snížení inflace a zlepšují vnější a fiskální bilance, prostřednictvím posílení fiskální disciplíny, zvyšování rozpočtové transparentnosti a účinnosti, zlepšování jakosti, spravedlnosti a složení fiskální politiky a

▼M10

b) strukturální politiky zaměřené na posílení úlohy různých účastníků, zejména soukromého sektoru, a ke zlepšení prostředí pro zvýšenou mobilizaci domácích zdrojů a růst obchodu, investic a zaměstnanosti, jakož i na:

i) liberalizaci obchodních a devizových režimů a směnitelnost běžného účtu s ohledem na zvláštní okolnosti každé země;

ii) posílení pracovních a produktových reforem;

iii) povzbuzení reforem finančních systémů, jež napomáhají rozvoji životaschopných bankovních a nebankovních systémů, kapitálových trhů a finančních služeb, včetně mikrofinancí;

iv) zlepšení jakosti soukromých a veřejných služeb a

v) povzbuzení regionální spolupráce a postupné integrace makroekonomických a měnových politik.

2. Návrhy makroekonomických politik a programů strukturálního přizpůsobení odrážejí sociálně-politické pozadí a institucionální kapacity dotyčných zemí, zajišťují kladný dopad na snižování chudoby a přístup k sociálním službám, a vycházejí z těchto zásad:

a) státy AKT nesou primární odpovědnost za analýzu problémů, které mají být řešeny, za návrh a provádění reforem;

b) podpůrné programy se přizpůsobují různým situacím v každém státě AKT a jsou citlivé k sociálním podmínkám, kultuře a životnímu prostředí těchto států;

c) je uznáváno a respektováno právo států AKT určit směr a načasování svých rozvojových strategií a priorit;

d) tempo reforem je realistické a slučitelné s kapacitami a zdroji každého ze států AKT a

e) posilují se komunikační a informační mechanismy pro obyvatele ohledně hospodářských a sociálních reforem a politik.

▼M10

Článek 23

Rozvoj hospodářského odvětví

Spolupráce podporuje udržitelnou politiku a institucionální reformy a investice nutné pro spravedlivý přístup k hospodářským činnostem a výrobním prostředkům, zejména:

a) rozvoj systémů školení, které napomáhají zvyšovat produktivitu ve formálních i neformálních sektorech;

b) kapitál, úvěry, půdu, zejména pokud jde o vlastnická práva a užívání;

c) rozvoj strategií venkova zaměřených na vybudování rámce pro participační decentralizované plánování a rozdělování a řízení zdrojů;

d) rozvoj strategií zaměřených na zvyšování zemědělské produkce a produktivity ve státech AKT, zejména zajištěním potřebného financování výzkumu, vstupů a služeb v zemědělství a podpůrné infrastruktury ve venkovských oblastech, a snižováním a řízením rizik. Podpora zahrnuje veřejné a soukromé investice do zemědělství, podporu tvorby zemědělských politik a strategií, posilování organizací v zemědělství a soukromém sektoru, řízení přírodních zdrojů a rozvoj a fungování zemědělských trhů. Strategie zemědělské produkce posílí vnitrostátní a regionální politiky bezpečnosti potravin a regionální integraci. V této souvislosti spolupráce podpoří úsilí AKT zvýšit konkurenceschopnost vývozních komodit a přizpůsobit své strategie vývozu komodit vývoji obchodních podmínek.

e) udržitelný rozvoj vodních zdrojů, založený na integrovaných zásadách řízení vodních zdrojů, zajišťující spravedlivé a udržitelné rozdělení společných vodních zdrojů mezi různé uživatele;

f) udržitelný rozvoj rybolovu a akvakultury, který zahrnuje vnitrozemský rybolov i mořské zdroje v rámci výlučných hospodářských zón států AKT.

g) hospodářská a technologická infrastruktura a služby včetně dopravy, telekomunikačních systémů, sdělovacích služeb a rozvoje informační společnosti;

h) rozvoj konkurenceschopných odvětví průmyslu, těžby a energetiky, při povzbuzování účasti a rozvoje soukromého sektoru;

i) rozvoj obchodu, včetně podpory poctivého obchodu;

j) rozvoj podnikání, financí a bankovnictví a jiných sektorů služeb;

k) rozvoj cestovního ruchu;

l) rozvoj vědecké, technologické a výzkumné infrastruktury a služeb; včetně zlepšování, přenosu a vstřebávání nových technologií;

m) posilování kapacit ve výrobních oblastech, zejména ve veřejném a soukromém sektoru;

n) podpora tradičních vědomostí a

o) rozvoj a provádění konkrétních strategií přizpůsobení zabývajících se důsledky eroze preferencí, případně včetně činností uvedených výše v bodech a) až n).

▼M10

Článek 23a

Rybolov

Protože se uznává skutečnost, že rybolov a akvakultura hrají v zemích AKT zásadní úlohu, mají pozitivní vliv na vytváření pracovních míst, tvorbu příjmů, bezpečnost potravin a životní podmínky venkovských a pobřežních komunit, a tím snižují chudobu, zaměří se spolupráce na další rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury v zemích AKT tak, aby došlo k udržitelnému zvýšení souvisejících sociálních a hospodářských výhod.

Programy a činnosti spolupráce podpoří mimo jiné rozvoj a provádění udržitelných strategií rozvoje a plánů řízení odvětví rybolovu a akvakultury v zemích a regionech AKT; začlenění rybolovu a akvakultury do vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií; rozvoj infrastruktury a technického know-how potřebných pro to, aby mohly země AKT získat ze svého rybolovu a akvakultury nejvyšší možnou udržitelnou hodnotu; budování kapacit zemí AKT na překonání vnějších problémů, jež jim brání plně využívat jejich rybolovné zdroje; a podpora a rozvoj společných podniků pro investice do odvětví rybolovu a akvakultury v zemích AKT. Jakákoli dohoda o rybolovu, která bude sjednávaná mezi Společenstvím a státy AKT, musí být konzistentní s rozvojovými strategiemi v této oblasti.

Na základě společné dohody a s cílem rozvíjet, zlepšovat nebo posilovat rozvojovou spolupráci mezi EU a AKT pro udržitelný rybolov a akvakulturu se mohou konat konzultace na vysoké úrovni, včetně ministerské úrovně.

▼B

Článek 24

Cestovní ruch

Spolupráce se zaměří na udržitelný rozvoj odvětví cestovního ruchu ve státech a subregionech AKT, přičemž se uznává jeho rostoucí význam pro růst odvětví služeb ve státech AKT a pro rozšíření jejich celkového obchodu, jeho schopnost stimulovat ostatní odvětví hospodářské činnosti, a úloha, kterou může sehrát při potírání chudoby.

