01997A1128(01) — CS — 01.04.2016 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:









▼B

DOHODA O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁCI,

kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé ( 3 )







BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, IRSKO, ITALSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA A SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, smluvní strany Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, (dále jen „členské státy“) a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII (dále jen „Společenství“) na jedné straně a RUSKÁ FEDERACE (dále jen „Rusko“) na straně druhé, VZHLEDEM k významu historických vztahů mezi Společenstvím a jeho členskými státy a Ruskem a společně sdílených hodnot, UZNÁVAJÍCE, že Společenství a Rusko si přejí posílit tyto vazby a vytvořit partnerství a spolupráci, které by upevnily a rozšířily vztahy navázané v minulosti, zejména Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a obchodní a hospodářské spolupráci, podepsanou dne 18. prosince 1989 (dále jen „dohoda z roku 1989“), BEROUCE V ÚVAHU závazek Společenství a jeho členských států, jednajících v rámci Evropské unie prostřednictvím Smlouvy o Evropské unii ze dne 7. února 1992, a Ruska posílit politické a hospodářské svobody, které tvoří samotný základ partnerství, BEROUCE V ÚVAHU závazek stran podporovat mezinárodní mír a mezinárodní bezpečnost a mírové řešení sporů a spolupracovat za tímto účelem v rámci Organizace spojených národů a Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě, jakož i jiných fór, VZHLEDEM k pevnému odhodlání Společenství a jeho členských států a Ruska naplňovat v plném rozsahu všechny zásady a ustanovení obsažené v Závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě (KBSE), v závěrečných dokumentech z následných zasedání v Madridu a ve Vídni, v dokumentu bonnské konference KBSE o hospodářské spolupráci, v Pařížské chartě pro novou Evropu a v helsinském dokumentu KBSE z roku 1992 pod názvem „Výzvy ke změně“, POTVRZUJÍCE oddanost Společenství a jeho členských států a Ruska cílům a zásadám stanoveným v Evropské energetické chartě ze dne 17. prosince 1991 a v prohlášení z konference v Lucernu z dubna 1993, PŘESVĚDČENY o prvořadé důležitosti právního státu a dodržování lidských práv, zejména práv menšin, vytvoření pluralitního systému se svobodnými a demokratickými volbami a ekonomické liberalizace zaměřené na vytvoření tržního hospodářství, PŘESVĚDČENY, že plné uskutečňování partnerství předpokládá pokračování a uskutečnění ruských politických a hospodářských reforem, PŘEJÍCE SI v oblastech, na které se vztahuje tato dohoda, povzbuzovat proces regionální spolupráce mezi státy bývalého SSSR za účelem podpoření prosperity a stability regionu, PŘEJÍCE SI zahájit a rozvíjet pravidelný politický dialog o dvoustranných a mezinárodních otázkách společného zájmu, BEROUCE V ÚVAHU ochotu Společenství poskytnout případnou technickou pomoc za účelem provádění hospodářské reformy v Rusku a za účelem hospodářské spolupráce, MAJÍCE NA ZŘETELI prospěšnost dohody pro postupné prohloubení přátelských vztahů mezi Ruskem a širší zónou spolupráce v Evropě a sousedních regionech, jakož i postupné zapojení Ruska do otevřeného systému mezinárodního obchodu, BEROUCE V ÚVAHU závazek stran liberalizovat obchod na základě zásad obsažených ve Všeobecné dohodě o clech a obchodu (dále jen „GATT“) ve znění výsledků Uruguayského kola jednání o obchodu, a berouce v úvahu založení Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“), UVĚDOMUJÍCE SI, že Rusko již není zemí se státem řízenou ekonomikou, že je nyní zemí v procesu hospodářské transformace a že pokračujícímu postupu směrem k tržnímu hospodářství napomůže spolupráce mezi stranami ve formách stanovených v této dohodě, VĚDOMY SI potřeby zlepšit podmínky, které ovlivňují podnikání a investice, a podmínky v oblastech jako usazování společností, zaměstnanost, poskytování služeb a pohyb kapitálu, PŘESVĚDČENY o tom, že tato dohoda vytvoří nové klima pro jejich hospodářské vztahy, a zejména pro rozvoj obchodu a investic, které jsou nezbytné pro ekonomickou restrukturalizaci a technickou modernizaci, PŘEJÍCE SI zahájit úzkou spolupráci v oblasti ochrany životního prostředí, přičemž berou v úvahu vzájemnou závislost stran v této oblasti, MAJÍCE NA PAMĚTI úmysl stran rozvinout spolupráci ve vesmíru za účelem vzájemného doplňování svých činností v této oblasti, PŘEJÍCE SI podporovat kulturní spolupráci a rozvíjet výměnu informací, SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:







Článek 1

Tímto se zakládá partnerství mezi Společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ruskem na straně druhé. Cíle tohoto partnerství jsou:

— poskytnout vhodný rámec pro politický dialog mezi stranami, který umožňuje rozvíjet v této oblasti mezi nimi úzké vztahy,

— podporovat obchod, investice a harmonické hospodářské vztahy mezi stranami vycházející ze zásad tržního hospodářství, a tím podpořit jejich udržitelný rozvoj,

— posílit politické a hospodářské svobody,

— podporovat úsilí Ruska při upevňování jeho demokracie a při rozvoji jeho hospodářství a dokončení přechodu k tržnímu hospodářství,

— vytvořit základ pro hospodářskou, sociální, finanční a kulturní spolupráci financovanou podle zásad vzájemné výhodnosti, společné odpovědnosti a společné podpory,

— podporovat činnosti ve společném zájmu,

— poskytnout vhodný rámec pro postupné zapojování Ruska do širší oblasti spolupráce v Evropě,

— vytvořit nezbytné podmínky pro budoucí zřízení zóny volného obchodu mezi Společenstvím a Ruskem zahrnující v podstatě veškerý obchod se zbožím mezi nimi, jakož i podmínky umožňující dosáhnout svobody usazování společností, přeshraničního obchodu se službami a pohybu kapitálu.







HLAVA I

OBECNÉ ZÁSADY

Článek 2

Dodržování zásad demokracie a lidských práv, jak jsou vymezeny především Helsinským závěrečným aktem a Pařížskou chartou pro novou Evropu, je základem vnitřní i zahraniční politiky stran a představuje zásadní prvek partnerství a této dohody.

Článek 3

Strany se zavazují, že posoudí další rozpracování odpovídajících hlav této dohody, zejména hlavy III a článku 53, pokud to okolnosti dovolí, s úmyslem vytvořit mezi sebou zónu volného obchodu. Rozpracování může stranám doporučit Rada pro spolupráci. Takové rozpracování vstupuje v platnost jedině na základě dohody mezi stranami v souladu s jejich vlastními postupy. Strany v roce 1998 společně prozkoumají, zda okolnosti umožňují zahájit jednání o vytvoření zóny volného obchodu.

Článek 4

Strany se zavazují, že společně a po vzájemné dohodě prozkoumají změny, které může být vhodné učinit v jakékoli části dohody vzhledem ke změnám okolností, a zejména vzhledem k situaci vzniklé v důsledku přistoupení Ruska ke GATT/WTO. První přezkum se uskuteční tři roky po vstupu dohody v platnost nebo jakmile Rusko přistoupí ke GATT/WTO, podle toho, co nastane dříve.

Článek 5

1. Zacházení náležející státu s doložkou nejvyšších výhod poskytnuté Ruskem podle této dohody se v přechodném období, které uplyne pět let po vstupu této dohody v platnost, nepoužije na výhody definované v příloze 1 a udělené Ruskem ostatním zemím bývalého SSSR. Toto období lze případně po vzájemné dohodě stran pro určitá odvětví prodloužit.

2. V případě zacházení náležejícího státu s doložkou nejvyšších výhod poskytnutého podle hlavy III uplyne přechodné období uvedené v odstavci 1 tři roky po vstupu dohody v platnost nebo jakmile Rusko přistoupí ke GATT/WTO, podle toho, co nastane dříve.







HLAVA II

POLITICKÝ DIALOG

Článek 6

Mezi stranami se zavádí pravidelný politický dialog, který mají v úmyslu rozvíjet a prohlubovat. Doprovází a upevňuje sbližování mezi Evropskou unií a Ruskem, podporuje politické a hospodářské změny probíhající v Rusku a přispívá k vytváření nových forem spolupráce. Politický dialog:

— posiluje vazby mezi Ruskem a Evropskou unií. Hospodářské sbližování dosažené na základě této dohody povede k intenzivnějším politickým vztahům,

— povede k rostoucímu sbližování postojů k mezinárodním otázkám společného zájmu, a tím zvýší bezpečnost a stabilitu,

— předpokládá, že strany usilují o spolupráci v otázkách významných pro dodržování zásad demokracie a lidských práv a v případě potřeby pořádají konzultace o věcech souvisejících s řádným uplatňováním těchto zásad a práv.

Článek 7

1. V zásadě dvakrát ročně se uskuteční schůzka předsedy Rady Evropské unie a předsedy Komise Evropských společenství na jedné straně a prezidenta Ruska na straně druhé.

2. Na úrovni ministrů probíhá politický dialog v rámci Rady pro spolupráci zřízené článkem 90 a při dalších příležitostech podle vzájemné dohody, též za přítomnosti trojky Evropské unie.

Článek 8

Další postupy a mechanismy politického dialogu zavedou strany především v těchto formách:

— dvakrát ročně setkání na úrovni vyšších úředníků mezi trojkou Evropské unie na jedné straně a Ruskem na straně druhé,

— plné využití diplomatické cesty,

— jakékoli jiné prostředky, včetně možnosti setkání odborníků, které mohou přispět k upevnění a rozvoji politického dialogu.

Článek 9

Na parlamentní úrovni probíhá politický dialog v rámci Parlamentního výboru pro spolupráci zřízeného článkem 95.







HLAVA III

OBCHOD SE ZBOŽÍM

Článek 10

1. Strany si navzájem poskytnou obecné zacházení náležející státu s doložkou nejvyšších výhod popsané v čl. I odst. 1 GATT.

2. Odstavec 1 se nevztahuje na:

a) výhody poskytnuté sousedním zemím za účelem zjednodušení dopravy v hraničním pásmu;

b) výhody poskytnuté s cílem vytvořit celní unii nebo zónu volného ochodu nebo na základě vytvoření takové unie nebo zóny; termíny „celní unie“ a „zóna volného obchodu“ mají stejný význam jako ty, které jsou popsány v čl. XXIV odst. 8 GATT nebo vytvořené prostřednictvím postupu uvedeného v čl. XXIV odst. 10 GATT;

c) výhody poskytnuté určitým zemím v souladu s GATT a s dalšími mezinárodními dohodami ve prospěch rozvojových zemí.

Článek 11

1. Výrobky z území jedné strany dovezené na území druhé strany nepodléhají, přímo ani nepřímo, vnitřním daním ani jiným vnitřním poplatkům jakéhokoli druhu vyšším než ty, které se uplatňují, přímo nebo nepřímo, na podobné domácí výrobky.

2. Kromě toho se těmto výrobkům poskytuje zacházení neméně příznivé než to, které se poskytuje podobným výrobkům vnitrostátního původu, pokud jde o veškeré právní a správní předpisy a podmínky ovlivňující jejich vnitřní prodej, nabízení za účelem prodeje, nákup, dopravu, distribuci nebo použití. Tento odstavec nebrání použití rozdílných vnitřních poplatků za dopravu, které vycházejí výhradně z hospodářského provozu dopravních prostředků a nikoli ze státní příslušnosti výrobku.

3. Obdobně se mezi stranami použije čl. III odst. 8, 9 a 10 GATT.

Článek 12

1. Strany souhlasí s tím, že zásada svobody tranzitu zboží je nezbytnou podmínkou pro dosažení cílů této dohody.

V této souvislosti každá strana zajistí přes své území neomezený tranzit zboží pocházejícího z celního území nebo určeného pro celní území druhé strany.

2. Mezi oběma stranami platí pravidla stanovená v čl. V odst. 2, 3, 4 a 5 GATT.

Článek 13

Mezi stranami se použijí tyto články GATT obdobně:

1. čl. VII odst. 1, 2, 3, 4 písm. a), b) a d), 5;

2. článek VIII;

3. článek IX;

4. článek X.

Článek 14

Aniž jsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z mezinárodních smluv o dočasném přijímání zboží, jimiž jsou obě strany vázány, poskytne kromě toho každá strana druhé straně osvobození od dovozních cel a poplatků na dočasně přijaté zboží, a to v případech a podle postupů stanovených jakoukoliv jinou mezinárodní smlouvou v této oblasti, kterou je strana vázána, a v souladu se svými právními předpisy. Takové právní předpisy se použijí v souladu se zásadou státu s doložkou nejvyšších výhod, tudíž podléhají výjimkám uvedeným v čl. 10 odst. 2 této dohody. Je třeba vzít v úvahu podmínky, za nichž dotyčná strana přijala závazky vyplývající z takové smlouvy.

