02022XC0324(10) — CS — 20.07.2022 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opraveno:









▼B

SDĚLENÍ KOMISE

Dočasný krizový rámec pro opatření státní podpory na podporu hospodářství po agresi Ruska vůči Ukrajině

2022/C 131 I/01

1. AGRESE RUSKA VŮČI UKRAJINĚ, JEJÍ DOPAD NA HOSPODÁŘSTVÍ EU A POTŘEBA DOČASNÝCH PODPŮRNÝCH OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY

1. Dne 22. února 2022 Rusko nelegálně uznalo části Doněcké a Luhanské oblasti na Ukrajině, které nejsou pod kontrolou vlády, za nezávislé subjekty. Dne 24. února 2022 zahájilo Rusko nevyprovokovanou a neodůvodněnou vojenskou agresi vůči Ukrajině. Na toto závažné porušení územní celistvosti, svrchovanosti a nezávislosti Ukrajiny Evropská unie (EU) a mezinárodní partneři okamžitě reagovali uložením omezujících opatření (sankcí). Sankce byly rovněž uvaleny vůči Bělorusku vzhledem k jeho úloze při usnadňování ruské vojenské agrese. V týdnech, které následovaly, byla přijata další opatření a v závislosti na vývoji může dojít k přijetí dalších kroků. Rusko se rozhodlo přijmout určitá vlastní hospodářská protiopatření ( 1 ).

2. Ruská vojenská agrese vůči Ukrajině, uvalené sankce a protiopatření přijatá například Ruskem dopadnou na hospodářství celého vnitřního trhu. Podniky v EU mohou být dotčeny mnoha způsoby, a to jak přímo, tak nepřímo. Dopad může mít podobu snižující se poptávky, přerušení stávajících smluv a projektů s následnou ztrátou obratu, narušení v dodavatelských řetězcích, zejména surovin a předproduktů, nebo jiných vstupů, které nebudou k dispozici nebo nebudou ekonomicky dostupné.

3. Ruská vojenská agrese vůči Ukrajině vedla k narušení dodavatelských řetězců pro dovozy některých produktů z Ukrajiny do EU, zejména obilovin a rostlinných olejů, jakož i pro vývozy z EU na Ukrajinu. To mělo významný dopad na trh s energií a vyvolalo nárůst cen elektřiny a plynu v EU. Již v týdnech předcházejících fyzické agresi ovlivňovala pravděpodobnost vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině trh s energií. Vysoké ceny energií dopadají na řadu hospodářských odvětví, včetně některých odvětví, která byla obzvláště zasažena pandemií COVID-19, jako je doprava a cestovní ruch. Dopad byl znatelný i na finančních trzích, zejména pokud jde o obavy v oblasti likvidity a volatilitu trhu v rámci obchodu s komoditami. Vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině rovněž vedla k rozsáhlému nucenému vysídlení ukrajinských občanů, a to jak v rámci Ukrajiny, tak i do sousedních zemí, a způsobila příliv nebývalého počtu uprchlíků do EU, což má závažné humanitární a hospodářské důsledky.

4. Geopolitická krize vyvolaná ruskou agresí vůči Ukrajině má rovněž obzvláště závažný dopad na odvětví zemědělství, potravinářský průmysl, odvětví rybolovu a akvakultury. Vysoké ceny energií mají za důsledek vysoké ceny hnojiv. Na dodávky hnojiv mají rovněž dopad omezení uvalená na dovozy hnojiv z Ruska a Běloruska. Je pravděpodobné, že krize bude mít závažné důsledky pro dodávky obilovin (zejména kukuřice a pšenice) a olejnin (slunečnice, řepka) nebo škrobových derivátů z Ukrajiny a Ruska do EU, což povede i k výraznému nárůstu cen krmiv pro hospodářská zvířata. Kombinovaný dopad tohoto zvýšení nákladů energií, hnojiv, obilovin a olejnin je nejvíce pociťován u chovu hospodářských zvířat ( 2 ). Ukrajina je rovněž důležitým producentem a vývozcem rostlinných olejů (zejména slunečnicového), a proto má zvýšení cen těchto produktů vliv na subjekty v odvětví zpracování potravin a nutí jej hledat alternativy.