Programy a projekty spolupráce podporují úsilí států AKT vybudovat a zlepšit svůj právní a institucionální rámec a zdroje pro rozvoj a provádění politik a programů udržitelného cestovního ruchu, stejně jako, mimo jiné, zlepšování soutěžního postavení odvětví, zejména malých a středních podniků (MSP), investiční podporu, vývoj produktů včetně rozvoje původních kultur ve státech AKT, a posilování vazeb mezi cestovním ruchem a ostatními odvětvími hospodářské činnosti.







ODDÍL 2

Sociální a lidský rozvoj

Článek 25

Rozvoj sociálního sektoru

1. Spolupráce podporuje úsilí států AKT při rozvoji obecných a odvětvových politik a reforem, které zlepšují pokrytí, jakost a přístup k základní sociální infrastruktuře a službám, berou v úvahu místní potřeby a specifické požadavky nejzranitelnějších a nejvíce znevýhodněných, a snižují tak nerovnost přístupu k těmto službám. Zvláštní pozornost je věnována zajištění přiměřené úrovně veřejných výdajů v sociálním sektoru. V tomto kontextu se spolupráce zaměřuje na:

▼M10

a) zlepšování vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních, úsilí o dosažení uznávání vysokoškolských kvalifikací, vytvoření systémů pro zajištění kvality vzdělávání, včetně vzdělávání a odborné přípravy probíhajících on-line nebo nekonvenčními metodami, a budování technických kapacit a dovedností;

b) zlepšování systémů zdravotnictví, zejména zajištění rovného přístupu ke komplexní a kvalitní zdravotní péče a zlepšování výživy, odstranění hladu a podvýživy, zajištění přiměřených dodávek a bezpečnosti potravin, a to mimo jiné prostřednictvím podpory bezpečnostních sítí;

▼B

c) integraci problémů souvisejících s obyvatelstvem do rozvojových strategií s cílem zlepšit reprodukční zdraví, primární zdravotní péči a plánované rodičovství; a předcházení mrzačení ženských genitálií;

▼M4

d) podporu boje proti:

— HIV/AIDS, při zajištění ochrany pohlavního a reprodukčního zdraví a práv žen,

— jiným nemocem souvisejícím s chudobou, zejména malárii a tuberkulóze;

▼B

e) zvyšování bezpečnosti vody v domácnostech a zlepšování přístupu k bezpečné vodě a přiměřené hygieně;

f) zlepšování nabídky cenově dostupných a přiměřených obydlí pro každého prostřednictvím podpory nízkonákladových a nízkopříjmových stavebních programů a zlepšování rozvoje měst a

g) podporu participačních metod sociálního dialogu, stejně jako dodržování základních lidských práv.

2. Spolupráce rovněž podporuje budování kapacit v sociálních oblasti, jako jsou programy odborné přípravy pro navrhování sociálních politik a moderních metod řízení sociálních projektů a programů; politiky vedoucí k technologickým inovacím a výzkumu; budování místních odborných zkušeností a podpora partnerství; a diskuse u kulatého stolu na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni.

3. Spolupráce povzbuzuje a podporuje rozvoj a provádění politik a systémů sociální ochrany a zabezpečení s cílem zvýšit sociální soudržnost a podpořit svépomoc a komunitní solidaritu. Podpora je mimo jiné zaměřena na rozvíjející se iniciativy založené na hospodářské solidaritě, zejména zakládáním fondů sociálního rozvoje přizpůsobených místním potřebám a aktérům.

Článek 26

Problémy mládeže

Spolupráce rovněž podporuje tvorbu souvislé a souhrnné politiky pro uplatňování potenciálu mládeže, aby se lépe integrovala do společnosti a dosáhla svého plného potenciálu. V tomto kontextu spolupráce podporuje politiky, opatření a operace zaměřené na:

a) ochranu práv dětí a mládeže, zejména dívek;

b) podporu dovedností, činorodosti, inovací a potenciálu mládeže s cílem zvýšit jejich hospodářské, sociální a kulturní příležitosti a rozšířit jejich pracovní příležitostí v produktivním sektoru;

▼M4

c) pomoc společenským institucím s cílem poskytnout dětem příležitost rozvíjet svůj fyzický, psychologický, sociální a hospodářský potenciál;

d) znovuzačlenění dětí v postkonfliktních situacích do společnosti prostřednictvím rehabilitačních programů; a

▼M4

e) podporu aktivní účasti mladých občanů na veřejném životě a podporu studentských výměn a vzájemných vazeb mezi mládežnickými organizacemi AKT a EU.

▼B

Článek 27

▼M10

Kultura a vzdělávání

▼B

Spolupráce v oblasti kultury se zaměřuje na:

a) integraci kulturního rozměru do všech úrovní rozvojové spolupráce;

b) uznání, zachování a podporu kulturních hodnot a identit pro umožnění mezikulturního dialogu;

▼M10

c) uznání, zachování a podporu hodnoty kulturního dědictví; podporu rozvoje kapacit v tomto sektoru;

▼B

d) rozvoj kulturních odvětví a zvyšování příležitostí přístupu kulturního zboží a služeb na trh;

▼M10

e) uznání a podporu úlohy účastníků a sítí v oblasti kultury a jejich příspěvku k udržitelnému rozvoji;

f) podporu kulturního rozměru vzdělávání a účasti mládeže na kulturních aktivitách.

▼B







ODDÍL 3

Regionální spolupráce a integrace

▼M10

Článek 28

Obecný přístup

1. Spolupráce AKT a EU poskytuje účinnou pomoc při plnění cílů a priorit, jež si státy AKT stanovily v rámci regionální spolupráce a integrace.

2. V souladu s obecnými cíli uvedenými v článcích 1 a 20 se spolupráce mezi AKT a EU zaměřuje na:

a) podporu míru a stability, jakož i předcházení a řešení konfliktů;

b) posilování hospodářského rozvoje a zlepšování hospodářské spolupráce prostřednictvím budování rozsáhlejších trhů, volného pohybu osob, zboží, služeb, kapitálu, pracovních sil a technologií mezi zeměmi AKT, urychlené diverzifikace ekonomik států AKT, podpory a rozšíření obchodování mezi zeměmi AKT a třetími zeměmi a postupného začleňování států AKT do světového hospodářství;

c) podporu překonávání problémů nadnárodního rozměru souvisejících s udržitelným rozvojem, mimo jiné pomocí koordinace a harmonizace politik regionální spolupráce.

3. Za podmínek stanovených v článku 58 spolupráce rovněž podporuje meziregionální spolupráci a spolupráci v rámci AKT, zahrnující například:

a) jednu či více regionálních organizací AKT, včetně těch na kontinentální úrovni;

b) evropské zámořské země a území a nejvzdálenější regiony;

c) rozvojové země, které nepatří mezi AKT.