Článek 15

1. Zboží pocházející z Ruska se dováží do Společenství bez množstevních omezení, aniž jsou dotčeny články 17, 20 a 21 této dohody a články 77, 81, 244, 249 a 280 aktu o přistoupení Španělska a Portugalska ke Společenství.

2. Zboží pocházející ze Společenství se dováží do Ruska bez množstevních omezení, aniž jsou dotčeny články 17, 20 a 21, jakož i příloha 2 této dohody.

Článek 16

Dokud Rusko nepřistoupí ke GATT/WTO, radí se strany ve Výboru pro spolupráci o svých dovozních celních politikách, včetně změn celní ochrany. Takové konzultace se zejména nabídnou před zvýšením celní ochrany.

Článek 17

1. Pokud je určitý výrobek dovážen na území jedné ze stran v takovém zvýšeném množství nebo za takových podmínek, že to způsobuje nebo hrozí způsobit újmu domácím výrobcům podobných nebo přímo si konkurujících výrobků, mohou Společenství nebo Rusko, podle toho, které strany se tato situace týká, přijmout vhodná opatření v souladu s následujícími podmínkami a postupy.

2. Před přijetím jakýchkoli opatření nebo v případech, na něž je použitelný odstavec 4, jakmile je to možné, poskytne Společenství nebo Rusko Výboru pro spolupráci náležité informace za účelem nalezení řešení přijatelného pro obě strany. Strany okamžitě zahájí konzultace ve Výboru pro spolupráci.

3. Jestliže strany nedosáhnou dohody na základě takových konzultací do 30 dnů po informování Výboru pro spolupráci o akcích za účelem vyřešení situace, může strana, která požádala o konzultace, omezit dovoz dotyčných výrobků nebo přijmout jiná vhodná opatření v takovém rozsahu a po takovou dobu, jaká je nezbytná pro zabránění škodě nebo pro její napravení.

4. Za kritických okolností, kdy by odklad způsobil těžko napravitelné škody, mohou strany přijmout opatření před uskutečněním konzultací, avšak za podmínky, že konzultace budou navrženy bezprostředně po přijetí těchto opatření.

5. Při výběru opatření podle tohoto článku upřednostní strany taková opatření, která co nejméně narušují dosažení cílů této dohody.

6. Přijme-li jedna strana ochranné opatření v souladu s tímto článkem, může se druhá strana ve skutečně rovnocenných případech svobodně odchýlit od svých povinností podle této hlavy vůči první straně.

Takový krok se nečiní, dokud taková druhá strana nenabídne konzultace nebo nedosáhne-li se dohody do 45 dnů po dni, k němuž byly takové konzultace nabídnuty.

7. Právo odchýlit se od povinností uvedených v odstavci 6 se nepoužije během prvních třech let použitelnosti ochranného opatření za předpokladu, že bezpečnostní opatření bylo přijato v důsledku absolutního zvýšení dovozů, nejdéle na čtyři roky a v souladu s touto dohodou.

Článek 18

Nic v této hlavě, a zejména v článku 17, žádným způsobem neovlivňuje ani se nedotýká přijetí antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření v souladu s článkem VI GATT, s Dohodou o provádění článku VI GATT, s Dohodou o výkladu a provádění článků VI, XVI a XXIII GATT nebo se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy kteroukoliv ze stran.

Pokud jde o antidumpingové a antisubvenční šetření, souhlasí obě strany s tím, že prozkoumají informace předložené druhou strany a oznámí dotyčným zúčastněným osobám základní skutečnosti a kritéria, na jejichž základě se má provést konečné rozhodnutí. Před uvalením konečných antidumpingových nebo vyrovnávacích cel učiní strany vše, co je v jejich silách, aby dosáhly konstruktivního řešení problému.

Článek 19

Tato dohoda nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností, ochranou zdraví a života lidí a zvířat nebo ochranou rostlin, ochranou přírodních zdrojů, ochranou národního bohatství umělecké, historické nebo archeologické hodnoty nebo ochranou duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo předpisy týkajícími se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi stranami.

Článek 20

Touto hlavou není dotčena dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Ruskou federací o obchodu s textilními výrobky parafovaná dne 12. června 1993 a používaná se zpětnou působností ode dne 1. ledna 1993. Kromě toho se článek 15 této dohody nepoužije na obchod s textilními výrobky spadajícími do kapitol 50 až 63 kombinované nomenklatury.

Článek 21

1. Obchod s výrobky zahrnutými do Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli se řídí:

— touto hlavou, kromě článku 15, a

— dohodou o množstevních ujednáních pro obchod s ocelovými výrobky ESUO, po jejím vstupu v platnost.

2. Zřízení kontaktní skupiny pro otázky uhlí a oceli se řídí protokolem 1 připojeným k této dohodě.

Článek 22

Obchod s jadernými materiály

1. Obchod s jadernými materiály se řídí:

— ustanoveními této dohody, kromě článku 15 a čl. 17 odst. 1 až 5 a 7,

— články 6, 7, 14 a čl. 15 odst. 1, 2, 4 a 5 a první větou čl. 15 odst. 3 dohody z roku 1989,

— připojenou výměnou dopisů.

2. Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku se strany dohodly, že podniknou veškeré nezbytné kroky k přijetí dohody upravující obchod s jadernými materiály do 1. ledna 1997.

3. Dokud se k takové dohodě nedospěje, je nadále použitelný tento článek.

4. Podniknou se kroky k uzavření dohody o jaderných bezpečnostních opatřeních, fyzické ochraně a správní spolupráci při přemisťování jaderných materiálů. Dokud nebude taková dohoda v platnosti, použijí se na přemisťování jaderných materiálů odpovídající právní předpisy a mezinárodní závazky o nešíření.

5. Za účelem používání režimu stanoveného v odstavci 1 se:

— odkaz na „tuto dohodu“ v článku 6 a čl. 15 odst. 5 dohody z roku 1989 vykládá jako odkaz na režim stanovený v tomto čl. odst. 1,

— odkaz na „tento článek“ v čl. 17 odst. 6 této dohody vykládá jako odkaz na článek 15 dohody z roku 1989,

— odkaz na „smluvní strany“ v článcích 6, 7, 14 a 15 dohody z roku 1989 vykládá jako odkaz na strany této dohody,

— odkazem na „Smíšený výbor“ v článku 15 dohody z roku 1989 rozumí Výbor pro spolupráci zřízený článkem 92 této dohody.







HLAVA IV

USTANOVENÍ O PODNIKÁNÍ A INVESTICÍCH







KAPITOLA I

PRACOVNÍ PODMÍNKY

Článek 23

1. S výhradou právních předpisů, podmínek a postupů platných v každém členském státě usilují Společenství a členské státy o to, aby zajistily, že ruští státní příslušníci dovoleně zaměstnaní na území členského státu nebudou diskriminováni na základě státní příslušnosti ve srovnání s vlastními státními příslušníky dotčeného členského státu, pokud jde o pracovní podmínky, odměnu nebo propuštění ze zaměstnání.

2. Rusko poskytne, s výhradou podmínek a úprav použitelných v Rusku, zacházení uvedené v odstavci 1 státním příslušníkům členského státu, kteří jsou dovoleně zaměstnáni na jeho území.

Článek 24

Koordinace sociálního zabezpečení

Strany uzavřou dohody za účelem:

1. přijetí, s výhradou podmínek a úprav použitelných v každém členském státě, opatření nezbytných pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení pro pracovníky ruské státní příslušnosti zákonně zaměstnané na území členského státu a popřípadě pro jejich rodinné příslušníky zde oprávněně pobývající. Tato opatření zejména zajistí, že:

— veškerá pojistná období, doby zaměstnání nebo pobytu získané takovými pracovníky v různých členských státech se sčítají dohromady pro účely starobních, invalidních a pozůstalostních důchodů, jakož i pro účely lékařské péče pro takové pracovníky a popřípadě pro jejich rodinné příslušníky,

— veškeré důchody starobní, pozůstalostní, v důsledku pracovních úrazů nebo nemocí z povolání nebo invalidity z nich vyplývající, s výjimkou bezpříspěvkových požitků, jsou volně převoditelné v kurzu použitelném podle právních předpisů dlužícího členského státu nebo států,

— dotyční pracovníci popřípadě dostávají rodinné přídavky pro své rodinné příslušníky uvedené výše;

2. přijetí, s výhradou podmínek a úprav použitelných v Rusku, opatření nezbytných pro poskytnutí pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členského státu a jsou zákonně zaměstnáni v Rusku, a jejich rodinným příslušníkům zde oprávněně pobývajícím zacházení podobného tomu, které je uvedeno v odst. 1 druhé a třetí odrážce.

Článek 25

Opatření, která je třeba přijmout v souladu s článkem 24 této dohody, se nedotýkají práv nebo povinností vyplývajících z dvoustranných dohod mezi členskými státy a Ruskem, zajišťují-li tyto dohody státním příslušníkům členských států nebo Ruska příznivější zacházení.

Článek 26

Rada pro spolupráci posoudí, jakým způsobem lze zlepšit pracovní podmínky podnikatelů v souladu s mezinárodními závazky stran, zejména závazky uvedenými v dokumentu bonnské konference KBSE.

Článek 27

Rada pro spolupráci vydává doporučení pro provádění článků 23 a 26 této dohody.







KAPITOLA II

PODMÍNKY PRO USAZOVÁNÍ A ČINNOST SPOLEČNOSTÍ

Článek 28

1. Společenství a jeho členské státy na jedné straně a Rusko na straně druhé si navzájem poskytnou zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované společnostem kterékoli třetí země, pokud jde o podmínky ovlivňující usazování společností na jejich územích, v souladu se správními právními předpisy použitelnými v každé straně.

2. Aniž jsou dotčeny výhrady uvedené v příloze 3, poskytnou Společenství a jeho členské státy dceřiným společnostem Společenství patřícím ruským společnostem zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované ostatním společnostem Společenství nebo těm společnostem Společenství, které jsou dceřinými společnostmi společností kterékoli třetí země, podle toho, které z nich je příznivější, pokud jde o jejich činnost, v souladu se svými právními a správními předpisy.

3. Aniž jsou dotčeny výhrady uvedené v příloze 4, poskytne Rusko ruským dceřiným společnostem podniků Společenství zacházení, které není méně příznivé než to, které se poskytuje ostatním ruským společnostem nebo těm ruským společnostem, které jsou dceřinými společnostmi společností kterékoli třetí země, podle toho, které z nich je příznivější, pokud jde o jejich činnost, v souladu se svými právními a správními předpisy.

4. Společenství a jeho členské státy na jedné straně a Rusko na straně druhé poskytnou pobočkám ruských společností a společností Společenství zacházení, které není méně příznivé než to, které se poskytuje pobočkám společností kterékoli třetí země, pokud jde o jejich činnost, v souladu se svými právními a správními předpisy.

5. Odstavce 2 a 3 nelze použít k obcházení právních a správních předpisů jedné strany použitelných na přístup dceřiných společností podniků druhé strany usazených na území takové první strany k určitým odvětvím nebo činnostem.

Ze zacházení uvedeného v odstavcích 2 a 3 mají prospěch společnosti usazené ve Společenství a Rusku ke dni vstupu v platnost této dohody a společnosti usazené po tomto dni od okamžiku usazení.

Článek 29

Článek 28 této dohody spolu s následujícími ustanoveními se použije na bankovní a pojišťovací služby uvedené v příloze 6.

1. Pokud jde o bankovní služby uvedené v příloze 6 části B, povaha zacházení poskytnutého Ruskem podle čl. 28 odst. 1, pokud jde o usazování jedině prostřednictvím zřizování dceřiných společností a podle čl. 28 odst. 3, se stanoví v příloze 7 části A.

Pokud jde o pojišťovací služby uvedené v příloze 6 části A odst. 1 a 2, povaha zacházení poskytnutého Rusku podle čl. 28 odst. 1 se stanoví v příloze 7 části B.

2. Bez ohledu na další ustanovení této dohody se straně nebrání v tom, aby přijala ochranná opatření, včetně opatření na ochranu investorů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární povinnost, či opatření pro zajištění integrity a stability finančního systému. Taková opatření se nepoužijí jako prostředky bránící straně plnit povinnosti podle dohody.

Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by strana měla povinnost zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoliv důvěrné nebo chráněné informace, které mají veřejné subjekty.

3. Aniž je dotčena příloha 7 část A odst. 1 písm. d) a e), nepřijmou Společenství a členské státy na jedné straně a Rusko na straně druhé žádné nové předpisy nebo opatření, které by zavedly nebo zvýšily diskriminaci ve srovnání se situací existující ke dni podpisu dohody, pokud jde o podmínky ovlivňující usazování společností druhé strany na jejich vlastních územích ve srovnání s jejich vlastními společnostmi.

Strany se dohodly, že slovní spojení „zvýšit diskriminaci“ zahrnuje zpřísnění diskriminačních podmínek nebo jejich rozšíření či znovuzavedení po současném období používání.

4. Pro účely této dohody, pokud jde o bankovní činnosti, se společnost považuje za ruskou dceřinou společnost podniku Společenství, je-li více než padesát procent (50 %) jejího základního kapitálu v držení podniku Společenství.