5. Druhým problémem je skutečnost, že kvůli válečné situaci nebo sankcím není možné dále dodávat výrobky z EU na Ukrajinu a potenciálně ani do Ruska a Běloruska. Zasažena by byla zejména odvětví vín a lihovin, zpracovaných potravin (včetně výrobků z ovoce a zeleniny), odvětví čokolády, cukrovinek, počáteční kojenecké výživy a krmiv pro zvířata v zájmovém chovu v případě Ruska, ovoce a zeleniny v případě Běloruska a většiny živočišných produktů v případě Ukrajiny.

6. Situaci zhoršuje prudký nárůst výrobních nákladů, který je částečně způsoben zvýšením nákladů na dusíkatá hnojiva v důsledku extrémního zvýšení cen zemního plynu, ale také v důsledku přímého využívání energie v zemědělských výrobních procesech. Vzhledem k tomu, že Rusko a Bělorusko jsou významnými producenty a vývozci všech tří klíčových hnojiv (dusíkatých, fosforečných a draselných), budou sankce jejich cenu dále zvyšovat.

7. V této souvislosti se Komise rozhodla přijmout toto sdělení s cílem upřesnit kritéria pro posouzení slučitelnosti opatření státní podpory, která mohou členské státy přijmout, aby napravily hospodářské dopady v důsledku agrese Ruska vůči Ukrajině a v důsledku sankcí uložených EU a mezinárodními partnery a protiopatření přijatých např. Ruskem, s vnitřním trhem ( 3 ). Koordinovaná ekonomická reakce členských států a orgánů EU má zásadní význam pro zmírnění bezprostředních sociálních a hospodářských negativních dopadů v EU, zachování hospodářské činnosti a zaměstnanosti a pro usnadnění strukturálních přizpůsobení potřebných v reakci na novou hospodářskou situaci způsobenou ruskou vojenskou agresí proti Ukrajině.

1.1. Sankce uvalené Evropskou unií a mezinárodními partnery

8. V návaznosti na nevyvolanou a neodůvodněnou agresi Ruska vůči Ukrajině se Rada Evropské unie dohodla na několika souborech omezujících opatření.

9. Dne 23. února 2022 se Rada dohodla na souboru, jehož součástí jsou i) cílené sankce vůči 351 členům ruské Státní dumy a dalším 27 osobám, ii) omezení hospodářských vztahů s částmi Doněcké a Luhanské oblasti na Ukrajině, které nejsou kontrolovány vládou, a iii) omezení přístupu Ruska ke kapitálovým a finančním trhům a službám EU ( 4 ).

10. Dne 25. února 2022 se Rada dohodla na dalších sankcích vůči Rusku, které jsou zaměřeny na: i) finanční sektor, ii) odvětví energetiky, kosmické odvětví a odvětví dopravy (letectví), iii) zboží dvojího užití, iv) kontrolu vývozu a financování vývozu, v) vízovou politiku a vi) dodatečné sankce vůči ruským osobám a dalším osobám (včetně osob z Běloruska) ( 5 ).

11. Dne 28. února 2022 Rada rozhodla o uzavření evropského vzdušného prostoru pro ruská letadla a přijala preventivní opatření s cílem zajistit, aby ruská centrální banka nemohla používat své mezinárodní rezervy způsobem, který by ohrozil dopad přijatých opatření ( 6 ). Rada rovněž přijala dodatečné sankce vůči ruským osobám ( 7 ).

12. Dne 1. března 2022 přijala Rada další opatření: i) vyloučení vybraných ruských bank ze systému předávání zpráv SWIFT ( 8 ), ii) opatření proti dezinformacím šířeným ruskými státními sdělovacími prostředky Russia Today a Sputnik ( 9 ).