Článek 29

Spolupráce AKT a EU při podpoře regionální spolupráce a integrace

1. V oblasti stability, míru a předcházení konfliktům se spolupráce zaměřuje na:

a) podporu a rozvoj regionálního politického dialogu v oblastech předcházení konfliktům a jejich řešení; lidská práva a demokratizaci; výměny, síťové spolupráce a podporu mobility mezi různými účastníky rozvoje, zejména v občanské společnosti;

b) podporu regionálních iniciativ a politik v bezpečnostních otázkách, zahrnujících kontrolu zbraní, boj proti drogám, organizovanému zločinu, praní peněz, úplatkářství a korupci.

2. V oblasti regionální hospodářské integrace spolupráce podporuje:

a) účast nejméně rozvinutých zemí ze států AKT na budování regionálních trhů a jejich společném využívání;

b) provádění odvětvových hospodářských reformních politik na regionální úrovni;

c) liberalizaci obchodu a plateb;

d) zahraniční i domácí přeshraniční investice a jiné regionální nebo subregionální iniciativy hospodářské integrace;

e) zmírňování následků čistých přechodných nákladů regionální integrace na rozpočtové příjmy a platební bilanci;

f) infrastrukturu, zejména dopravy a spojů a jejich bezpečnosti a služeb, včetně rozvoje regionálních příležitostí v oblasti informačních a komunikačních technologií.

3. V oblasti regionálních politik udržitelného rozvoje podporuje spolupráce priority regionů AKT, zejména:

a) životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů, včetně vody a energie, a řešení změny klimatu;

b) bezpečnost potravin a zemědělství;

c) zdravotnictví, vzdělávání a odbornou přípravu;

d) výzkum a technologický rozvoj a

e) regionální iniciativy pro připravenost na katastrofy, zmírňování jejich následků a obnovu po katastrofách.

Článek 30

Budování kapacit na podporu regionální spolupráce a integrace v AKT

Spolupráce za účelem dosažení účinnosti a efektivity regionálních politik rozvíjí a posiluje kapacity:

a) regionálních integračních institucí a organizací, jež zřídily státy AKT, a regionálních integračních institucí a organizací, jichž se státy AKT účastní, které podporují regionální spolupráci a integraci;

b) národních vlád a parlamentů v záležitostech regionální integrace;

c) nestátních subjektů včetně soukromého sektoru.

▼B







ODDÍL 4

Tematické a průřezové problémy

Článek 31

Problémy rovnosti mužů a žen

Spolupráce napomáhá posilování politik a programů, které zlepšují, zajišťují a rozšiřují rovnou účast mužů a žen ve všech oblastech politického, hospodářského, sociálního a kulturního života. Spolupráce pomáhá zlepšovat přístup žen ke všem zdrojům nezbytným k plnému uplatnění jejich základních práv. Spolupráce konkrétně vytváří příslušný rámec pro:

a) integraci přístupu citlivému k rovnosti mužů a žen na všech úrovních rozvojové spolupráce včetně makroekonomických politik, strategií a operací a

b) podporu přijímání specifických pozitivních opatření ve prospěch žen, jako je:

i) účast na vnitrostátní a místní politice;

ii) podpora ženských organizací;

iii) přístup k základním sociálním službám, zejména ke vzdělání a odborné přípravě, zdravotní péči a plánovanému rodičovství;

iv) přístup k výrobním prostředkům, zejména k pozemkům a úvěrům a na trh práce a

v) zvláštní zohlednění žen během pomoci při mimořádných událostech a operací obnovy.

▼M10

Článek 31a

HIV/AIDS

Spolupráce podporuje snahy států AKT rozvinout a posílit všechny odvětvové politiky a programy zaměřené na to, jak vyřešit pandemii HIV/AIDS a zabránit jí v omezování rozvoje. Podporuje snahy států AKT o urychlené dosažení a udržení všeobecné dostupnosti prevence HIV/AIDS, léčby, péče a podpory a zaměřuje se zejména na:

a) podporu vývoje a provádění souhrnných odvětvových strategií a plánů týkajících se HIV/AIDS jakožto prioritní složky národních a regionálních rozvojových plánů;

b) zapojení všech souvisejících rozvojových odvětví do reakcí států na HIV/AIDS a zajištění široké mobilizace účastníků na všech úrovních;

c) zlepšování systémů zdravotnictví a řešení nedostatku lidských zdrojů ve zdravotnictví jako základu pro zajištění všeobecné dostupnosti a účinné integrace prevence HIV/AIDS, léčby a péče a jiné zdravotní péče;

d) řešení otázky nerovného postavení mužů a žen, násilí a zneužívání páchaného na základě pohlaví jakožto stimulů pandemie HIV/AIDS, dále zvýšení úsilí o zabezpečení práv žen a dívek, vytváření účinných programů a služeb pro ženy a dívky, které se týkají HIV/AIDS a zohledňují genderové aspekty, mimo jiné i sexuální a reprodukční zdraví, a úsilí o podporu plného zapojení žen do plánování a rozhodování v oblasti strategií a programů zaměřených na HIV/AIDS;

e) vyvinout podpůrné právní a politické rámce a odstranit represivní zákony, politiky, praxe, stigmata a diskriminaci, jež narušují lidská práva, zvyšují zranitelnost vůči HIV/AIDS a omezují dostupnost prevence HIV/AIDS, léčby, péče a podpory v této nemoci včetně léků, komodit a služeb pro osoby nakažené HIV/AIDS a nejohroženější skupiny obyvatel;

f) zvýšení rozsahu přístupnosti souvislé prevence HIV/AIDS založené na důkazech, jež se zabývá místními stimuly epidemie a specifickými potřebami žen, mladých lidí a nejohroženějších skupin obyvatel, a

g) zajištění všeobecného a spolehlivého přístupu k bezpečným, kvalitním a cenově dostupným lékům a zdravotnickým pomůckám, včetně zboží z oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví.

▼B

Článek 32

Životní prostředí a přírodní zdroje

1. Spolupráce při ochraně životního prostředí a udržitelném využívání a řízení přírodních zdrojů je zaměřena na:

a) začlenění udržitelnosti životního prostředí do všech aspektů rozvojové spolupráce a podporu programů a projektů prováděných různými aktéry;

b) budování a/nebo posilování vědeckých a technických, lidských a institucionálních kapacit pro řízení životního prostředí u všech aktérů zapojených do ochrany životního prostředí;

c) podporu specifických opatření a programů zaměřených na řešení kritických problémů udržitelného řízení a týkajících se rovněž současných a budoucích regionálních a mezinárodních závazků ohledně nerostných a přírodních zdrojů, jako jsou:

i) tropické lesy, vodní zdroje, pobřežní, mořské a rybolovné zdroje, planě rostoucí rostliny a volně žijící živočichové, půdy, biologická rozmanitost,

ii) ochrany křehkých ekosystémů (např. korálové útesy),

iii) obnovitelné zdroje energie, zejména solární energie, a energetická účinnost,

iv) udržitelný rozvoj venkova a měst,

v) desertifikace, sucho a odlesňování,

vi) rozvoj inovativních řešení problémů životního prostředí ve městech a

vii) podpora udržitelného cestovního ruchu;

d) zohlednění problémů spojených s přepravou a zneškodňováním nebezpečných odpadů.