Článek 30

Pro účely této dohody se:

a) „usazováním“ rozumí právo společností Společenství nebo ruských společností, jak jsou vymezeny v písmenu h) tohoto článku, zahájit hospodářskou činnost vytvořením dceřiných společností a poboček v Rusku nebo ve Společenství.

Pokud jde o finanční služby uvedené v článku 29, „usazováním“ se rozumí právo společností Společenství nebo ruských společností, jak je uvedeno v písmenu h) tohoto článku, zabývat se hospodářskými činnostmi prostřednictvím zřizování dceřiných společností a poboček v Rusku nebo ve Společenství, po obdržení licence od příslušných orgánů v souladu právními a správními předpisy použitelnými v každé straně;

b) „dceřinou společností“ rozumí společnost, která je první společností účinně ovládána;

c) „hospodářskými činnostmi“ rozumějí průmyslové nebo obchodní činnosti a výkon svobodných povolání, včetně finančních služeb;

d) „pobočkou“ společnosti rozumí provozovna, která nemá právní subjektivitu, budí dojem trvalosti, např. jako rozšíření mateřské společnosti, má své vedení a je materiálně vybavena pro sjednávání obchodů se třetími osobami, takže tyto osoby, ačkoliv vědí, že v případě potřeby existuje právní vazba s mateřskou společností, jejíž správní ústředí se nachází v zahraničí, nemusí jednat přímo s touto mateřskou společností, ale mohou uzavírat obchody v provozovně, která je rozšířením mateřské společnosti;

e) „dceřinou společností Společenství“ nebo „ruskou dceřinou společností“ rozumí „společnost Společenství“ nebo „ruská společnost“, jak je definována dále, která je dceřinou společností „ruské společnosti“ nebo „společnosti Společenství“;

f) státním příslušníkem členského státu nebo Ruska rozumí fyzická osoba, která je státním příslušníkem jednoho z členských států nebo Ruska v souladu s jejich vlastními právními předpisy;

g) „činností“ rozumí provozování hospodářských činností.

Pokud jde o finanční služby uvedené v článku 29, „činností“ se rozumí provozování veškerých hospodářských činností povolených licencí udělenou společnosti příslušnými orgány v souladu s právními a správními předpisy použitelnými v každé straně;

h) „společností Společenství“, popř. „ruskou společností“, rozumí obchodní společnost, která byla založená v souladu s právními předpisy členského státu, popř. Ruska, a která má své sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu na území Společenství, popř. na území Ruska. Pokud však společnost založená v souladu s právními předpisy členského státu, popř. Ruska, má na území Společenství, popř. Ruska, pouze své sídlo, považuje se za společnost Společenství, popř. ruskou společnost, pokud má její činnost skutečnou a nepřetržitou vazbu s hospodářstvím jednoho z členských států, popř. Ruskem.

Pokud jde o mezinárodní námořní dopravu, požívají výhod z této kapitoly a kapitoly III též společnosti provozující námořní dopravu usazené mimo Společenství, popř. Rusko, a kontrolované státními příslušníky členského státu, popř. Ruska, jsou-li jejich plavidla registrována v tomto členském státě, popř. Rusku, v souladu s odpovídajícími právními předpisy těchto států.

Pro účely tohoto ustanovení se mezinárodní námořní doprava považuje za zahrnující kombinované dopravní činnosti, včetně mořského úseku, aniž jsou dotčena použitelná vnitrostátní omezení přepravy zboží a cestujících prostřednictvím jiných dopravních režimů;

i) pro účely článku 29 a přílohy 7, pokud jde o bankovní služby uvedené v příloze 6 části B, se „ruskou dceřinou společností“ nebo „dceřinou společností Společenství“, jak je definována v písmenu e), rozumí taková dceřiná společnost, která je bankou v souladu s právními předpisy Ruska nebo členského státu.

Pro účely článku 29 a přílohy 7, pokud jde o bankovní služby uvedené v příloze 6 části B, se „společností Společenství“ nebo „ruskou společností“, jak je definována v písmenu h), rozumí taková dceřiná společnost, která je bankou v souladu s právními předpisy členského státu nebo Ruska.

Článek 31

Bez ohledu na článek 100 tato hlava neovlivňuje použití každou stranou jakéhokoli opatření nezbytného k tomu, aby se zabránilo obcházení, prostřednictvím této dohody, jejích opatření pro přístup třetí země na její trh.

Článek 32

1. Bez ohledu na kapitolu I této hlavy je společnost Společenství usazená na území Ruska, popř. ruská společnost usazená na území Společenství, oprávněna zaměstnávat nebo mít zaměstnány prostřednictvím jedné ze svých dceřiných společností, poboček nebo společných podniků, v souladu s právními předpisy platnými v hostitelské zemi usazení, na území Ruska nebo Společenství, zaměstnance, kteří jsou státními příslušníky členských států Společenství nebo Ruska, za předpokladu, že takoví zaměstnanci jsou klíčovým personálem, jak je definován v odstavci 2, a že jsou zaměstnáni výhradně těmito společnostmi, dceřinými společnostmi, pobočkami nebo společnými podniky. Povolení k pobytu a pracovní povolení platí pro tyto zaměstnance pouze po dobu výkonu tohoto zaměstnání.

2. Klíčovým personálem výše uvedených společností (dále jen „organizace“) jsou „osoby převedené v rámci společnosti“, jak jsou vymezeny v písmenu c) a které náležejí do následujících kategorií, a to za předpokladu, že organizace je právnickou osobou a že dotčené osoby jí byly zaměstnány nebo byly společníky (nikoliv většinovými akcionáři) této organizace alespoň po dobu jednoho roku před tímto převedením:

a) vedoucí pracovníci organizace, kteří především řídí podnik (pobočky, dceřiné společnosti nebo společného podniku) a kteří jsou pod obecným dohledem a vedením správní rady či akcionářů nebo rovnocenných osob a jejichž úkoly spočívají v:

— řízení podniku, jeho oddělení či útvaru,

— dohledu nad prací a kontrole práce ostatních kontrolních, odborných nebo vedoucích zaměstnanců,

— osobním oprávnění přijímat a propouštět zaměstnance nebo doporučovat jejich přijetí a propuštění a v přijímání jiných opatření ohledně zaměstnanců;

b) osoby pracující v organizaci, které mají mimořádné znalosti nepostradatelné pro služby poskytované podnikem, jeho výzkumné vybavení, technologie nebo řízení. Posouzení těchto znalostí může odrážet kromě znalostí specifických pro podnik také vysokou úroveň kvalifikace související s druhem práce nebo obchodu, které vyžadují zvláštní technické znalosti, včetně členství v profesích vyžadujících povolení;

c) „osobou převedenou v rámci společnosti“ se rozumí fyzická osoba, která pracuje v organizaci na území strany a která je dočasně převedena v souvislosti s výkonem hospodářských činností na území druhé strany; dotčená organizace musí mít hlavní provozovnu na území strany a převedení se musí uskutečnit do podniku (pobočky, dceřiné společnosti) této organizace skutečně provádějícího podobné hospodářské činnosti na území druhé strany.

Článek 33

Strany si uvědomují význam vzájemného poskytování národního zacházení, pokud jde o usazování, a jestliže to tato dohoda nestanoví, pokud jde o činnost společností druhé strany na svých územích, a dohodly se, že posoudí možnost, jak k tomuto cíli postupovat na vzájemně uspokojivém základě a ve světle veškerých doporučení Rady pro spolupráci.

Článek 34

1. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby se vyhnuly přijímání takových opatření nebo vykonávání takových činností, které by zpřísnily podmínky pro usazování a činnost společností obou stran navzájem ve srovnání se situací existující ke dni předcházejícímu dni podpisu této dohody.

2. Nejpozději do konce třetího roku po podpisu dohody a poté v ročních intervalech strany ve Výboru pro spolupráci přezkoumají:

— opatření zavedená kteroukoli stranou po podpisu dohody, která ovlivňují usazování nebo činnost společností jedné strany na území druhé strany a která jsou předmětem závazků stanovených v článku 28, a

— zda je možné, aby strany přijaly — — povinnost nepodnikat žádná opatření nebo kroky, které mohou činit podmínky pro usazování a činnost společností druhé strany více omezujícími než jsou v době takového zkoumání, není-li již v této dohodě stanovena, nebo — jiné povinnosti ovlivňující jejich svobodu jednání — v oblastech dohodnutých mezi stranami, pokud jde o závazky stanovené v článku 28.

Je-li po takovém přezkumu jedna strana toho názoru, že opatření zavedená druhou stranou po podpisu dohody vedou k situaci, která je podstatně více omezující, pokud jde o usazování nebo činnost společností první strany na území druhé strany, ve srovnání se situací existující ke dni podpisu dohody, může tato strana požádat druhou stranu o zahájení konzultací. V tom případě se použije příloha 8 část A.

3. V rámci podpory cílů tohoto článku se přijímají opatření uvedená v příloze 8 části B.

4. Tento článek se použije, aniž je dotčen článek 51. Situace zahrnuté do článku 51 se řídí výhradně jeho ustanoveními na úkor jakýchkoli ostatních.

Článek 35

1. Článek 28 se nevztahuje na leteckou dopravu, vnitrozemskou vodní dopravu a námořní dopravu.

2. Pokud jde však o následující činnosti, které provozují lodní dopravci při poskytování služeb mezinárodní námořní dopravy, včetně kombinované dopravy, která se zčásti skládá z dopravy námořní, umožní každá strana společnostem druhé strany podnikatelskou přítomnost na svém území formou dceřiných společností nebo poboček, a to za podmínek usazování a činnosti, které nejsou méně příznivé než podmínky, které poskytuje svým vlastním společnostem nebo dceřiným společnostem či pobočkám společností kterékoliv třetí země, podle toho, které z nich jsou výhodnější, a to v souladu s právními a správními předpisy platnými na území každé strany.

3. Mezi tyto činnosti patří mimo jiné:

a) uvádění na trh a prodej námořní dopravy a souvisejících služeb prostřednictvím přímého styku se zákazníky, od předložení cenové nabídky až po fakturaci;

b) nákup a další prodej všech dopravních nebo souvisejících služeb, včetně dopravních služeb poskytovaných ve vnitrozemském režimu nezbytných pro poskytování kombinované služby;

c) příprava podkladů pro přepravní, celní nebo jiné doklady týkající se původu a povahy přepravovaného zboží;

d) poskytování obchodních informací všemi prostředky, včetně počítačových informačních systémů a elektronické výměny dat (s výhradou nediskriminačních omezení v oblasti telekomunikací);

e) příprava jakéhokoli obchodního režimu s ostatními námořními dopravci;

f) jednání jménem společností, mimo jiné při organizování zastávek plavidla, nebo je-li to třeba, při převzetí nákladu.







KAPITOLA III

PŘESHRANIČNÍ POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB

Článek 36

Pro oblasti uvedené v příloze 5 této dohody si strany vzájemně poskytnou zacházení neméně příznivé než to, které se poskytuje jakékoli třetí zemi, pokud jde o podmínky ovlivňující přeshraniční poskytování služeb společnostmi Společenství nebo ruskými společnostmi na území Ruska nebo Společenství, v souladu s právními a správními předpisy použitelnými v každé straně.

Článek 37

S výhradou článku 48 této dohody povolí strany pro oblasti na seznamu v příloze 5 této dohody dočasný pohyb fyzických osob, které jsou zástupci společnosti Společenství nebo ruské společnosti, za účelem projednání prodeje přeshraničních služeb nebo uzavírání dohod o prodeji přeshraničních služeb pro tuto společnost, nejsou-li tito zástupci přímo zapojeni do přímého prodeje pro obecnou veřejnost nebo do poskytování služeb jimi samými.

Článek 38

1. Pro odvětví na seznamu v příloze 5 může každá strana regulovat podmínky pro přeshraniční poskytování služeb na svém území. Jsou-li tato regulační opatření obecně použitelná, spravují se přiměřeně, objektivně a nestranně.

2. Odstavec 1 se použije, aniž jsou dotčeny články 36 a 50.

3. Nejpozději do konce třetího roku po podpisu dohody přezkoumají strany ve Výboru pro spolupráci:

— opatření zavedená kteroukoli stranou po podpisu dohody, která ovlivňují přeshraniční poskytování služeb zahrnuté do článku 36, a

— zda je možné, aby strany přijaly — — povinnost nepřijímat žádná opatření nebo kroky, které mohou činit podmínky pro přeshraniční poskytování služeb zahrnuté do článku 36 více omezujícími, než jsou v době takového přezkumu, nebo — jiné povinnosti ovlivňující jejich svobodu jednání — v oblastech dohodnutých mezi stranami, pokud jde o závazky stanovené v článku 36.

Je-li po takovém přezkumu jedna strana toho názoru, že opatření zavedená druhou stranou po podpisu dohody vedou k situaci, která je podstatně více omezující, pokud jde o přeshraniční poskytování služeb zahrnuté do článku 36, ve srovnání se situací existující ke dni podpisu dohody, může tato první strana požádat druhou stranu o zahájení konzultací. V tom případě se použije příloha 8 část A.