13. Dne 2. března 2022 Rada rozhodla o zavedení dalších sankcí vůči Bělorusku v důsledku jeho role při usnadňování vojenské agrese, přičemž tyto sankce se týkají obchodu se zbožím používaným k výrobě či zpracování tabákových výrobků, nerostnými palivy, produkty z chloridu draselného („potaše“), výrobky ze dřeva, cementovými výrobky, výrobky ze železa a oceli a pryžovými výrobky. Rovněž zakázala vývoz zboží a technologií dvojího užití do Běloruska nebo pro použití v Bělorusku, vývoz zboží a technologií, které by mohly přispět k rozvoji běloruského vojenského, technologického, obranného a bezpečnostního sektoru, a zavedla omezení vztahující se na poskytování souvisejících služeb ( 10 ). Rada rovněž přijala individuální opatření vůči 22 běloruským osobám ( 11 ).

14. Dne 9. března 2022 přijala Rada další opatření zaměřená na běloruský finanční sektor, včetně zákazu využívání systému SWIFT vztahujícího se na tři běloruské banky, zákazu transakcí s Běloruskou centrální bankou, omezení finančních toků z Běloruska do EU a zákazu poskytování eurobankovek Bělorusku ( 12 ). Rada rovněž zavedla další omezující opatření na vývoz zboží pro námořní plavbu a radiokomunikačních technologií do Ruska. Kromě toho Rada zavedla omezující opatření vůči dalším 160 osobám ( 13 ). Dne 15. března 2022 ( 14 ) se Rada dohodla na dalších odvětvových a individuálních opatřeních vůči Rusku. Rada zejména rozhodla: i) zakázat veškeré transakce s některými státem vlastněnými podniky, ii) zakázat poskytování veškerých ratingových služeb všem ruským osobám nebo subjektům, jakož i poskytování přístupu k veškerým službám předplatného souvisejícím s ratingovými činnostmi, iii) rozšířit seznam osob spojených s ruskou obrannou a průmyslovou základnou, na něž se vztahují přísnější omezení vývozu zboží dvojího užití a technologií, které by mohly přispět k technologickému posílení ruského obranného a bezpečnostního sektoru, iv) zakázat nové investice do ruského energetického odvětví a zavést komplexní omezení vývozu zařízení, technologií a služeb pro energetický průmysl a v) zavést další obchodní omezení týkající se železa a oceli, jakož i luxusního zboží ( 15 ). Rada dále rozhodla o uvalení sankcí na nejvýznamnější ruské oligarchy, lobbisty a strůjce propagandy, jakož i na největší společnosti v odvětví letectví, armády, zboží dvojího užití, loďařství a strojírenství ( 16 ).

▼M1

14a. Dne 3. června 2022 přijala Rada s ohledem na pokračující útočnou válku Ruska proti Ukrajině, podporu této války ze strany Běloruska a údajné kruté zacházení, kterého se dopustily ruské ozbrojené síly, šestý balíček sankcí ( 17 ). Tento balíček zahrnuje: 1) zákaz dovozu ropy a rafinovaných ropných produktů z Ruska, s určitými výjimkami; 2) zákaz využívání systému SWIFT vztahující se na další tři ruské banky a jednu běloruskou banku; a 3) pozastavení vysílání dalších tří ruských státních stanic v Unii. Unie rovněž přijala sankce proti dalším 65 osobám a 18 subjektům. Patří mezi ně i osoby odpovědné za zvěrstva spáchaná v Buči a Mariupolu.

▼B

15. V úzké spolupráci s EU uvalili sankce rovněž mezinárodní partneři, zejména Spojené státy americké, Spojené království, Kanada, Norsko, Japonsko, Jižní Korea, Švýcarsko a Austrálie.