2. Spolupráce rovněž vezme v úvahu:

a) zranitelnost malých ostrovních států AKT, zejména vůči hrozbě změn klimatu;

b) zhoršování problémů sucha a desertifikace, zvláště v nejméně rozvinutých a vnitrozemských státech a

c) institucionální rozvoj a budování kapacit.

▼M10

Článek 32a

Změna klimatu

Strany uznávají, že změna klimatu přináší významné ekologické problémy po celém světě a představuje hrozbu dosažení rozvojových cílů tisíciletí, takže její zvládání vyžaduje odpovídající, předvídatelnou a včasnou finanční podporu. Z těchto důvodů, a v souladu s ustanoveními článku 32, a zejména odst. 2 písm. a) tohoto článku, spolupráce:

a) uznává ohrožení států AKT, jež především pro malé ostrovy a státy AKT nacházející se v malé nadmořské výšce představují jevy spojené s klimatem, jako jsou eroze pobřeží, cyklony, povodně a ekologicky motivované přesídlování obyvatel, a zejména pro nejméně rozvinuté a vnitrozemské státy AKT vzrůstající rozsah povodní, sucha, odlesňování a desertifikace;

b) posiluje a podporuje politiky a programy na zmírnění a přizpůsobení následkům a hrozbám změny klimatu, mimo jiné prostřednictvím institucionálního rozvoje a budování kapacit;

c) zvyšuje kapacitu států AKT v rozvoji celosvětového trhu s uhlíkem a jejich účasti na něm a

d) je zaměřena na tyto činnosti:

i) na integraci změny klimatu do rozvojových strategií a do snah o snižování chudoby,

ii) na zvyšování politického významu, jejž má změna klimatu v rozvojové spolupráci, mimo jiné vhodným politickým dialogem,

iii) na pomoc státům AKT při přizpůsobování změně klimatu v příslušných odvětvích, jako je zemědělství, vodohospodářství a vodní infrastruktura, například pomocí transferů a přijímání vhodných a ekologických technologií,

iv) na podporu snižování rizik katastrof, což odráží skutečnost, že se změnou klimatu je spojeno stále více katastrof,

v) na poskytování finanční a technické podpory pro činnosti států AKT na zmírňovánídopadů v souladu s cíli snižování chudoby a udržitelného rozvoje, mimo jiné pomocí snižování emisí z odlesňování a poškozování lesů a snižování emisí v zemědělství,

vi) na zlepšení kvality informací a předpovědí o počasí a klimatu a systémů včasného varování a

vii) na podporu obnovitelných zdrojů energie a nízkouhlíkových technologií, jež prospívají udržitelnému rozvoji.

▼B

Článek 33

Institucionální rozvoj a budování kapacit

1. Spolupráce věnuje systematickou pozornost institucionálním aspektům a v tomto kontextu podporuje snahy států AKT rozvíjet a posilovat struktury, instituce a postupy napomáhající:

a) podporovat a udržovat demokracii, lidskou důstojnost, sociální spravedlnost a pluralismus s plným respektem pro rozmanitost v rámci společností a mezi nimi;

b) podporovat a udržovat univerzální a plné respektování, dodržování a ochranu veškerých lidských práv a základních svobod;

c) rozvíjet a posilovat právní stát; zlepšovat přístup ke spravedlnosti při současném zaručení odbornosti a nezávislosti soudních systémů a

d) zajišťovat transparentní a odpovědnou správu věcí veřejných ve všech veřejných institucích.

2. Strany společně bojují proti úplatkářství a korupci ve všech svých společnostech.

3. Spolupráce podporuje úsilí států AKT rozvíjet své veřejné instituce jako pozitivní síly růstu a rozvoje, a dosahovat významných zlepšení účinnosti veřejných služeb při ovlivňování života občanů. V tomto kontextu spolupráce napomáhá reformě, racionalizaci a modernizaci veřejného sektoru. Podpora spolupráce se specificky zaměřuje na:

a) reformu a modernizaci státní služby;

b) právní a soudní reformy a modernizaci soudních systémů;

▼M10

c) zlepšování a posilování správy veřejných financí a fiskálního řízení s cílem rozvinout hospodářské aktivity v zemích AKT a zvýšit jejich daňové příjmy, a přitom plně respektovat svrchovanost států AKT v této oblasti.

Opatření mohou zahrnovat:

i) zvyšování kapacit pro řízení domácích příjmů, včetně budování účinného, účelného a udržitelného daňového systému,

ii) podporu účasti v mezinárodních strukturách a procesech daňové spolupráce za účelem usnadnění dalšího rozvoje mezinárodních norem a skutečné shody s nimi,

iii) podporu uplatňování osvědčených mezinárodních postupů v daňových záležitostech, včetně zásady transparentnosti a výměny informací, v těch státech AKT, které se je zavázaly dodržovat;

▼B

d) urychlení reforem bankovního a finančního sektoru;

e) zlepšování správy veřejného majetku a reformy postupů veřejných zakázek a

f) politickou, správní, hospodářskou a finanční decentralizaci.

4. Spolupráce rovněž napomáhá obnovit a/nebo zvyšovat nejdůležitější kapacity veřejného sektoru a podporovat nezbytné podpůrné instituce tržního hospodářství, zejména podporovat:

a) rozvoj právních a regulatorních schopností nezbytných pro zvládnutí provozu tržního hospodářství včetně politiky hospodářské soutěže a spotřebitelské politiky;

b) zlepšování kapacit pro analýzu, plánování, formulování a provádění politik, zejména v oblasti hospodářské, sociální, oblasti životního prostředí, výzkumu, vědy a techniky a inovace;

c) modernizaci, posilování a reformu finančních a měnových institucí a zlepšování postupů;

d) budování kapacit na místní a komunální úrovni, nezbytných pro provádění politiky decentralizace a zvýšení účasti obyvatel na rozvojovém procesu a

e) rozvoj kapacit v jiných kritických oblastech, jako jsou:

i) mezinárodní jednání a

ii) řízení a koordinace vnější podpory.

5. Spolupráce pokrývá všechny oblasti a odvětví spolupráce s cílem podpořit vznik nestátních aktérů a rozvoj jejich kapacit; a posílit struktury vzájemné informovanosti, dialogu a konzultací mezi nimi a vnitrostátními orgány, včetně regionální úrovně.