4. V rámci podpory cílů tohoto článku se přijímají opatření uvedená v příloze 8 části B.

5. Tento článek se použije, aniž je dotčen článek 51. Situace zahrnuté do článku 51 se řídí výhradně jeho ustanoveními na úkor jakýchkoli ostatních.

Článek 39

1. Strany se zavazují účinně provádět zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trh a k mezinárodní námořní dopravě na obchodním základě.

a) Výše uvedená opatření neovlivňují práva a povinnosti vyplývající z Úmluvy OSN o Kodexu jednání liniových konferencí, které platí pro jednu nebo druhou stranu této dohody. Linie, které nejsou členy konference, mohou provozovat svou činnost v soutěži s konferencí, pokud dodržují zásadu korektní hospodářské soutěže na obchodním základě.

b) Strany potvrzují svůj závazek zachovat prostředí svobodné soutěže jako základní rys obchodu s volně loženým pevným a kapalným nákladem.

2. Při provádění zásad uvedených v odstavci 1 strany:

a) nebudou v rámci svého vzájemného obchodu od vstupu této dohody v platnost používat žádná ustanovení o sdílení nákladu, která jsou součástí dvoustranných dohod mezi jakýmkoli členským státem a bývalým SSSR;

b) nezavedou do budoucích dvoustranných dohod se třetími zeměmi ujednání o sdílení nákladu, pokud jde velkoobjemovou a liniovou přepravu pevných a kapalných nákladů. Toto však nevylučuje možnost takových smluv o liniové nákladní dopravě za takových výjimečných okolností, za nichž by lodní společnosti z jedné nebo druhé strany této dohody jinak neměly příležitost dopravovat náklad do dotyčné třetí země a z ní;

c) při vstupu této dohody v platnost zruší všechna jednostranná opatření, správní, technické a ostatní překážky, které by mohly mít omezující nebo diskriminační účinky na svobodné poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě.

Každá strana poskytne mj. zacházení neméně příznivé než to, které se poskytuje vlastním plavidlům strany, plavidlům používaným k přepravě zboží, cestujících nebo obojího a plujícím pod vlajkou druhé strany, pokud jde o vstup do přístavů přístupných zahraničním plavidlům, používání infrastruktury a pomocných námořních služeb v těchto přístavech, jakož i související poplatky, celní zařízení a přidělování kotvišť a zařízení pro nakládku a vykládku.

3. Strany se dohodly, že po vstupu této dohody v platnost a nejpozději do 31. prosince 1996 projednají postupné otevření vnitrozemských vodních cest každé strany pro státní příslušníky a lodní společnosti druhé strany, s ohledem na svobodu poskytování námořních a říčních služeb.

Článek 40

Za účelem vytvoření příznivých podmínek pro železniční dopravu mezi stranami bylo dohodnuto, že obě strany v rámci této dohody a prostřednictvím vhodných dvoustranných a mnohostranných mechanismů podpoří:

— usnadnění řízení spojených s celním a jiným hraničním odbavováním nákladu a vozového parku,

— spolupráci při budování vhodného vozového parku splňujícího požadavky mezinárodní dopravy,

— sbližování nařízení a postupů, kterými se řídí mezinárodní doprava,

— ochranu a rozvoj mezinárodní osobní dopravy mezi členskými státy a Ruskem.

Článek 41

Spolupráce zajišťuje spravedlivé, vyvážené a konkurenční podmínky pro trh vypouštění do kosmu a kosmické dopravy založený na zdravých hospodářských faktorech a podniknou se zejména kroky podporující projednávání a provádění mnohostranných pravidel mezinárodního obchodu s vypouštěním do kosmu a službami kosmické dopravy.

Během přechodného období do roku 2000 se dohodnou podmínky pro poskytování služeb v oblasti vypouštění do kosmu.

Článek 42

Strany usilují o vzájemné poskytování veškeré možné pomoci, pokud jde o opatření podporující přeshraniční obchod s mobilními satelitními komunikacemi na svých vlastních územích, v souladu se svými vlastními právními předpisy, praktikami a podmínkami. V roce 1996 se strany sejdou, aby posoudily možnosti, jak si vzájemně poskytnout zacházení náležející státu s doložkou nejvyšších výhod v oblasti mobilních satelitních služeb.

Článek 43

S cílem zajistit koordinovaný rozvoj dopravy mezi stranami přizpůsobený jejich obchodním potřebám mohou strany po vstupu v platnost této dohody uzavřít zvláštní dohody o podmínkách pro vzájemný přístup na trh a poskytování služeb v odvětví dopravy, pokud se těmito podmínkami již nezabývá tato dohoda. Takové dohody mohou být použitelné na více než jeden nebo na jediný způsob dopravy.







KAPITOLA IV

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 44

Pro účely kapitol II, III a hlavy V se nepřihlíží k zacházení poskytnutému Společenstvím, jeho členskými státy nebo Ruskem podle závazků přijatých dohodami o hospodářské integraci.

Článek 45

Společnosti, které jsou společně ovládány a výhradně vlastněny společnostmi Společenství a ruskými společnostmi, jsou rovněž příjemci výhod plynoucích z kapitol II a III této hlavy a z hlavy V.

Článek 46

1. Tato hlava se použije s výhradou omezení odůvodněných veřejným zájmem, veřejnou bezpečností nebo veřejným zdravím.

2. Nepoužije se na činnosti, které jsou na území kterékoliv strany spojeny, byť i příležitostně, s výkonem veřejné moci.

Článek 47

Rada pro spolupráci doporučuje další liberalizaci obchodu službami s přihlédnutím k vývoji odvětví služeb ve stranách a k ostatním mezinárodním závazkům, do nichž strany vstoupily, zejména ve světle konečných výsledků jednání o Všeobecné dohodě o obchodu službami (dále jen „GATS“).

Článek 48

Pro účely této hlavy nebrání žádné ustanovení této dohody stranám v používání jejich právních a správních předpisů, které upravují vstup a pobyt, práci, pracovní podmínky, usazování fyzických osob a poskytování služeb za předpokladu, že je nebudou používat takovým způsobem, aby omezily nebo odstranily výhody vzniklé kterékoli straně na základě určitého ustanovení této dohody. Výše uvedené ustanovení se nedotýká použití článku 46.

Článek 49

1. Zacházení náležející státu s doložkou nejvyšších výhod poskytnuté v souladu s touto hlavou nebo hlavou V se nevztahuje na daňová zvýhodnění, která strany poskytují nebo budou poskytovat v budoucnosti na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových ujednání.

2. Ustanovení této hlavy ani hlavy V nelze vykládat tak, že by bránila stranám přijmout nebo vynutit jakékoli opatření, jehož cílem je zamezit vyhýbání se daním nebo zamezit daňovým únikům na základě daňových ustanovení dohod o zamezení dvojímu zdanění a jiných daňových ujednání nebo domácích daňových předpisů.

3. Nic v této hlavě nebo hlavě V nelze vykládat tak, že by bránila členským státům nebo Rusku při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů rozlišovat mezi daňovými poplatníky, kteří nejsou ve shodné situaci, zejména pokud jde o místo pobytu.

Článek 50

Aniž jsou dotčeny články 32 a 37, nelze žádné ustanovení kapitol II, III a IV této dohody vykládat tak, že by opravňovalo:

— státní příslušníky členských států vstupovat nebo pobývat na území Ruska a státní příslušníky Ruska vstupovat nebo pobývat na území Společenství v jakémkoli postavení, zejména jako akcionář nebo společník společnosti, vedoucí pracovník nebo zaměstnanec této společnosti či dodavatel nebo příjemce služeb,

— dceřiné společnosti nebo pobočky ruských společností ve Společenství k tomu, aby zaměstnávaly nebo daly zaměstnat na území Společenství státní příslušníky Ruska,

— dceřiné společnosti nebo pobočky společností Společenství v Rusku k tomu, aby zaměstnávaly nebo daly zaměstnat na území Ruska státní příslušníky členských států,

— ruské společnosti nebo dceřiné společnosti Společenství nebo pobočky ruských společností poskytovat ruské státní příslušníky, aby pracovali pro jiné osoby a pod jejich vedením na základě dočasných pracovních smluv,

— společnosti Společenství nebo ruské dceřiné společnosti nebo pobočky společností Společenství poskytovat státní příslušníky členských států, aby pracovali pro jiné osoby a pod jejich vedením na základě dočasných pracovních smluv.

Článek 51

1. Zacházení, jež poskytuje kterákoli strana druhé straně podle této dohody, ode dne, který o jeden měsíc předchází dni vstupu v platnost odpovídajících povinností GATS, pokud jde o oblasti nebo opatření patřící do GATS, není v žádném případě příznivější než to, které poskytuje taková první strana podle ustanovení GATS a této dohody, pokud jde o každou oblast, podoblast a režim poskytování služby.

2. Aniž je dotčena automatická povaha odstavce 1, informuje strana, která převzala povinnosti podle GATS, druhou stranu o odpovídajících ustanoveních a úpravách, které z nich plynou pro tuto dohodu.

3. Do jednoho měsíce po přijetí informací uvedených v odstavci 2 od druhé strany, která přijala povinnosti podle GATS, může druhá strana oznámit první straně svůj záměr upravit své povinnosti podle této hlavy a tyto úpravy učinit takto:

- došlo-li k vypuštění nějaké oblasti, podoblasti nebo některého režimu poskytování služby z dohody, byla-li její oblast působnosti omezena nebo podmíněna splněním podmínek podle odstavce 1, lze vypustit shodnou oblast, podoblast nebo režim poskytování nebo stejným způsobem omezit oblast působnosti nebo ji podmínit splněním shodných nebo podobných podmínek.

4. Tyto úpravy provedené druhou stranou by měly vést k obnovení rovnováhy povinností obou stran.

5. V případě, že se strana domnívá, že úpravy učiněné podle odstavce 3 nevedly k obnovení rovnováhy povinností stran, taková strana může požádat druhou stranu o zahájení konzultací do 30 dnů za účelem nalezení uspokojivého řešení prostřednictvím vhodných úprav jejích povinností podle této hlavy.

6. Jestliže se do 30 dnů po zahájení takových konzultací nenalezne žádné uspokojivé řešení, jsou na žádost kterékoli strany použitelné postupy článku 101.







HLAVA V

PLATBY A KAPITÁL

Článek 52

1. Strany se zavazují, že povolí veškeré běžné platby ve volně směnitelné měně mezi rezidenty Společenství a Ruska spojené s pohybem zboží, služeb nebo osob prováděným v souladu s touto dohodou.

2. Zaručuje se volný pohyb kapitálu mezi rezidenty Společenství a Ruska ve formě přímých investic do společností založených v souladu s právními předpisy hostitelské země a investic prováděných v souladu s hlavou IV kapitolou II a převodu těchto investic do zahraničí, včetně jakýchkoli vyrovnávacích plateb vyvolaných opatřeními, jako je vyvlastnění, znárodnění nebo jakékoli opatření s rovnocenným účinkem, a zaručuje se jakýkoli zisk pramenící z tohoto pohybu.

3. Ustanovení části 2 nebrání Rusku omezovat vnější přímé investice prováděné ruskými rezidenty. Strany se dohodly, že pět let po vstupu této dohody v platnost budou konzultovat další trvání těchto omezení a vezmou v úvahu všechna důležitá měnová, daňová a finanční hlediska.

4. Převody související s pohyby kapitálu zahrnutými do odstavce 2 se uskutečňují za podmínek stejných směnných kurzů jako těch, které se týkají běžných transakcí.

5. Aniž jsou dotčeny odstavce 6 a 7, po přechodném pětiletém období po vstupu této dohody v platnost strany nezavedou žádná nová omezení pohybu kapitálu a běžných plateb s ním spojených mezi rezidenty Společenství a Ruska a neučiní existující režimy více omezujícími. Avšak zavedení omezení během přechodného období uvedeného v první větě tohoto odstavce neovlivňuje práva stran podle odstavců 2, 3, 4 a 9 tohoto článku.

6. Poté, co nabude účinku zákaz v odstavci 5, a aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, způsobí-li za výjimečných okolností pohyby kapitálu mezi Společenstvím a Ruskem vážné potíže při provádění politiky v oblasti směnného kurzu ve Společenství nebo Rusku, mohou Společenství a Rusko přijmout ochranná opatření, pokud jde o pohyb kapitálu mezi Společenstvím a Ruskem, na dobu nepřesahující šest měsíců, jsou-li taková opatření naprosto nezbytná.

7. Dokud nebude dosaženo plné směnitelnosti ruské měny ve smyslu článku VIII Dohody o Mezinárodním měnovém fondu (MMF), může Rusko v rámci tohoto článku za výjimečných okolností uplatnit devizová omezení spojená s poskytnutím nebo přijetím krátkodobých a střednědobých finančních úvěrů, a to v takovém rozsahu, v jakém jsou tato omezení zavedena vůči Rusku při poskytnutí těchto úvěrů a v jakém jsou přípustná na základě statusu Ruska v MMF.