1.2. Podniky a domácnosti postižené vysokými cenami plynu a elektřiny nebo narušením dodávek energie

16. Současná krize způsobila, že ceny plynu a elektřiny výrazně vzrostly nad již tak vysoké úrovně zaznamenané v období před agresí. V této souvislosti Komise odkazuje na soubor nástrojů, který předložila již v říjnu 2021 ( 18 ) (dále jen „říjnové sdělení“), a sdělení REPowerEU ze dne 8. března 2022 („sdělení REPowerEU“) ( 19 ), ( 20 ).

17. Velmi vysoké ceny energií poškozují hospodářství a kupní sílu občanů EU, zejména těch nejzranitelnějších. Evropská centrální banka před ruskou agresí odhadla, že otřesy v cenách energie sníží růst HDP v roce 2022 přibližně o 0,5 procentního bodu. Trvale vysoké ceny za energie pravděpodobně zvýší chudobu a ovlivní konkurenceschopnost podniků. Zejména energeticky náročná odvětví se potýkají s vyššími výrobními náklady. Toto zvýšení nákladů může v některých případech ohrozit pokračování činnosti podniků, které by jinak byly ziskové, a bude mít pravděpodobně dopad na zaměstnanost.

18. Soubor opatření, který Komise předložila v říjnu 2021, se ukázal jako užitečný a je široce uplatňován. Většina členských států přijala opatření v souladu s tímto souborem. Uvedená opatření snížila účty za energie přibližně 71 milionům domácnostem a několika milionům malých a středních podniků a mikropodniků. Celkové náklady na tato opatření činí více než 23 miliard EUR.

▼M1

19. Sdělení REPowerEU poskytuje další pokyny a popisuje nové kroky pro zvýšení výroby zelené energie, diverzifikaci dodávek a snížení poptávky, včetně přípravných opatření pro zimu 2022–2023. Plán REPowerEU ( 21 ) zahrnuje opatření pro snížení závislosti Unie na ruských fosilních palivech prostřednictvím urychlení ekologické transformace, investování do energetické účinnosti a diverzifikování dodávek energie. Urychlení ekologické transformace sníží emise, jakož i závislost na dovážených fosilních palivech a ochrání před zvyšováním cen. Vysoké ceny energií odrážejí rovněž nedostatek dodávek v krátkodobém horizontu, jenž se promítá do celkové cenové hladiny. V krátkodobém horizontu proto může být potřebná dočasná podpora na pomoc podnikům, na něž by současná krizová situace měla obzvláště závažné krátkodobé dopady.

▼B

1.3. Nezbytnost úzké evropské koordinace vnitrostátních opatření podpory

20. Cílené a přiměřené uplatňování kontroly státní podpory ze strany EU zajišťuje, aby vnitrostátní podpůrná opatření účinně pomáhala podnikům a pracovníkům postiženým současnou krizí. Kontrola státní podpory ze strany EU rovněž zajišťuje, aby vnitřní trh EU nebyl roztříštěný a aby rovné podmínky zůstaly nedotčeny. Integrita vnitřního trhu je důležitá, aby bylo možné odolat vnějšímu tlaku a aby se zabránilo nezdravému soupeření v oblasti dotací, kdy bohatší členské státy mohou vynaložit více prostředků a předstihnout své sousedy na úkor soudržnosti v rámci EU.

1.4. Vhodná opatření státní podpory

21. V rámci celkového úsilí členských států o řešení výzev plynoucích z geopolitické situace toto sdělení stanoví, jaké možnosti mají členské státy podle pravidel EU pro státní podporu k zajištění likvidity a přístupu k financování pro podniky, zejména pro malé a střední podniky, které ve stávající krizi čelí ekonomickým problémům.

22. Jak je uvedeno v říjnovém sdělení, opatření ve prospěch nekomerčních spotřebitelů energie nepředstavují státní podporu, pokud nepřímo nezvýhodňují konkrétní odvětví nebo podnik. Členské státy mohou například poskytnout zvláštní sociální platby, jimiž by nejohroženějším osobám po krátkou dobu mohly pomoci platit účty za energii, nebo mohou poskytnout podporu na zlepšování energetické účinnosti, pokud přitom současně zajistí účinné fungování trhu.