HLAVA II

HOSPODÁŘSKÁ A OBCHODNÍ SPOLUPRÁCE







KAPITOLA 1

Cíle a zásady

Článek 34

Cíle

1. Hospodářská a obchodní spolupráce se zaměřuje na podporu hladké a postupné integrace států AKT do světové ekonomiky, s náležitým ohledem k jejich politickým volbám a prioritám rozvoje, a podněcuje tak jejich udržitelný rozvoj a přispívá k vymýcení chudoby ve státech AKT.

▼M10

2. Konečným cílem hospodářské a obchodní spolupráce je umožnit státům AKT plné uplatnění v mezinárodním obchodu. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje potřebě států AKT aktivně se účastnit mnohostranných obchodních jednání. Při současné úrovni rozvoje zemí AKT je hospodářská a obchodní spolupráce zaměřena na to, aby státy AKT mohly zvládnout výzvu globalizace a postupně se přizpůsobit novým podmínkám mezinárodního obchodu a tím usnadnit svůj přechod k liberalizovanému světovému hospodářství. V této souvislosti je třeba věnovat bedlivou pozornost zranitelnosti mnoha zemí AKT v důsledku jejich závislosti na komoditách nebo jen několika klíčových produktech, včetně zemědělsko-průmyslových produktů s přidanou hodnotou, a riziku eroze preferencí.

3. Za tímto účelem se hospodářská a obchodní spolupráce zaměřuje prostřednictvím vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií podle hlavy I na zvyšování výrobních, dodavatelských a obchodních kapacit zemí států AKT, stejně jako jejich schopnosti přilákat investice. Dále se zaměřuje na vytváření nové obchodní dynamiky mezi stranami, posilování obchodních a investičních politik států AKT, snižování jejich závislosti na komoditách, podporu diverzifikovanějšího hospodářství a zlepšování kapacit států AKT pro zvládnutí veškerých problémů spojených s obchodem.

4. Hospodářská a obchodní spolupráce je prováděna v plném souladu s ustanoveními Světové obchodní organizace (WTO), včetně zvláštního a diferencovaného zacházení, s ohledem na vzájemné zájmy stran a jejich příslušné úrovně rozvoje Rovněž se zcela souladu s mnohostrannými závazky zabývá následky eroze preferencí.

▼B

Článek 35

Zásady

▼M10

1. Hospodářská a obchodní spolupráce je založena na spolehlivém, pevném a strategickém partnerství. Dále je založena na komplexním přístupu, vybudovaném na kladech a výsledcích předchozích úmluv AKT-ES.

2. Hospodářská a obchodní spolupráce je budována na regionálních integračních iniciativách států AKT. Spolupráce při podpoře regionální spolupráce a integrace, jak je vymezuje hlava I, a hospodářská a obchodní spolupráce se vzájemně posilují. Hospodářská a obchodní spolupráce se zabývá zejména řešením nabídkových a poptávkových omezení, zvláště propojenosti infrastruktury, diverzifikace ekonomik a opatřeními pro rozvoj obchodu jakožto prostředky zvyšování konkurenceschopnosti států AKT. Odpovídající opatření tudíž budou mít příslušnou důležitost v rámci rozvojových strategií států a regionů AKT, které Společenství podporuje, zejména prostřednictvím zajištění pomoci na podporu obchodu.

▼B

3. Hospodářská a obchodní spolupráce bere v úvahu různé potřeby a úrovně rozvoje států a regionů AKT. V tomto kontextu strany znovu potvrzují svůj závazek zajišťovat zvláštní a diferencované zacházení pro všechny státy AKT, udržovat zvláštní zacházení pro nejméně rozvinuté země AKT, a brát náležitě v úvahu zranitelnost malých, vnitrozemských a ostrovních států.







KAPITOLA 2

Nové obchodní dohody

▼M10

Článek 36

Formy

1. S ohledem na výše uvedené cíle a zásady se strany dohodly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby zajistily uzavření nových dohod o hospodářském partnerství, slučitelných s pravidly Světové obchodní organizace (WTO), odstraňující postupně překážky jejich vzájemného obchodu a zlepšující spolupráci ve všech oblastech souvisejících s obchodem.

2. Jakožto rozvojové nástroje mají dohody o hospodářském partnerství za cíl podpořit hladkou a postupnou integraci států AKT do světové ekonomiky, zejména plným využitím potenciálu regionální integrace a obchodu mezi jižními zeměmi (Jih–Jih).

3. Strany se dohodly, že tato nová obchodní opatření se budou zavádět postupně.

Článek 37

Postupy

1. Během vyjednávání dohod o hospodářském partnerství je v souladu s ustanoveními hlavy I a článku 35 zajištěno budování kapacit ve veřejném a soukromém sektoru států AKT, včetně opatření ke zvyšování konkurenceschopnosti, k posilování regionálních organizací a k podpoře regionálních iniciativ obchodní integrace tam, kde je to vhodné, s pomocí při úpravách rozpočtu a fiskální reformě, jakož i k modernizaci a rozvoji infrastruktury a podpoře investic.

2. Strany pravidelně přezkoumávají pokrok v jednání, jak to předpokládá článek 38.

3. Jednání o dohodách o hospodářském partnerství budou pokračovat se zeměmi AKT, které je dle své úvahy budou schopny vést na úrovni, kterou považují za vhodnou, a v souladu s postupy dohodnutými skupinou AKT za účelem podpory procesů regionální integrace v rámci AKT.

4. Jednání o dohodách o hospodářském partnerství se zaměří zejména na stanovení harmonogramu postupného odstraňování překážek obchodu mezi stranami v souladu s příslušnými pravidly WTO. Na straně Společenství se liberalizace obchodu zakládá na acquis a zaměřuje se na zlepšování současného přístupu na trh pro země AKT, mimo jiné přezkumem pravidel původu. Jednání berou v úvahu úroveň rozvoje a společensko-ekonomický dopad obchodních opatření na země AKT a jejich schopnost přizpůsobit se a upravit svá hospodářství podle procesu liberalizace. Jednání budou proto co nejpružnější při stanovení doby trvání dostatečného přechodného období, konečného zahrnutí produktů, vezmou v úvahu citlivá odvětví a stupeň asymetrie v rámci časového plánu pro odstranění cel, při zachování souladu s aktuálně platnými pravidly WTO.

5. Strany úzce spolupracují v rámci WTO s cílem vysvětlit a odůvodnit dosažených ujednání, zejména s ohledem na stupeň možné pružnosti.

6. Strany nadále projednávají, jakým způsobem zjednodušit a přezkoumat pravidla původu, včetně ustanovení o kumulaci, jež se vztahují na jejich vývozy.

7. Jakmile státy AKT uzavřou dohodu o hospodářském partnerství, mohou k ní státy, jež nejsou stranami dané dohody, kdykoli přistoupit.