Rusko uplatní tato omezení nediskriminačním způsobem. Budou uplatňována tak, aby působila co nejmenší újmu této dohodě. O zavedení a o všech změnách těchto opatření informuje Rusko bezodkladně Radu pro spolupráci.

8. Strany uskuteční vzájemné konzultace s cílem usnadnit pohyb kapitálu mezi Společenstvím a Ruskem s cílem prosadit cíle této dohody. Strany se zejména snaží o liberalizaci pohybů kapitálu spojených s portfoliovým investováním a obchodními úvěry a pohybů kapitálu spojených s finančními půjčkami a úvěry poskytnutými rezidenty Společenství rezidentům Ruska. Rada pro spolupráci učiní vhodná doporučení do pěti let po vstupu této dohody v platnost.

9. Strany si navzájem poskytnou zacházení náležející státu s doložkou nejvyšších výhod, pokud jde o svobodu běžných plateb a kapitálových pohybů, jakož i platebních metod.







HLAVA VI

HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ; OCHRANA DUŠEVNÍHO, PRŮMYSLOVÉHO A OBCHODNÍHO VLASTNICTVÍ; LEGISLATIVNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 53

Hospodářská soutěž

1. Strany se dohodly, že budou pracovat na nápravě nebo odstranění omezení hospodářské soutěže ze strany podniků nebo v důsledku státního zásahu, prostřednictvím použití svých právních předpisů o hospodářské soutěži nebo jinak, pokud tato omezení mohou ovlivnit obchod mezi Společenstvím a Ruskem.

2. Aby se dosáhlo cílů uvedených v odstavci 1:

2.1 Strany zajistí, aby v oblasti své soudní pravomoci měly a vynucovaly právní předpisy reagující na omezení hospodářské soutěže podniky.

2.2 Strany se zdrží poskytování vývozních podpor upřednostňujících určité podniky nebo produkci výrobků jiných než primárních. Strany též vyhlašují svou připravenost od třetího roku ode dne vstupu této dohody v platnost zavést u podpor, které narušují nebo hrozí narušením hospodářské soutěže, pokud ovlivňují obchod mezi Společenstvím a Ruskem, přísnou kázeň, včetně přímého zákazu některých podpor. Tyto skupiny podpor a formy kázně použitelné na každou z nich se společně definují v tříletém období po vstupu této dohody v platnost.

Na žádost jedné strany poskytne druhá strana informace o svých systémech podpor nebo o konkrétních jednotlivých případech státní podpory.

2.3 Během přechodného období končícího pět let po vstupu dohody v platnost může Rusko přijímat opatření v rozporu s druhou větou odstavce 2.2, za předpokladu, že tato opatření se zavádějí a používají za podmínek uvedených v příloze 9.

2.4 V případě státních monopolů obchodní povahy strany vyhlašují svou připravenost od třetího roku ode dne vstupu této dohody v platnost zajistit, aby neexistovala žádná diskriminace mezi státními příslušníky a společnostmi stran, pokud jde o podmínky, za nichž se obstarává nebo prodává zboží.

V případě veřejných podniků nebo podniků, jimž členské státy nebo Rusko udělují výhradní práva, strany vyhlašují svou připravenost od třetího roku ode dne vstupu této dohody v platnost zajistit, že nebude uzákoněno ani se nezachová žádné opatření narušující obchod mezi Společenstvím a Ruskem v míře odporující zájmům stran. Toto ustanovení nebrání plnění, podle práva nebo ve skutečnosti, konkrétních úkolů přidělených takovým podnikům.

2.5 Období definované v odstavcích 2.2 a 2.4 lze po dohodě stran prodloužit.

3. Na žádost Společenství nebo Ruska se mohou ve Výboru pro spolupráci uskutečnit konzultace o omezeních nebo narušeních hospodářské soutěže uvedených v odstavcích 1 a 2 a o vynucování jejich pravidel hospodářské soutěže, s výhradou omezení uložených právními předpisy o zveřejňování informací, důvěrnosti a obchodním tajemství. Konzultace mohou též zahrnout otázky výkladu odstavců 1 a 2.

4. Strana, která má zkušenosti s používáním pravidel hospodářské soutěže, věnuje plnou pozornost tomu, aby druhé straně na vyžádání a v rámci dostupných zdrojů poskytla technickou pomoc při rozpracovávání a provádění pravidel hospodářské soutěže.

5. Výše uvedená ustanovení nikterak neovlivňují práva strany používat přiměřená opatření, zejména ta, která jsou uvedena v článku 18, za účelem vyřešení narušení trhu.

Článek 54

Ochrana duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví

1. Na základě tohoto článku a přílohy 10 potvrzují strany význam, který přikládají zajištění dostatečné a účinné ochrany a vynucování práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.

2. Strany potvrzují význam, který přikládají závazkům vzniklým na základě těchto mnohostranných smluv:

— Pařížská úmluva na ochranu průmyslového vlastnictví (Stockholmský akt, 1967, pozměněn v roce 1979),

— Madridská dohoda o mezinárodním zápisu ochranných známek (Stockholmský akt, 1967, pozměněn v roce 1979),

— Niceská dohoda o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek (Ženeva, 1977, pozměněna v roce 1979),

— Budapešťská smlouva o mezinárodním uznávání uložení mikroorganismů k účelům patentového řízení (1977, pozměněna v roce 1980),

— Smlouva o patentové spolupráci (Washington, 1970, pozměněna v roce 1979 a 1984),

— Protokol k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek (Madrid 1989).

3. Uplatňování tohoto článku a přílohy 10 strany pravidelně přezkoumávají v souladu s článkem 90. Pokud by se měly objevit problémy v oblasti duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví ovlivňující podmínky obchodování, zahájí se na žádost kterékoli strany naléhavé konzultace za účelem dosažení oboustranně uspokojivých řešení.

Článek 55

Legislativní spolupráce

1. Strany uznávají, že důležitou podmínkou pro posílení hospodářských vztahů mezi Ruskem a Společenstvím je sblížení právních předpisů. Rusko se snaží zajistit, aby jeho právní předpisy byly postupně slučitelné s právními předpisy Společenství.

2. Sbližování právních předpisů se týká zejména těchto oblastí: právo obchodních společností, bankovní právo, účetnictví a daně obchodních společností, ochrana zaměstnanců na pracovišti, finanční služby, pravidla hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek, ochrana zdraví a života lidí, zvířat a rostlin, životní prostředí, ochrana spotřebitele, nepřímé zdanění, celní právo, technické předpisy a normy, právní a správní předpisy pro oblast jaderné technologie, doprava.







HLAVA VII

HOSPODÁŘSKÁ SPOLUPRÁCE

Článek 56

1. Společenství a Rusko podpoří rozvoj hospodářské spolupráce v širokém měřítku, aby přispěly k růstu svých hospodářství, vytvoření podpůrného mezinárodního ekonomického prostředí a integraci mezi Ruskem a širší oblastí spolupráce v Evropě. Taková spolupráce posiluje a rozvíjí hospodářské vazby ku prospěchu obou stran.

2. Politická a další opatření stran, která souvisejí s touto hlavou, jsou připravována zejména tak, aby podpořila hospodářské a společenské reformy a restrukturalizaci v Rusku, a řídí se požadavky udržitelnosti a harmonického společenského rozvoje; současně se do nich v plném rozsahu začlení ohledy na životní prostředí.

3. Spolupráce se zaměří na tyto oblasti:

— rozvoj vhodných průmyslových odvětví stran včetně dopravy,

— průzkum nových zdrojů dodávek a nových trhů,

— povzbuzení technologického a vědeckého pokroku,

— povzbuzení rozvoje stabilních sociálních a lidských zdrojů a rozvoje místní zaměstnanosti,

— podporu regionální spolupráce s cílem jejího harmonického a udržitelného rozvoje.

4. Strany považují za podstatné, že vedle vytváření vztahů vzájemného partnerství a spolupráce udržují a rozvíjejí spolupráci s ostatními evropskými státy a ostatními zeměmi bývalého SSSR za účelem harmonického rozvoje regionu, a vynakládají veškeré úsilí, aby tento proces povzbudily.

5. Hospodářské a jiné formy spolupráce stanovené v této dohodě může Společenství popřípadě podpořit prostřednictvím odpovídajících nařízení Rady o technické pomoci zemím bývalého SSSR s přihlédnutím k prioritám dohodnutým stranami. Podporu je možné rovněž poskytnout prostřednictvím ostatních dostupných a vhodných nástrojů Společenství.

Zvláštní pozornost věnují strany opatřením schopným rozvinout spolupráci s ostatními zeměmi bývalého SSSR.

6. Touto hlavou není dotčeno prosazování pravidel hospodářské soutěže stran a zvláštních ustanovení této dohody o hospodářské soutěži použitelných na podniky.

Článek 57

Průmyslová spolupráce

1. Spolupráce se zaměří zejména na podporu:

— budování podnikatelských vztahů mezi hospodářskými subjekty, včetně malých a středních podniků,

— zlepšení řízení na podnikové úrovni,

— postupu privatizace v souvislosti s hospodářskou restrukturalizací a posílením soukromého sektoru,

— snahy veřejného i soukromého sektoru restrukturalizovat a modernizovat průmysl během přechodného období vedoucího k tržnímu hospodářství a za podmínek zajišťujících ochranu životního prostředí a udržitelný rozvoj,

— konverze zbrojního průmyslu,

— rozvoje vhodných tržně orientovaných obchodních pravidel a praktik, jakož i převod know-how.

2. Podněty pro průmyslovou spolupráci berou v úvahu priority stanovené Společenstvím a Ruskem. Tyto podněty by se měly zejména snažit o zajištění vhodného rámce pro podniky, za účelem zlepšení správy know-how a podpory transparentnosti trhů a podmínek pro podniky.

Článek 58

Podpora a ochrana investic

1. S přihlédnutím k pravomocem a působnosti Společenství a členských států usiluje spolupráce o vytvoření prostředí příznivého domácímu i zahraničnímu soukromému investování, především vytvořením lepších podmínek pro ochranu investic, pro převod kapitálu a výměnu informací o investičních příležitostech.

2. Mezi cíle spolupráce patří zejména:

— ve vhodných případech uzavření dohod mezi členskými státy a Ruskem o podpoře a ochraně investic,

— ve vhodných případech uzavření dohod mezi členskými státy a Ruskem o zamezení dvojího zdanění,

— výměna informací o investičních příležitostech, mimo jiné ve formě obchodních veletrhů, výstav, obchodních týdnů a jiných akcí,

— výměna informací o právních a správních předpisech v oblasti investování.

Článek 59

Zadávání veřejných zakázek

Strany spolupracují, aby vyvinuly podmínky pro otevřené a konkurenční zadávání veřejných zakázek zejména prostřednictvím nabídkového řízení.

Článek 60

Normy a posuzování shody; ochrana spotřebitele

1. V rámci svých pravomocí a v souladu se svými právními předpisy přijmou strany opatření za účelem zmenšení rozdílů, které mezi stranami existují v oblasti metrologie, normalizace a certifikace, prostřednictvím podpory používání mezinárodně dohodnutých nástrojů v těchto oblastech.

Strany ve výše uvedených oblastech úzce spolupracují s příslušnými evropskými a ostatními mezinárodními organizacemi.

Strany zejména podporují praktické vzájemné působení svých vlastních organizací, aby zahájily projednávání dohod o vzájemném uznávání v oblasti činností spojených s posuzováním shody.

2. Strany zahájí úzkou spolupráci zaměřenou na dosažení slučitelnosti svých systémů ochrany spotřebitele.

Tato spolupráce zahrnuje zejména vytvoření stálých systémů vzájemného informování o nebezpečných výrobcích, zlepšení informovanosti spotřebitele zejména o cenách a vlastnostech nabízených produktů a služeb, rozvoj výměn mezi zástupci zájmů spotřebitelů a větší slučitelnost politik ochrany spotřebitele.

Článek 61

Hornictví a suroviny

1. Strany spolupracují s úmyslem pečovat o rozvoj hornictví a odvětví surovin. Zvláštní pozornost se věnuje spolupráci v odvětví neželezných kovů.

2. Spolupráce se zaměří zejména na tyto oblasti:

— výměna informací o všech předmětech zájmu stran, pokud jde o hornictví a odvětví surovin, včetně záležitostí obchodu,

— přijímání a uplatňování právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí,

— odborná příprava.

3. Tuto spolupráci strany pravidelně přezkoumávají ve zvláštním výboru nebo subjektu, který bude vytvořen v souladu s článkem 93.

4. Tento článek se použije, aniž jsou dotčeny články, které se konkrétněji zabývají surovinami, zejména články 21, 65 a 66.

Článek 62

Věda a technika

1. Strany podporují spolupráci v oblasti civilního vědeckého výzkumu a technického vývoje na základě vzájemné výhodnosti a s přihlédnutím k dostupnosti zdrojů na základě přiměřeného přístupu ke svým programům a s výhradou vhodné úrovně účinné ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.

2. Spolupráce v oblasti vědy a techniky zahrnuje:

— výměnu vědeckých a technických informací,

— společné činnosti v rámci vědeckého výzkumu a technického vývoje,

— činnosti odborné přípravy a programy mobility pro vědce, výzkumníky a techniky obou stran zapojené do vědeckého výzkumu a technického vývoje.