23. Opatření zaměřená na komerční spotřebitele energie nepředstavují státní podporu, pokud jsou tato opatření obecné povahy. Tato neselektivní opatření mohou mít podobu obecného snížení daní nebo odvodů či snížené sazby na dodávky zemního plynu, elektřiny nebo dálkového vytápění nebo snížených nákladů na síť. Pokud mají tyto vnitrostátní zásahy povahu podpory, lze je považovat za slučitelné s pravidly státní podpory, pokud splňují určité požadavky. Například podporu ve formě snížení harmonizovaných ekologických daní, která respektují minimální výši zdanění a pravidla stanovená stanovené ve směrnici o zdanění energie ( 22 ) a jsou v souladu s ustanoveními nařízení o blokových výjimkách, mohou členské státy provádět bez předchozího oznámení Komisi.

24. Členské státy se vyzývají, aby nediskriminačním způsobem zvážily stanovení požadavků týkajících se ochrany životního prostředí nebo bezpečnosti dodávek pro poskytování podpory podle oddílu 2.4 tohoto sdělení. Například by mohly ( 23 ):

a. požadovat, aby příjemce pokryl určitý podíl spotřeby energie energiemi z obnovitelných zdrojů, např. prostřednictvím dohod o nákupu energie nebo prostřednictvím přímých investic do výroby energie z obnovitelných zdrojů;

b. požadovat investice do energetické účinnosti, snižování spotřeby energie v poměru k hospodářské výkonnosti, např. snížením spotřeby pro výrobní procesy, vytápění nebo dopravu;

c. požadovat investic s cílem snížit nebo diverzifikovat spotřebu zemního plynu, např. prostřednictvím elektrifikačních opatření využívajících obnovitelné zdroje energie nebo oběhová řešení, jako je opětovné využití odpadních plynů;

d. požadovat flexibilizaci investic, aby bylo možné lépe přizpůsobit obchodní procesy cenovým signálům na trzích s elektřinou.

25. Členské státy mohou rovněž poskytnout podporu určenou k náhradě škod způsobených jinými mimořádnými událostmi podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU. Taková státní podpora, jejímž cílem je zmírnit škody přímo způsobené současnými a mimořádnými událostmi ruské agrese vůči Ukrajině, se může rovněž vztahovat na určité přímé účinky uložených hospodářských sankcí nebo protiopatření, která negativně ovlivňují příjemce v souvislosti s provozováním jeho hospodářské činnosti nebo konkrétní a oddělitelné části jeho hospodářské činnosti.

▼M1

25a. Škody přímo způsobené povinným snížením spotřeby zemního plynu, které budou muset členské státy pravděpodobně zavést, mohou být posouzeny podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU, pokud nedochází k nadměrné náhradě.

▼B

26. Členské státy musí taková opatření podpory oznámit a Komise je posoudí přímo podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU. Tuto podporu lze poskytnout podnikům v obtížích.

▼M1

26a. Snížení dodávek plynu do Unie může rovněž vést k tomu, že bude nezbytné motivovat k dobrovolnému snížení poptávky po zemním plynu. Pokud členské státy v souvislosti se současnou krizí zamýšlejí zavést pobídky k dobrovolnému snížení poptávky po zemním plynu, Komise tato opatření posoudí přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. I když to bude vyžadovat individuální posouzení každého případu, považuje Komise za obzvláště důležité tyto prvky:

a. použití soutěžního řízení založeného na transparentních kritériích pro uzavírání smluv na objemy pro dobrovolné snížení poptávky;

b. neexistence žádných formálních omezení přeshraničního obchodu nebo toků;

c. omezení dotčených pobídek na snížení poptávky v budoucnu, které přesahuje snížení, ke kterému by příjemce přistoupil bez ohledu na opatření;

d. okamžité snížení agregované konečné poptávky po plynu v dotčeném členském státě, aniž by došlo k pouhému přenesení poptávky po plynu.