8. V kontextu spolupráce AKT a EU při podpoře regionální spolupráce a integrace, jak ji uvádí hlava I a v souladu s článkem 25, strany věnují obzvláštní pozornost potřebám, jež vznikly v důsledku provádění dohod o hospodářském partnerství. Použijí se zásady uvedené v článku 1 přílohy IV k této dohodě. Za tímto účelem strany schvalují využití stávajících nebo nových regionálních mechanismů financování, jež mohou nasměrovat zdroje z víceletých finančních rámců spolupráce a další zdroje.

▼M10

Článek 37a

Jiné obchodní dohody

1. Vzhledem k současným trendům obchodní politiky, zaměřeným na větší liberalizaci obchodu, se EU a státy AKT mohou účastnit vyjednávání a provádění dohod vedoucích k další liberalizaci mnohostranného a dvoustranného obchodu. Liberalizace může vést k erozi preferencí poskytnutých státům AKT a ovlivnit jejich soutěžní postavení na trhu EU i jejich rozvojové úsilí, které EU hodlá podporovat.

2. V souladu s cíli hospodářské a obchodní spolupráce se EU vynasnaží provádět nadále opatření, jež mají pomoci zvládnout případné negativní dopady liberalizace, aby mohl být pokud možno co nejdéle zachován významný preferenční přístup států AKT v rámci mnohostranného obchodu, a zajistit, aby bylo jakékoli nevyhnutelné omezení preferencí rozloženo na co nejdelší období.

▼B

Článek 38

Smíšený ministerský výbor pro obchod

1. Zřizuje se smíšený ministerský výbor pro obchod AKT-ES.

▼M10

2. Ministerský výbor pro obchod projednává veškeré záležitosti související s obchodem, jež se týkají států AKT, a zejména pravidelně sleduje jednání o dohodách o hospodářském partnerství a jejich provádění. Věnuje zvláštní pozornost aktuálním mnohostranným obchodním jednáním a přezkoumává dopad iniciativ širší liberalizace na obchod AKT-ES a rozvoj ekonomik AKT. S cílem zvýšit výhody obchodních dohod AKT-ES vydává výbor zprávy a nezbytná doporučení Radě ministrů, jež se týkají také veškerých podpůrných opatření.

▼B

3. Ministerský výbor pro obchod se schází nejméně jednou ročně. Jeho jednací řád stanoví Rada ministrů. Skládá se ze zástupců států AKT a Společenství.

▼M10

Článek 38a

Konzultace

1. V případě, že by nová opatření nebo opatření stanovená v programech přijatých Společenstvím pro sbližování právních a správních předpisů s cílem usnadnit obchod mohla ovlivnit zájmy jednoho nebo více států AKT, informuje o tom Společenství před přijetím těchto opatření sekretariát skupiny AKT a příslušné státy AKT.

2. Aby Společenství mohlo přihlédnout k zájmům skupiny AKT, budou se na její žádost konat konzultace podle ustanovení článku 12 této dohody tak, aby mohlo být dosaženo uspokojivého řešení.

3. V případě, že stávající pravidla nebo předpisy Společenství přijaté s cílem usnadnit obchod ovlivní zájmy jednoho nebo více států AKT, nebo v případě, že tyto zájmy jsou ovlivněny výkladem, používáním či prováděním takových pravidel nebo předpisů, budou se v souladu s ustanoveními článku 12 na žádost příslušných států AKT konat konzultace s cílem dosáhnout uspokojivého řešení.

4. Za účelem nalezení uspokojivého řešení mohou strany rovněž upozornit smíšený ministerský výbor pro obchod na jakékoli jiné problémy týkající se obchodu, které by případně mohly vzniknout v důsledku opatření přijatých nebo plánovaných členskými státy Evropské unie.

5. Aby byla zajištěna efektivnost konzultací, strany se o těchto opatřeních vzájemně informují.

6. Strany se dohodly, že konzultace a poskytování informací v rámci orgánů dohody o hospodářském partnerství týkající se záležitostí, které spadají do oblasti působnosti takových dohod, rovněž splňuje ustanovení tohoto článku a článku 12, pokud všechny potenciálně zasažené státy AKT podepsaly dohodu o hospodářském partnerství, v jejímž rámci byly tyto konzultace vedeny nebo tyto informace poskytnuty.

▼B







KAPITOLA 3

Spolupráce na mezinárodních fórech

Článek 39

Obecná ustanovení

1. Strany zdůrazňují význam své aktivní účasti ve WTO, stejně jako v jiných relevantních mezinárodních organizacích, tím, že se stávají členy těchto organizací a úzce sledují jejich agendu a činnost.

2. Strany souhlasí, že budou úzce spolupracovat při určování a prosazování svých společných zájmů v mezinárodní hospodářské a obchodní spolupráci, zejména ve WTO, včetně účasti na stanovení a provádění agendy budoucích mnohostranných obchodních jednání. V tomto kontextu je zvláštní pozornost věnována zlepšení přístupu na trhy Společenství a ostatní trhy pro produkty a služby pocházející ze států AKT.

3. Strany se rovněž shodují na významu pružnosti pravidel WTO za účelem zohlednění úrovně rozvoje států AKT, stejně jako obtíží, se kterými se tyto státy setkávají při plnění svých povinností. Strany se dále dohodly na potřebě technické pomoci, která má státům AKT umožnit provádění jejich závazků.

4. Společenství souhlasí, že bude v souladu s ustanoveními uvedenými v této dohodě státům AKT nápomocno v jejich úsilí stát se aktivními členy těchto organizací rozvíjením jejich nezbytné kapacity pro vyjednávání, efektivní účast, sledování a provádění těchto dohod.

Článek 40

Komodity

1. Strany uznávají potřebu zajistit lepší fungování mezinárodních komoditních trhů a zvýšit transparentnost trhů.

2. Potvrzují svou ochotu zintenzívnit vzájemné konzultace na mezinárodních fórech a v organizacích zabývajících se komoditami.

3. Za tímto účelem se na žádost kterékoli ze stran uskuteční výměna stanovisek:

— ohledně fungování stávajících mezinárodních dohod nebo specializovaných mezivládních pracovních skupin s cílem zlepšit je a zvýšit jejich efektivitu v souladu s tržními trendy,

— v případě, že je navrhováno uzavření nebo obnovení mezinárodní dohody nebo zřízení mezivládní pracovní skupiny.

Cílem těchto výměn stanovisek je vzít v úvahu příslušné zájmy každé ze stran. V případě nutnosti se mohou konat v rámci ministerského výboru pro obchod.







KAPITOLA 4

Obchod službami

Článek 41

Obecná ustanovení

1. Strany zdůrazňují vzrůstající význam služeb v mezinárodním obchodu a jejich velký přínos hospodářskému a sociálnímu rozvoji.

2. Strany znovu potvrzují své příslušné závazky podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) a zdůrazňují potřebu zvláštního a diferencovaného zacházení s poskytovateli služeb z AKT.