Pokud má tato spolupráce formu činností zahrnujících vzdělávání nebo odbornou přípravu, uskutečňuje se v souladu s článkem 63.

Při uskutečňování této spolupráce se věnuje zvláštní pozornost přesunu vědců, inženýrů, výzkumníků a techniků, kteří jsou nebo byli zapojeni do výzkumu nebo výroby zbraní hromadného ničení, do jiných odvětví.

3. Tato spolupráce se provádí podle zvláštních smluv, které se projednávají a uzavírají v souladu s postupy přijatými každou stranou a které mezi jiným stanoví vhodná opatření v oblasti IPR.

Článek 63

Vzdělávání a odborná příprava

1. Strany spolupracují s cílem zvýšit úroveň všeobecného vzdělávání a odborné kvalifikace, jak ve veřejném, tak soukromém sektoru.

2. Spolupráce se zaměří zejména na:

— modernizaci systémů vyššího vzdělávání a odborné přípravy v Rusku,

— odbornou přípravu vedoucích pracovníků ve veřejném i soukromém sektoru a státních úředníků v prioritních oblastech, které budou určeny,

— spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a vzdělávacími institucemi a podniky,

— mobilitu učitelů, absolventů škol, mladých vědců a výzkumníků, řídících pracovníků a mládeže,

— podporu výuky v oblasti evropských studií v rámci příslušných institucí,

— výuku jazyků Společenství a Ruska,

— postgraduální odbornou přípravu konferenčních tlumočníků,

— odbornou přípravu novinářů,

— výměnu školicích metod a prosazování užívání moderních školicích programů a technických zařízení,

— rozvoj dálkového vzdělávání a nových školicích technologií,

— odbornou přípravu školitelů.

3. Případná účast jedné strany v různých programech v oblasti vzdělávání a odborné přípravy druhé strany se bude posuzovat v souladu s jejími vlastními postupy a v případech potřeby se následně vytvoří institucionální rámec a plány spolupráce vycházející z účasti Ruska v programu Společenství TEMPUS.

Článek 64

Zemědělství a potravinářství

Spolupráce si klade za cíl modernizaci, restrukturalizaci a privatizaci zemědělství a potravinářství v Rusku za podmínek, které zajistí ohleduplnost k životnímu prostředí. Tato spolupráce se uskuteční mezi jiným prostřednictvím rozvoje soukromých hospodářství a distribučních kanálů, metod skladování, uvádění na trh a řízení, modernizace infrastruktury venkova a zlepšení plánování funkčního využití zemědělské půdy, zvýšení produktivity, jakosti a efektivity, jakož i transferu technologie a know-how. Strany si kladou za cíl dosažení slučitelnosti svých hygienických a rostlinolékařských norem.

Článek 65

Energetika

1. Spolupráce se uskutečňuje v rámci zásad tržního hospodářství a Evropské energetické charty a rozvíjí se ve světle postupující integrace evropských energetických trhů.

2. Spolupráce mimo jiné zahrnuje:

— zlepšení jakosti a bezpečnosti dodávek energie způsobem, který je příznivý z ekonomického i ekologického hlediska,

— formulaci energetické politiky,

— zlepšení v oblasti řízení a regulace odvětví energetiky v souladu s tržním hospodářstvím,

— zavedení řady institucionálních, právních, daňových a dalších podmínek, které jsou nezbytné pro podporu zvýšení obchodu a investic v odvětví energetiky,

— podporu úspor energie a energetické účinnosti,

— modernizaci energetické infrastruktury včetně propojování dodávky plynu a elektrických sítí,

— vliv výroby, dodávky a spotřeby energie na životní prostředí, aby se zabránilo škodám na životním prostředí vyvolaným těmito činnostmi nebo aby se tyto škody minimalizovaly,

— zlepšení energetických technologií při dodávce a konečné spotřebě pro všechny druhy energie,

— řízení a technickou odbornou přípravu v odvětví energetiky.

Článek 66

Jaderná technologie

S řádným ohledem na pravomoci a působnost Společenství a jeho členských států se uskuteční civilní spolupráce v oblasti jaderné technologie, mezi jiným prostřednictvím provádění dvou dohod o termonukleární fúzi a jaderné bezpečnosti, které mají schválit obě strany.

Článek 67

Vesmír

Aniž je dotčen článek 41, strany podle situace podporují dlouhodobou spolupráci v oblastech civilního výzkumu, vývoje a obchodního využití vesmíru. Zvláštní pozornost věnují iniciativám, které na vzájemně výhodném základě plně využívají doplňkovost jejich vlastních činností.

Článek 68

Stavebnictví

Strany spolupracují v oblasti stavebního průmyslu, zejména v oblastech zahrnutých do článků 55, 57, 60, 62, 63 a 77 této dohody.

Tato spolupráce se mezi jiným zaměří na modernizaci a restrukturalizaci stavebnictví v Rusku v souladu se zásadami tržního hospodářství a s patřičnou pozorností věnovanou hlediskům ochrany zdraví, bezpečnosti a životního prostředí.

Článek 69

Životní prostředí

1. Majíce na paměti Evropskou energetickou chartu a prohlášení z konference v Lucernu z dubna 1993 strany rozvíjejí a upevňují svou spolupráci v oblasti životního prostředí a zdraví obyvatelstva.

2. Spolupráce se zaměřuje na boj proti zhoršování životního prostředí a zahrnuje zejména:

— účinné sledování znečištění a hodnocení životního prostředí; systém informací o stavu životního prostředí,

— boj proti místnímu, regionálnímu a přeshraničnímu znečištění ovzduší a vody,

— obnovu životního prostředí,

— udržitelnou, účelnou a z hlediska životního prostředí šetrnou výrobu a využití energie; bezpečnost průmyslových zařízení,

— klasifikace chemikálií a bezpečné nakládání s nimi,

— jakost vody,

— snižování produkce odpadu, jeho recyklaci a bezpečné odstranění, provádění Basilejské úmluvy,

— dopad zemědělství, půdní eroze a chemického znečištění na životní prostředí,

— ochranu lesů,

— zachování biologické rozmanitosti, chráněných oblastí a udržitelného využívání a řízení biologických zdrojů,

— územní plánování, včetně plánování výstavby a urbanistického plánování,

— využívání ekonomických a daňových nástrojů,

— změnu globálního klimatu,

— vzdělávání a osvětu v oblasti životního prostředí,

— provádění Úmluvy o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států, uzavřené v Espoo.

3. Spolupráce se uskutečňuje zejména prostřednictvím:

— plánování pro případ katastrof a jiných nouzových situací,

— výměny informací a odborníků, včetně informací a odborníků zabývajících se přenosem čistých technologií a bezpečným a životnímu prostředí příznivým využíváním biotechnologií,

— společných výzkumných aktivit,

— zdokonalování právních přepisů sbližováním s normami Společenství,

— spolupráce na regionální úrovni, včetně spolupráce v rámci Evropské agentury pro životní prostředí zřízené Společenstvím a na mezinárodní úrovni,

— rozvoje strategií, zejména týkajících se globálních a klimatických otázek a zaměřených na dosažení udržitelného rozvoje,

— studií o vlivu na životní prostředí.

Článek 70

Doprava

Strany rozvíjejí a upevňují svou spolupráci v oblasti dopravy.

Cílem této spolupráce je mimo jiné restrukturalizace a modernizace dopravních systémů a sítí v Rusku, a rozvoj a případně zabezpečení slučitelnosti dopravních systémů v souvislosti s rozvojem globálnějšího dopravního systému.

Spolupráce se zaměří na:

— modernizaci řízení a provozu silniční dopravy, železnic, přístavů a letišť,

— modernizaci a rozvoj infrastruktury železnic, vodních cest, silnic, přístavů, letišť a letecké navigace, včetně modernizace hlavních tras společného zájmu a transevropských spojení pro výše uvedené druhy dopravy,

— podporu a rozvoj kombinované dopravy,

— podporu společných programů výzkumu a vývoje,

— přípravu legislativního a institucionálního rámce pro rozvoj a provádění dopravní politiky mimo jiné zaměřené na privatizaci odvětví dopravy.

Článek 71

Poštovní služby a telekomunikace

1. Strany rozšíří a posílí spolupráci v této oblasti za účelem postupné integrace svých vlastních telekomunikačních a poštovních sítí na technické úrovni. K tomuto účelu zahájí zejména tyto akce:

— výměnu informací o telekomunikačních a poštovních službách a politikách v oblasti televizního vysílání,

— výměnu technických a jiných informací, školicí a poradenskou činnost,

— převod technologií a know-how,

— zajištění, aby příslušné instituce obou stran vypracovaly a provedly společné projekty,

— podporu nových komunikačních zařízení, především pro potřeby obchodních a veřejných institucí,

— prosazování evropských technických norem, systémů udělování osvědčení a regulačních přístupů,

— spolupráci při zajišťování komunikace za kritických okolností, vzájemné konzultace ohledně vypracovávání pokynů pro spolupráci operátorů v podmínkách katastrof atd.

2. Tyto činnosti se zaměří mezi jiným na tyto prioritní oblasti:

— rozvoj a modernizaci integrovaného telekomunikačního odvětví v Rusku v rámci tržních reforem a vytváření vhodné regulační základny,

— modernizaci ruské telekomunikační sítě a její integraci do evropské a světové sítě na technické úrovni,

— spolupráci při vývoji systémů pro výměnu informací a přenos dat mezi organizacemi Společenství a Ruska,

— integraci transevropských telekomunikačních sítí na transevropské úrovni,

— modernizaci ruských poštovních, rozhlasových a televizních služeb, včetně právních a regulačních aspektů,

— správu telekomunikačních, poštovních, televizních a rozhlasových služeb v měnících se hospodářských prostředích obou stran, včetně, mezi jiným, organizačních struktur, strategie a plánování, sazební politiky a zásad nákupu.

Článek 72

Finanční služby

Strany spolupracují za účelem vytvoření a rozvíjení vhodného rámce pro odvětví bankovních, pojišťovacích a ostatních finančních služeb v Rusku, přizpůsobených potřebám tržního hospodářství.

Spolupráce se zaměří na:

— vývoj norem účetnictví, které jsou vhodné pro tržní hospodářství a jsou slučitelné s normami přijatými členskými státy,

— restrukturalizaci bankovního, pojišťovacího a finančního systému,

— zdokonalení sledování a regulace odvětví bankovních, pojišťovacích a finančních služeb,

— vývoj slučitelných kontrolních systémů,

— výměnu informací o odpovídajících platných nebo připravovaných právních předpisech,

— modernizaci infrastruktury obchodních a soukromých bank.

Článek 73

Regionální rozvoj

Strany posílí vzájemnou spolupráci v oblasti regionálního rozvoje a územního plánování.

Podpoří výměnu informací, prostřednictvím státní správy a regionální a místní samosprávy, o regionální politice a politice v oblasti územního plánování a metodách vypracovávání regionálních politik se zvláštním důrazem na rozvoj znevýhodněných oblastí.

Podpoří rovněž přímé styky mezi odpovídajícími regiony a veřejnými organizacemi, které odpovídají za plánování regionálního rozvoje, mimo jiné s cílem vyměňovat si metody a způsoby, jak podporovat regionální rozvoj.

Článek 74

Spolupráce v sociální oblasti

1. V oblasti zdraví a bezpečnosti rozvíjejí strany vzájemnou spolupráci s cílem zlepšit úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků.

Spolupráce se zaměří na tyto oblasti:

— vzdělávání a odbornou přípravu v otázkách zdraví a bezpečnosti, přičemž se zvláštní pozornost věnuje vysoce rizikovým odvětvím činnosti,

— rozvoj a podporu preventivních opatření pro boj proti nemocem z povolání,

— prevenci vážných nehod a nakládání s jedovatými chemikáliemi,

— výzkum zaměřený na vypracování základu poznatků o pracovním prostředí a o zdraví a bezpečnosti pracovníků.

2. V oblasti zaměstnanosti zahrnuje spolupráce zejména technickou pomoc při:

— optimalizaci trhu práce,

— modernizaci služeb zaměřených na hledání zaměstnání a poradenských služeb,

— plánování a řízení programů restrukturalizace,

— podpoře rozvoje místní zaměstnanosti,

— výměně informací o programech pružného zaměstnání, včetně programů motivujících k samostatné výdělečné činnosti a podporujících podnikání.

3. Strany věnují zvláštní pozornost spolupráci v oblasti sociální ochrany, kam náleží zejména spolupráce při plánování a provádění reforem sociální ochrany v Rusku.

Tyto reformy si kladou za cíl vyvinout v Rusku metody ochrany, které jsou vlastní tržnímu hospodářství a zahrnují všechny směry aktivit v oblasti sociálního zabezpečení.

Spolupráce rovněž zahrne technickou pomoc při rozvoji institucí sociálního pojištění za účelem prosazování postupného přechodu k systému tvořenému kombinací příspěvkových forem ochrany a sociální podpory, jakož i odpovídajících nevládních organizací poskytujících sociální služby.