26b. Členské státy mohou dále zvážit opatření, kterými budou motivovat k plnění zařízení na skladování plynu, pokud k tomu nebude pro nadcházející zimu dostatečně motivovat trh. Pokud členské státy v souvislosti se současnou krizí zamýšlejí poskytnout pobídky k plnění zařízení na skladování plynu, Komise je posoudí přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU ( 24 ). I když to bude vyžadovat individuální posouzení každého případu, považuje Komise za obzvláště důležité tyto prvky:

a. použití soutěžního řízení založeného na transparentních kritériích s cílem minimalizovat podporu;

b. neexistence omezení přeshraničního obchodu nebo toků;

c. přijetí ochranných opatření, která zabrání nadměrné náhradě;

d. dodržování povinností a podmínek pro plnění zásobníků a poskytnutí pobídek pro skladování plynu stanovených v článcích 6a až 6d nařízení (EU) 2017/1938 ( 25 ), zejména podmínek pro podpůrná opatření stanovených v čl. 6b odst. 2 a 3.

26c. Komise zváží případ od případu případ od případu možnou nezbytnou, přiměřenou a vhodnou podporu v souladu se sdělením Komise ‚Bezpečná zima díky úsporám plynu‘ ( 26 ) a vnitrostátními nouzovými plány v oblasti bezpečnosti dodávek plynu s cílem modernizovat zařízení, která před nástupem příští zimy a po omezenou dobu přispějí k nahrazení plynu jiným více znečišťujícím uhlíkovým palivem. V souladu s cíli EU v oblasti klimatu musí mít každé takové alternativní uhlíkové palivo co nejnižší obsah emisí a podpora musí být podmíněna úsilím v oblasti energetické účinnosti a musí bránit efektu ustrnutí ve stávajícím stavu po skončení krize. Tato opatření mohou být zaměřena jak na preventivní snížení spotřeby plynu, tak na reakci na povinné snížení, pokud není kompenzováno jinak.

26d. S ohledem na problémy spojené s přepravou zboží na Ukrajinu a z Ukrajiny zváží Komise případ od případu možnou podporu na pojištění nebo zajištění týkající se přepravy zboží na Ukrajinu a z Ukrajiny. Členské státy budou muset mimo jiné prokázat, že pojištění nebo zajištění není k dispozici vůbec nebo za sazby, které jsou podstatně vyšší než před invazí Ruska na Ukrajinu.

▼B

27. Přeprava uprchlíků a humanitárního materiálu v zásadě nespadá do působnosti pravidel EU pro státní podporu, pokud stát jedná v rámci výkonu veřejné moci (na rozdíl od vykonávání hospodářské činnosti) a pokud se dopravní služby nenakupují za vyšší než tržní cenu.

28. Podpora poskytnutá členskými státy na základě tohoto sdělení podnikům, která je realizována prostřednictvím úvěrových institucí jakožto finančních zprostředkovatelů, tyto podniky přímo zvýhodňuje. Finančním zprostředkovatelům však může však přinést nepřímou výhodu. Podle záruk v oddílech 2.2 a 2.3 cílem těchto nepřímých výhod však není zachovat nebo obnovit životaschopnost, likviditu nebo platební schopnost úvěrových institucí. V důsledku toho by se taková podpora nepovažovala za mimořádnou veřejnou finanční podporu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank) ( 27 ), ani podle nařízení Evropského parlamentu a Rady 806/2014 (nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí) ( 28 ) a nebyla by posuzována podle pravidel státní podpory vztahujících se na bankovní odvětví ( 29 ).