3. V rámci jednání o postupné liberalizaci obchodu a služeb podle článku XIX GATS se Společenství zavazuje příznivě posoudit priority států AKT pro zlepšení v seznamu ES s cílem vyhovět jejich specifickým zájmům.

4. Strany se v rámci dohod o hospodářském partnerství, poté, co získají určité zkušenosti v používání doložky nejvyšších výhod (DNV) podle GATS, dále dohodly na cíli rozšíření svého partnerství tak, aby zahrnovalo liberalizaci služeb v souladu s ustanoveními GATS a zejména s ustanoveními týkajícími se účasti rozvojových zemí na liberalizačních dohodách.

▼M10

5. Společenství podporuje prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, snahy států AKT posílit kapacity pro poskytování služeb. Zvláštní pozornost je věnována službám souvisejícím s pracovními silami, podnikáním, distribucí, financemi, cestovním ruchem, kulturou a výstavbou a souvisejícími inženýrskými službami, v zájmu zvýšení jejich konkurenceschopnosti a tím i zvýšení jejich hodnoty a objemu jejich obchodu zbožím a službami.

▼B

Článek 42

Námořní doprava

1. Strany uznávají význam účelných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v bezpečném a čistém mořském prostředí jako hlavního způsobu dopravy usnadňujícího mezinárodní obchod a představujícího tak jednu ze sil stojících za hospodářským rozvojem a rozvojem obchodu.

2. Zavazují se podporovat liberalizaci námořní dopravy a za tímto účelem účinně používat zásadu neomezeného přístupu k trhu mezinárodní námořní dopravy na nediskriminačním a obchodním základě.

3. Každá ze stran mimo jiné poskytne lodím provozovaným státními příslušníky nebo společnostmi druhé strany a lodím registrovaným na území druhé strany ohledně přístupu do přístavů, užívání infrastruktury a pomocných námořních služeb těchto přístavů, stejně jako souvisejících poplatků, celních zařízení a přidělení přístavišť a zařízení pro nakládku a vykládku zacházení ne méně výhodné, než jaké poskytuje svým vlastním lodím.

▼M10

4. Společenství v zájmu zvýšení účasti subjektů ze států AKT v mezinárodních přepravních službách podporuje prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, snahy států AKT rozvíjet a povzbuzovat nákladově účinné a účelné služby námořní dopravy ve státech AKT.

▼B

Článek 43

Informační a komunikační technologie a informační společnost

1. Strany uznávají významnou úlohu informačních a komunikačních technologií, stejně jako aktivní účasti na informační společnosti, jako předpoklad úspěšné integrace států AKT do světové ekonomiky.

2. Proto znovu potvrzují své příslušné závazky v rámci stávajících mnohostranných dohod, zejména přílohy o jednáních o základních telekomunikacích připojené ke GATS, a vyzývají ty státy AKT, které dosud nejsou členy těchto dohod, aby k nim přistoupily.

3. Dále souhlasí s tím, že se budou plně a aktivně účastnit veškerých budoucích mezinárodních jednání, která mohou být vedena v této oblasti.

4. Strany proto přijmou opatření, která obyvatelům států AKT umožní snadný přístup k informačním a komunikačním technologiím, mimo jiné prostřednictvím těchto opatření:

— rozvoj a podpora užívání dostupných obnovitelných zdrojů energie,

— rozvoj a využívání širších nízkonákladových bezdrátových sítí,

▼M4

— rozvoj a podpora využívání místního obsahu pro informační a komunikační technologie.

▼M10

5. Strany se rovněž dohodly na urychlení vzájemné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií a informační společnosti. Tato spolupráce prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, se zejména zaměří na vyšší slučitelnost a harmonizaci komunikačních systémů na vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni a jejich přizpůsobení novým technologiím.

▼B







KAPITOLA 5

Oblasti související s obchodem

Článek 44

Obecná ustanovení

1. Strany uznávají rostoucí význam nových oblastí souvisejících s obchodem při usnadňování postupné integrace států AKT do světové ekonomiky. Proto se dohodly posílit svou spolupráci v těchto oblastech pomocí plné a koordinované účasti na relevantních mezinárodních fórech a dohodách.

▼M10

2. Prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, Společenství podporuje úsilí států AKT posílit své kapacity pro zvládnutí všech oblastí souvisejících s obchodem, případně i včetně zlepšování a podpory institucionálního rámce.

▼B

Článek 45

Politika hospodářské soutěže

1. Strany se dohodly, že zavedení a provádění účinných a zdravých politik a pravidel hospodářské soutěže má zásadní význam pro zlepšení a zabezpečení prostředí příznivého pro investice, udržitelný proces industrializace a transparentnost přístupu k trhům.

2. Aby odstranily narušení zdravé hospodářské soutěže a s náležitým ohledem k různým úrovním rozvoje a hospodářských potřeb každého ze států AKT, zavazují se provádět vnitrostátní nebo regionální pravidla a politiky včetně kontroly a za určitých okolností zákazu dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání podniků ve vzájemné shodě, jejichž cílem nebo důsledkem je předcházení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže. Strany se dále shodly zakázat zneužívání dominantního postavení na společném trhu Společenství nebo na území států AKT jedním nebo více podniky.

▼M10

3. Strany se rovněž dohodly, že s přihlédnutím k formulování a podpoře účinných politik hospodářské soutěže zesílí spolupráci v této oblasti s příslušnými vnitrostátními agenturami pro hospodářskou soutěž, které postupně zajišťují účinné vymáhání pravidel hospodářské soutěže ze strany soukromých i státních podniků. Spolupráce v této oblasti zahrnuje zejména, prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, pomoc při navrhování příslušného právního rámce a jeho správního prosazování se zvláštním ohledem na zvláštní postavení nejméně rozvinutých zemí.

▼B

Článek 46

Ochrana práv duševního vlastnictví

1. Aniž je dotčeno postavení stran v mnohostranných jednáních, uznávají strany potřebu zajistit přiměřenou a účinnou úroveň ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví a ostatních práv zahrnutých v TRIPS, včetně ochrany zeměpisných označení, v souladu s mezinárodními normami a s cílem snížit narušení a překážky dvoustranného obchodu.

2. V tomto kontextu zdůrazňují význam dodržování Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), Dohody o WTO a Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD).

3. Rovněž se dohodly na potřebě přistoupit ke všem relevantním mezinárodním úmluvám o duševním, průmyslovém a obchodním vlastnictví uvedeným v části I dohody TRIPS v souladu s jejich úrovní rozvoje.

4. Společenství, jeho členské státy a státy AKT mohou považovat uzavření dohod zaměřených na ochranu ochranných známek a zeměpisných označení produktů za zvláštní zájem každé ze stran.