Článek 75

Cestovní ruch

Strany posílí a rozvinou vzájemnou spolupráci, která zahrnuje:

— usnadnění cestovního ruchu,

— spolupráci mezi oficiálními orgány pro cestovní ruch,

— rozšíření toku informací,

— převod know-how,

— prostudování možností pro společné činnosti.

Článek 76

Malé a střední podniky

1. Strany usilují o rozvoj malých a středních podniků a podpoří spolupráci mezi malými a středními podniky Společenství a Ruska.

2. Strany podpoří výměnu informací a know-how, mezi jiným v oblastech jako:

— právní, správní, technické, daňové, finanční a jiné podmínky nezbytné pro zakládání a rozšiřování malých a středních podniků a pro přeshraniční spolupráci,

— poskytování specializovaných služeb požadovaných malými a středními podniky, jako je školení v oblasti řízení a uvádění na trh, účetnictví, řízení jakosti a vytváření a posilování agentur poskytujících takové služby,

— vytváření trvalých a stabilních vazeb mezi podnikateli Společenství a Ruska za účelem zlepšení toku informací do malých a středních podniků a podpory přeshraniční spolupráce, mezi jiným prostřednictvím přístupu do sítí pro obchodní spolupráci a evropských informačně-korespondenčních středisek a pro jejich provozování, za předpokladu splnění nezbytných podmínek pro jakoukoli z těchto sítí.

Strany úzce spolupracují, aby zajistily splnění podmínek nezbytných pro přístup k sítím.

Článek 77

Komunikační, informatická a informační infrastruktura

1. Strany podporují vývoj moderních metod nakládání s informacemi včetně médií. Učiní vhodné kroky, aby podněcovaly účinnou vzájemnou výměnu informací. Přednost se dává programům zaměřeným na poskytování základních informací o Společenství široké veřejnosti, mezi jiným o odborných obchodních okruzích se specializovanými informacemi.

2. Strany podniknou nezbytné kroky, aby rozšířily a posílily spolupráci za účelem vytvoření vhodné informační infrastruktury. Za tímto účelem zahájí zejména tyto akce:

— výměnu informací o politikách v oblasti vytváření informačních infrastruktur včetně regulačních politik,

— využívání možnosti společných projektů v oblasti výzkumu a vývoje informačních a komunikačních technologií a v oblasti vytváření informační infrastruktury přizpůsobené potřebám tržního hospodářství s přihlédnutím ke konverznímu potenciálu ruských podniků a ruských zájmů o informatizaci, jakož i k zajištění schopnosti spolupráce s informačními infrastrukturami Společenství,

— rozvíjení společných programů v oblasti školení odborníků na informační technologie a informační služby,

— prosazování evropských technických norem, systémů udělování osvědčení a regulačních přístupů.

Článek 78

Cla

1. Cílem spolupráce je dosažení slučitelnosti s celními systémy stran.

2. Spolupráce mimo jiné zahrnuje:

— výměnu informací,

— zdokonalování pracovních metod,

— harmonizaci a zjednodušení celních režimů u zboží obchodovaného mezi stranami,

— vzájemné propojení mezi tranzitními režimy Společenství a Ruska,

— podporu zavádění a správy moderních celních informačních systémů včetně počítačových systémů na stanovištích celní kontroly,

— vzájemnou pomoc a společné akce, pokud jde o zboží „dvojího použití“ a zboží podléhající mimocelním omezením,

— organizování seminářů a odborných stáží. — Technická pomoc se poskytne v případech potřeby.

3. Aniž jsou tím dotčeny jiné formy spolupráce uvedené v této dohodě, zejména v článcích 82 a 84, je vzájemná pomoc mezi správními orgány stran v celních záležitostech upravena v protokolu 2.

Článek 79

Spolupráce v oblasti statistiky

1. Spolupráce se zaměří na další vývoj výkonných statistických systémů a na informační a programově-technologickou slučitelnost statistických údajů za účelem včasného poskytování spolehlivých statistik potřebných k podpoře a sledování hospodářské spolupráce mezi stranami a průběhu hospodářské reformy v Rusku a pro přispění k rozvoji soukromého podnikání v Rusku.

2. Strany spolupracují zejména za účelem:

— zintenzivnění vývoje účinného statistického systému v Rusku, zejména rozpracování vhodného institucionálního rámce,

— zdokonalení norem školení a zvýšení odborné úrovně statistického personálu,

— dosažení souladu s mezinárodními metodami, normami a systémy zařazování, zejména těmi, které existují ve Společenství,

— poskytování odpovídajících makroekonomických a mikroekonomických údajů hospodářským subjektům ve veřejném a soukromém sektoru,

— zajištění důvěrnosti údajů,

— výměny statistických informací a budování nebo vhodného využívání databází k tomuto účelu.

Článek 80

Ekonomie

Strany usnadní proces hospodářské reformy a koordinaci hospodářské politiky vzájemnou spoluprací směřující k lepšímu pochopení základních prvků svých hospodářství a plánu a provádění hospodářské politiky v tržním hospodářství.

Strany:

— si vyměňují informace o makroekonomické výkonnosti a vyhlídkách a o rozvojových strategiích,

— analyzují hospodářské problémy společného zájmu, včetně formulování hospodářských politik a prováděcích nástrojů,

— podpoří rozsáhlou spolupráci mezi ekonomy a vyššími úředníky, aby urychlily transfer informací a know-how za účelem vypracovávání konceptů hospodářských politik a zajištění rozsáhlého šíření výsledků výzkumu významného z hlediska politiky.

Článek 81

Praní peněz

1. Strany se dohodly, že je nezbytné vynaložit úsilí a spolupracovat, aby se zabránilo zneužívání jejich finančních systémů k legalizaci výnosů z trestné činnosti obecně, a zejména z trestných činů souvisejících s drogami.

2. Spolupráce v této oblasti zahrnuje správní a technickou pomoc za účelem vypracování vhodných norem zaměřených proti praní peněz, které jsou rovnocenné s normami, jež v této oblasti přijalo Společenství a mezinárodní fóra, včetně Financial Action Task Force (FATF).

Článek 82

Boj proti drogám

Strany spolupracují za účelem zvýšení účinnosti a výkonnosti politik a opatření pro boj proti nedovolené výrobě a distribuci omamných a psychotropních látek a obchodu s nimi, včetně prevence zneužívání chemických prekurzorů, jakož i podpory prevence a snižování poptávky po drogách. Spolupráce v této oblasti je založena na vzájemných konzultacích a úzké koordinaci stran, pokud jde o cíle a strategie v různých oblastech souvisejících s drogami, a mezi jiným zajišťuje výměnu školicích programů a zahrne technickou pomoc Společenství, je-li dostupná.

Článek 83

Spolupráce v oblasti regulace kapitálových pohybů a plateb v Rusku

Aniž je dotčen článek 52, strany, které si uvědomují nezbytnost stabilního fungování a rozvoje ruského domácího měnového trhu, spolupracují v oblasti vytváření účinného systému regulace kapitálových pohybů a plateb v Rusku.

S řádným ohledem na zkušenosti, pravomoci a možnosti členských států a Společenství zahrne spolupráce v této oblasti podporovaná technickou pomocí Společenství mezi jiným:

— vytvoření vazeb mezi příslušnými orgány Společenství a jeho členských států a Ruska,

— pravidelnou výměnu informací,

— pomoc při rozpracovávání odpovídajících nařízení.

Aby se umožnilo optimální využití dostupných zdrojů, strany zajistí dobrou koordinaci s opatřeními přijatými jinými zeměmi a mezinárodními organizacemi.







HLAVA VIII

SPOLUPRÁCE PŘI ZAMEZOVÁNÍ PROTIPRÁVNÍM JEDNÁNÍM

Článek 84

Strany zahájí spolupráci zaměřenou na prevenci protiprávních jednání, například:

— nedovoleného přistěhovalectví a nedovolené přítomnosti fyzických osob se státní příslušností stran na jejich vlastních územích s přihlédnutím k zásadě a praxi zpětného přebírání osob,

— nedovolených činností v oblasti hospodářství včetně úplatkářství,

— protiprávních transakcí s různým zbožím, včetně průmyslového odpadu,

— padělání,

— nedovoleného obchodování s omamnými a psychotropními látkami.

Spolupráce ve výše uvedených oblastech vychází ze vzájemných konzultací a z úzké součinnosti a zajišťuje technickou a správní pomoc, včetně:

— vypracování vnitrostátních právních předpisů v oblasti prevence protiprávních jednání,

— zakládání informačních center,

— zvýšení výkonnosti organizací zabývajících se prevencí protiprávních jednání,

— odborné přípravy zaměstnanců a rozvoje výzkumné infrastruktury,

— vypracování vzájemně přijatelných opatření zabraňujících protiprávním jednáním.







HLAVA IX

KULTURNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 85

1. Strany se zavazují podporovat kulturní spolupráci, aby posílily existující vazby mezi svými občany, a vzájemnou znalost svých vlastních jazyků a kultur při respektování tvůrčí svobody a přístupu ke kulturním hodnotám na základě vzájemnosti.

2. Spolupráce zahrne zejména tyto oblasti:

— výměnu informací a zkušeností v oblasti péče o zachování památek a sídel (architektonické dědictví),

— kulturní výměny umělců a jiných osob pracujících v oblasti kultury mezi různými institucemi,

— překládání literárních děl.

3. Rada pro spolupráci může činit doporučení ohledně provádění tohoto článku.







HLAVA X

FINANČNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 86

Za účelem dosažení cílů této dohody, zejména jejích hlav VI a VII, a v souladu s články 87, 88 a 89, využívá Rusko dočasnou finanční pomoc poskytovanou Společenstvím jako technickou pomoc formou grantů za účelem urychlení ekonomické transformace Ruska.

Článek 87

Tato finanční pomoc se poskytuje v rámci programu TACIS upraveném v odpovídajícím nařízení Rady.

Článek 88

Cíle a oblasti finanční pomoci Společenství se určí v rámcovém programu odrážejícím stanovené priority dohodnuté stranami s přihlédnutím k potřebám Ruska, k absorpčním schopnostem odvětví a k postupu reformy. Strany o tom informují Radu pro spolupráci.

Článek 89

Za účelem umožnění optimálního využití dostupných zdrojů zajistí strany, aby se příspěvky technické pomoci Společenství poskytovaly v úzké součinnosti s příspěvky z jiných zdrojů, kterými jsou například členské státy, další země a mezinárodní organizace, jako například Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj a Evropská banka pro obnovu a rozvoj.







HLAVA XI

INSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 90

Zřizuje se Rada pro spolupráci, která dohlíží na provádění této dohody. Schází se na úrovni ministrů jednou za rok a tehdy, když to okolnosti vyžadují. Zkoumá veškeré důležité otázky vznikající v rámci dohody a veškeré jiné dvoustranné nebo mezinárodní otázky společného zájmu pro dosažení cílů této dohody. Rada pro spolupráci může též přijímat vhodná rozhodnutí po dohodě zástupců stran v Radě pro spolupráci.

Článek 91

1. Rada pro spolupráci se skládá z členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a z členů vlády Ruské federace na straně druhé.

2. Rada pro spolupráci přijme svůj jednací řád.

3. Funkci předsedy Rady pro spolupráci střídavě vykonává zástupce Společenství a člen vlády Ruské federace.

Článek 92

1. Radě pro spolupráci je při výkonu jejích funkcí nápomocen Výbor pro spolupráci složený ze zástupců členů Rady Evropské unie a zástupců Komise Evropských společenství na jedné straně a zástupců vlády Ruské federace na straně druhé, obvykle na úrovni vyšších úředníků. Funkci předsedy Výboru pro spolupráci zastává střídavě zástupce Společenství a zástupce vlády Ruské federace.

Rada pro spolupráci stanoví ve svém jednacím řádu povinnosti Výboru pro spolupráci, mezi něž patří příprava zasedání Rady pro spolupráci, a takové povinnosti, které se stanovují v článcích 16, 17 a 53 přílohy 2, a dále stanoví způsob práce výboru.

2. Rada pro spolupráci může přenést jakoukoliv ze svých pravomocí na Výbor pro spolupráci, který zajišťuje kontinuitu mezi jednotlivými zasedáními Rady pro spolupráci.

Článek 93

Rada pro spolupráci může rozhodnout o vytvoření dalších zvláštních výborů nebo orgánů, které jí mohou být nápomocny při výkonu jejích funkcí, a určí jejich složení a povinnosti, jakož i způsob jejich práce.

Článek 94

Při zkoumání jakýchkoli otázek vzniklých v rámci této dohody ve vztahu k ustanovením, která se odvolávají na článek GATT, přihlíží Rada pro spolupráci v co největší míře k výkladu, který k dotyčnému článku GATT obecně zastávají smluvní strany GATT.

Článek 95

Zřizuje se Parlamentní výbor pro spolupráci. Schází se ve lhůtách, které si sám určí.

Článek 96

1. Parlamentní výbor pro spolupráci se skládá z členů Evropského parlamentu na jedné straně a z členů Federálního shromáždění Ruské federace na straně druhé.

2. Parlamentní výbor pro spolupráci přijme svůj jednací řád.

3. Parlamentnímu výboru pro spolupráci předsedá střídavě člen Evropského parlamentu a člen Federálního shromáždění Ruské federace v souladu s ustanoveními přijatými v jeho jednacím řádu.

Článek 97

Parlamentní výbor pro spolupráci může od Rady pro spolupráci požadovat významné informace o provádění této dohody; Rada výboru tyto informace následně předá.

Parlamentní výbor pro spolupráci bude informován o doporučeních Rady pro spolupráci.

Parlamentní výbor pro spolupráci může Radě pro spolupráci vydávat doporučení.

Článek 98

1. V rámci působnosti této dohody se každá ze stran zavazuje, že zajistí, aby fyzické a právnické osoby druhé strany měly bez diskriminace ve srovnání s jejími vlastními státními příslušníky přístup k příslušným soudům a správním orgánům stran, aby mohly hájit svá osobní a majetková práva, včetně práv týkajících se duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví.

2. V mezích svých pravomocí strany:

— povzbudí přijetí rozhodčího řízení pro řešení sporů vzniklých na základě obchodních transakcí a spolupráce, které provedly hospodářské subjekty Společenství a Ruska,

— souhlasí s tím, že v případech, kdy se spor předloží k rozhodčímu řízení, si každá strana sporu, s výjimkou případů, kdy předpisy rozhodčího centra vybraného smluvními stranami stanoví jinak, může zvolit svého vlastního rozhodce bez ohledu na jeho státní příslušnost a že předsedající třetí rozhodce nebo jediný rozhodce může být státním příslušníkem třetího státu,

— doporučí svým hospodářským subjektům, aby si po vzájemné dohodě vybraly právo, jímž se řídí jejich smlouvy,

— podpoří použití rozhodčích pravidel vypracovaných Komisí OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL) a podpoří vedení rozhodčího řízení v rozhodčím centru signatářského státu Úmluvy o uznání a výkonu cizích rozhodčích nálezů uzavřené dne 10. června 1958 v New Yorku.

Článek 99

Tato dohoda nebrání straně, aby přijala opatření,

1. která pokládá za nezbytná pro ochranu svých podstatných bezpečnostních zájmů,

a) aby zabránila úniku informací v rozporu se svými podstatnými bezpečnostními zájmy;

b) která se týkají štěpných materiálů nebo materiálů, z nichž se tyto materiály odvozují;

c) která se týkají výroby zbraní, střeliva nebo válečného materiálu nebo obchodu s nimi nebo výzkumu, vývoje nebo výroby nezbytné pro obranné účely, za předpokladu, že taková opatření nenarušují podmínky hospodářské soutěže, pokud jde o výrobky, které nejsou výhradně určeny pro vojenské účely;

d) v případě závažných vnitřních nepokojů ohrožujících zachování práva a pořádku, v době války nebo vážného mezinárodního napětí představujícího hrozbu války nebo z důvodu plnění závazků přijatých k zachování míru a mezinárodní bezpečnosti nebo

2. která považuje za nezbytná pro dodržování svých mezinárodních povinností a závazků nebo samostatných opatření přijatých v souladu s takovými obecně přijatými mezinárodními povinnostmi a závazky ohledně kontroly zboží a technologií dvojího užití.

Článek 100

1. V oblastech upravených touto dohodou, a aniž jsou dotčena zvláštní opatření v ní obsažená,

— úprava uplatňovaná Ruskem vůči Společenství nesmí působit diskriminaci mezi členskými státy, jejich státními příslušníky nebo jejich společnostmi či podniky,

— úprava uplatňovaná Společenstvím vůči Rusku nesmí působit diskriminaci mezi ruskými státními příslušníky nebo jeho společnostmi či podniky.

2. Odstavec 1 se použije, aniž je dotčeno právo stran uplatňovat odpovídající ustanovení svých daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří nejsou ve shodné situaci, zejména pokud jde o místo pobytu.

Článek 101

1. Kterákoli strana může předložit Radě pro spolupráci jakýkoli spor ohledně provádění nebo výkladu této dohody.

2. Rada pro spolupráci může urovnat tento spor formou doporučení.

3. V případě, že spor není možné urovnat podle odstavce 2, může kterákoli ze stran oznámit druhé straně jmenování dohodce; druhá strana poté musí do dvou měsíců jmenovat druhého dohodce. Při používání tohoto postupu se Společenství a členské státy považují za jednu stranu sporu.

Třetího dohodce jmenuje Rada pro spolupráci.

Doporučení dohodců se přijmou většinou hlasů. Tato doporučení nejsou pro strany závazná.

4. Rada pro spolupráci může stanovit procesní pravidla pro urovnávání sporů.

Článek 102

Strany souhlasí s tím, že na žádost jedné ze stran bezodkladně zahájí a vhodnými cestami povedou konzultace a projednají veškeré záležitosti, které se týkají výkladu nebo provádění této dohody a dalších souvisejících hledisek vztahů mezi nimi.

Tímto článkem nejsou žádným způsobem dotčeny ani ovlivněny články 17, 18, 101 a 107.

Článek 103

Zacházení poskytované Rusku podle této dohody nesmí být v žádném případě příznivější než zacházení, které si členské státy poskytují navzájem.

Článek 104

Pro účely této dohody se výrazem „strany“ rozumí Společenství nebo jeho členské státy nebo Společenství a jeho členské státy v souladu s jejich pravomocemi na jedné straně a Rusko na straně druhé.

Článek 105

Pokud jsou záležitosti spadající do této dohody zahnuty do Smlouvy o energetické chartě a do protokolů k této smlouvě, použijí se na tyto záležitosti uvedená smlouva a protokoly po jejich vstupu v platnost, avšak pouze tehdy, je-li v nich takové použití stanoveno.

Článek 106

Tato dohoda se uzavírá na počáteční období deseti let. Poté se automaticky prodlužuje vždy o rok, pokud ji žádná ze stran šest měsíců před uplynutím její platnosti písemným oznámením druhé straně nevypoví.

Článek 107

1. Strany přijmou veškerá obecná nebo zvláštní opatření potřebná ke splnění svých závazků podle této dohody. Dohlížejí na to, aby bylo dosaženo cílů vyjádřených v této dohodě.

2. Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření. Předtím, avšak s výjimkou zvlášť naléhavých případů, poskytne Radě pro spolupráci všechny související informace, které jsou nezbytné pro důkladné posouzení situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany.

Při výběru opatření musí být dána přednost těm, která nejméně naruší fungování této dohody. Tato opatření se na žádost druhé strany bezodkladně oznámí Radě pro spolupráci.

Článek 108

Přílohy 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 a 10 spolu s protokoly 1 a 2 tvoří nedílnou součást této dohody.

Článek 109

Dokud nebude dosaženo rovnocenných práv pro jednotlivce a hospodářské subjekty na základě této dohody, nejsou touto dohodou dotčena práva jim poskytnutá na základě stávajících dohod mezi jedním nebo více členskými státy na jedné straně a Ruska na straně druhé, s výjimkou oblastí, které náležejí do pravomoci Společenství, a aniž jsou dotčeny závazky členských států vyplývající z této dohody v oblastech, které náležejí do jejich pravomoci.

Článek 110

Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na které se vztahují Smlouvy o založení Evropského společenství, o založení Evropského společenství uhlí a oceli a o založení Evropského společenství pro atomovou energii, za podmínek stanovených v těchto smlouvách, a na straně druhé na území Ruska.

Článek 111

Tato dohoda je sepsána ve dvojím vyhotovení v jazyce anglickém, dánském, francouzském, italském, německém, nizozemském, portugalském, ruském, řeckém a španělském, přičemž všechny tato znění mají stejnou platnost.

Článek 112

Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými postupy.

Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí, že postupy uvedené v prvním pododstavci byly dokončeny.

Svým vstupem v platnost, a pokud se týká vztahů mezi Společenstvím a Ruskem, nahrazuje tato dohoda, aniž je dotčen čl. 22 odst. 1, 3 a 5, dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci, podepsanou v Bruselu dne 18. prosince 1989.

Hecho en Corfú, el veinticuatro de junio de mil novecientos noventa y cuatro.

Udfærdiget i Corfu den fireogtyvende juni nitten hundrede og fireoghalvfems.

Geschehen zu Korfu am vierundzwanzigsten Juni neunzehnhundertvierundneunzig.

Έγινε στην Κέρκυρα, στις είκοσι τέσσερις Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τέσσερα.

Done at Corfu on the twenty-fourth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-four.

Fait à Corfou, le vingt-quatre juin mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.

Fatto a Corfù, addì ventiquattro giugno millenovecentonovantaquattro.

Gedaan te Korfoe, de vierentwintigste juni negentienhonderd vierennegentig.

Feito em Corfu, em vinte e quatro de Junho de mil novecentos e noventa e quatro.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Pela República Portuguesa

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

SEZNAM PŘÍLOH

Příloha 1 Informační seznam výhod poskytovaných Ruskem zemím bývalého SSSR v oblastech zahrnutých do této dohody (k lednu 1994) Příloha 2 Odchylky od článku 15 (množstevní omezení) Příloha 3 Výhrady Společenství v souladu s čl. 28 odst. 2 Příloha 4 Výhrady Ruska v souladu s čl. 28 odst. 3 Příloha 5 Přeshraniční poskytování služeb Seznam služeb, pro něž strany poskytnou zacházení náležející státu s doložkou nejvyšších výhod Příloha 6 Definice finančních služeb Příloha 7 Finanční služby Příloha 8 stanovení o článcích 34 a 38 Příloha 9 Přechodné období pro ustanovení o hospodářské soutěži a pro zavedení množstevních omezení Příloha 10 Ochrana duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví uvedená v článku 54 SEZNAM PROTOKOLŮ Protokol 1 o zřízení kontaktní skupiny pro uhlí a ocel Protokol 2 o vzájemné správní pomoci za účelem správného používání celních předpisů

﻿PŘÍLOHA 1

INFORMAČNÍ SEZNAM VÝHOD POSKYTOVANÝCH RUSKEM ZEMÍM BÝVALÉHO SSSR V OBLASTECH ZAHRNUTÝCH DO TÉTO DOHODY

(k lednu 1994)

Výhody se poskytují dvoustranně prostřednictvím odpovídajících dohod nebo podle zavedené praxe. Zajišťují mezi jiným toto:

1. Zdanění dovozu/vývozu

Neuplatňují se žádná dovozní cla.

Neuplatňují se žádná vývozní cla, pokud jde o zboží dodané podle ročních dvoustranných mezistátních dohod o obchodu a spolupráci, v rámci nomenklatury a objemů dohodnutých v těchto dohodách, považované za „vývoz pro potřeby federálního státu“, jak je definován odpovídajícím ruským právním předpisem.

Na dovoz se neuplatňuje žádná DPH.

Při dovozu se neuplatňují žádné spotřební daně.

2. Přidělování kvót a postupy při udělování licencí

Vývozní kvóty pro dodávky ruských výrobků podle ročních dvoustranných mezistátních dohod o obchodu a spolupráci se přidělují stejným způsobem jako pro „dodávky pro potřeby státu“.

3. Zvláštní podmínky pro všechny druhy činností v bankovním a finančním sektoru (včetně usazování a činnosti), pohyb zvláštních a běžných plateb, přístup k cenným papírům atd.

4. Cenový systém, pokud jde o ruský vývoz některých druhů surovin a polotovarů (uhlí, surová ropa, zemní plyn, rafinované ropné produkty)

Ceny se určují na základě odpovídajících průměrných světových cen převedených na rubly nebo odpovídající vnitrostátní měnu pomocí kurzu stanoveného ruskou centrální bankou k 15. dni měsíce předcházejícího měsíci vývozu.

5. Podmínky dopravy a tranzitu

Pokud jde o země Společenství nezávislých států, které jsou stranami mnohostranné dohody „o zásadách a podmínkách vztahů v oblasti dopravy“, nebo na základě dvoustranných dohod o dopravě a tranzitu se vzájemně neuplatňují žádné daně ani poplatky za dopravu, celní odbavení zboží (včetně zboží v tranzitu) a tranzit vozidel.

6. Komunikační služby, včetně poštovních, kurýrních, telekomunikačních, audiovizuálních a ostatních služeb

7. Přístup k informačním systémům a databázím

PŘÍLOHA 2

ODCHYLKY OD ČLÁNKU 15 (MNOŽSTEVNÍ OMEZENÍ)

1. Výjimečná opatření, která se odchylují od článku 15, může Rusko přijmout ve formě množstevních omezení na nediskriminačním základě, jak je uvedeno v článku XIII GATT. Taková opatření se mohou přijímat až po uplynutí prvního kalendářního roku po podpisu dohody.

2. Tato opatření se přijímají jedině za okolností uvedených v článku 9.

3. Celková hodnota dovozů zboží, které podléhá těmto opatřením, nesmí překročit tato procenta celkového dovozu zboží pocházejícího ze Společenství:

— 10 % během druhého a třetího kalendářního roku po podpisu dohody,

— 5 % během čtvrtého a pátého kalen