5. Pro účely této dohody zahrnuje duševní vlastnictví zejména autorská práva včetně autorských práv k počítačovým programům a práva příbuzná, včetně uměleckých návrhů, a průmyslové vlastnictví zahrnující užitné vzory, patenty včetně patentů na biotechnologické vynálezy a odrůdy rostlin nebo jiné účinné systémy sui generis, průmyslové vzory, zeměpisná označení včetně označení původu, ochranné známky zboží a služeb, topografie integrovaných obvodů, stejně jako právní ochranu databází a ochranu proti nekalé hospodářské soutěži podle čl. 10a Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví a ochranu nezveřejněných důvěrných informací o know-how.

▼M10

6. Strany se dále dohodly na posílení své spolupráce v této oblasti. Na vyžádání, za vzájemně dohodnutých podmínek a prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, se spolupráce mimo jiné rozšíří na tyto oblasti: příprava právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli, zřízení a posílení státních a regionálních úřadů a jiných agentur včetně podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany práv, včetně odborné přípravy personálu.

▼B

Článek 47

Normalizace a certifikace

1. Strany se dohodly, že budou těsněji spolupracovat na poli normalizace, certifikace a zabezpečování jakosti s cílem odstranit zbytečné technické překážky, snížit vzájemné rozdíly v těchto oblastech a usnadnit tak obchodování.

V tomto kontextu znovu potvrzují svůj závazek v rámci Dohody o technických překážkách obchodu, připojené k Dohodě o WTO (dohoda TBT).

▼M10

2. Spolupráce při normalizaci a certifikaci prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, se zaměří na podporu systémů slučitelných mezi stranami a zejména zahrnuje:

▼B

— opatření v souladu s dohodou TBT na podporu většího využívání mezinárodních technických předpisů, norem a postupů posuzování shody, včetně specifických odvětvových opatření, v souladu s úrovní hospodářského rozvoje států AKT,

— spolupráci v oblasti řízení a zabezpečování jakosti ve vybraných odvětvích důležitých pro státy AKT,

— podporu iniciativ pro budování kapacit ve státech AKT v oblasti posuzování shody, metrologie a normalizace,

— rozvoj funkčních vazeb mezi institucemi pro normalizaci, posuzování shody a certifikaci v AKT a Evropě.

3. Strany se zavazují náležitě zvážit vyjednání dohod o vzájemném uznávání v odvětvích společného hospodářského zájmu.

Článek 48

Hygienická a rostlinolékařská opatření

1. Strany uznávají právo každé ze stran přijímat nebo vynucovat hygienická a rostlinolékařská opatření nezbytná k ochraně života nebo zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, za předpokladu, že tato opatření obecně nepředstavují prostředek svévolné diskriminace nebo skrytého omezování obchodu. Za tímto účelem strany znovu potvrzují své závazky v rámci Dohody o používání hygienických a rostlinolékařských opatření, připojené k Dohodě o WTO (dohoda SPS), s ohledem na svou příslušnou úroveň rozvoje.

2. Dále se strany zavazují posílit koordinaci, konzultace a informovanost ohledně oznamování a používání navrhovaných hygienických a rostlinolékařských opatření v souladu s dohodou SPS, kdykoli by tato opatření mohla ovlivnit zájmy jedné ze stran. Dohodly se rovněž na předběžných rozhovorech a koordinaci v rámci Codex Alimentarius, Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat a Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin s cílem prosazovat své společné zájmy.

▼M10

3. Strany se dohodly, že posílí svou spolupráci prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, v zájmu posílení kapacit státního a soukromého sektoru v zemích AKT v této oblasti.

▼B

Článek 49

Obchod a životní prostředí

▼M10

1. Strany znovu potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj mezinárodního obchodu tak, aby zajistily udržitelnou a zdravou péči o životní prostředí v souladu s mezinárodními úmluvami a závazky v této oblasti a s přihlédnutím k jejich příslušné úrovni rozvoje. Strany se dohodly, že by při navrhování a provádění opatření, která se týkají životního prostředí, měly přihlížet ke zvláštním potřebám a požadavkům států AKT, včetně těch, jež souvisejí s ustanoveními článku 32a.

▼B

2. Majíce na mysli zásady z Ria a s cílem posílit vzájemnou podporu obchodu a životního prostředí, se strany dohodly na zlepšení své spolupráce v této oblasti. Spolupráce se zejména zaměřuje na zřízení soudržných vnitrostátních, regionálních a mezinárodních politik, posílení kontrol jakosti zboží a služeb ve vztahu k životnímu prostředí, a zlepšování výrobních metod šetrných k životnímu prostředí v příslušných odvětvích.

▼M10

3. Strany souhlasí s tím, že by environmentální opatření neměla být využívána k ochranářským účelům.

▼B

Článek 50

Obchod a pracovní normy

1. Strany znovu potvrzují svůj závazek dodržovat mezinárodně uznávané základní pracovní normy definované v příslušných úmluvách Mezinárodní organizace práce (MOP), zejména svobodu sdružování a právo na kolektivní vyjednávání, zrušení nucené práce, odstranění nejhorších forem dětské práce a nediskriminaci s ohledem na zaměstnávání.

2. Strany se dohodly v této oblasti zlepšit spolupráci, zejména v těchto oblastech:

— výměna informací o příslušných právních a pracovních předpisech,

— formulování vnitrostátních pracovněprávních předpisů a posílení stávajících právních předpisů,

— programy vzdělávání a zvyšování informovanosti,

— vynucování vnitrostátních právních a pracovních předpisů.

▼M10

3. Strany se dohodly, že pracovněprávní normy by neměly být užívány k ochranářským účelům.

▼B

Článek 51

Spotřebitelská politika a ochrana zdraví spotřebitelů

1. Strany se dohodly urychlit vzájemnou spolupráci v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitelů, přičemž se bere náležitý ohled na domácí právní předpisy k zamezení překážkám obchodu.

▼M10

2. Spolupráce se zaměřuje prostřednictvím národních a regionálních rozvojových strategií, jak je vymezuje hlava I a v souladu s článkem 35, zejména na zlepšování institucionálních a technických kapacit v této oblasti, na zavádění systémů včasné výstrahy pro vzájemnou informovanost o nebezpečných výrobcích, na výměnu informací a zkušeností ohledně zřizování a provádění následného tržního dozoru nad výrobky a bezpečností výrobků, na zlepšování informovanosti spotřebitelů o cenách, charakteristikách nabízených výrobků a služeb, na podporu rozvoje nezávislých sdružení spotřebitelů a kontaktů mezi zástupci zájmů spotřebitelů, na zvyšování slučitelnosti spotřebitelských politik a systémů, na oznamování vynucování práva a podporování spolupráce při šetření škodlivých nebo nekalých obchodních postupů a na uplatňování zákazů vývozu v obchodu mezi stranami ohledně zboží a služeb, jejichž uvádění na trh bylo v zemi jejich produkce zakázáno.

▼B

Článek 52

Doložka o vyjmutí daní

1. Aniž jsou dotčena ustanovení člá