29. Podpora poskytnutá členskými státy úvěrovým institucím podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU na náhradu přímých škod vzniklých v důsledku současné krize, jejímž cílem není zachovat nebo obnovit životaschopnost, likviditu nebo platební schopnost instituce nebo subjektu, by nebyla považována za mimořádnou veřejnou finanční podporu podle směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank), ani podle nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí a nebyla by posuzována podle pravidel státní podpory vztahujících se na bankovní odvětví ( 30 ).

30. Pokud by úvěrové instituce v důsledku současné krize a sankcí uvalených v souvislosti s touto agresí potřebovaly mimořádnou veřejnou finanční podporu (viz čl. 2 odst. 1 bod 28 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a čl. 3 odst. 1 bod 29 nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí) ve formě likvidity, rekapitalizace nebo opatření na záchranu znehodnocených aktiv banky, bude třeba posoudit, zda opatření splňuje podmínky čl. 32 odst. 4 písm. d) bodu i), ii) nebo iii) směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a čl. 18 odst. 4) písm. d) bodu i), ii) nebo iii) uvedeného nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí. Pokud jsou uvedené podmínky splněny, úvěrová instituce, která takovou mimořádnou veřejnou finanční podporu obdrží, nebude považována za instituci, která je v krizové situaci nebo jíž krizová situace hrozí.

31. Pokud tato opatření řeší problémy spojené s agresí Ruska vůči Ukrajině a sankcemi uvalenými v souvislosti s touto agresí, mělo by se za to, že spadají do bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 ( 31 ), v němž se stanoví výjimka z požadavku na sdílení nákladů akcionáři a podřízenými věřiteli.

32. Podpora poskytnutá podle tohoto sdělení nesmí být podmíněna přemístěním výrobní činnosti nebo jiné činnosti příjemce z jiné země v rámci EHP na území členského státu, který podporu poskytuje. Taková podmínka by se jevila jako škodlivá pro vnitřní trh. To platí bez ohledu na počet ztrát pracovních míst, ke kterým skutečně došlo v prvotním zařízení příjemce v EHP.

33. Podpora podle tohoto sdělení se neposkytuje podnikům, na něž se vztahují sankce přijaté EU, mimo jiné včetně:

a. osob, subjektů nebo orgánů konkrétně jmenovaných v právních aktech, jimiž se tyto sankce ukládají;

b. podniků vlastněným nebo ovládaných osobami, subjekty či orgány, na něž jsou namířeny sankce přijaté EU, nebo

c. podniků působících v odvětvích, na něž se vztahují sankce přijaté EU, pokud by podpora narušila cíle příslušných sankcí.

1.5. Použitelnost čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU

34. Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise za slučitelnou s vnitřním trhem považovat podporu, která má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. V této souvislosti rozhodly soudy Unie, že porucha se musí dotknout celého hospodářství dotčeného členského státu nebo jeho významné části, a nikoli pouze některého z jeho regionů nebo částí jeho území. To je navíc v souladu s potřebou striktního výkladu všech mimořádných ustanovení, jako je čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU ( 32 ). Uvedený výklad Komise soustavně uplatňuje ve své rozhodovací praxi ( 33 ).

35. Komise se domnívá, že agrese Ruska vůči Ukrajině, sankce uvalené EU nebo jejími mezinárodními partnery a protiopatření přijatá např. Ruskem vyvolaly značné hospodářské nejistoty, narušily obchodní toky a dodavatelské řetězce a vedly k mimořádně velkému a neočekávanému zvýšení cen, zejména u zemního plynu a elektřiny, ale také u řady dalších vstupů a surovin a primárního zboží, včetně těch v zemědělsko-potravinářském odvětví. V souhrnu tyto účinky způsobily vážné narušení hospodářství ve všech členských státech. Narušení dodavatelského řetězce a zvýšená nejistota mají přímé nebo nepřímé účinky, které dopadají na řadu odvětví. Rostoucí ceny energií navíc ovlivňují prakticky všechny hospodářské činnosti ve všech členských státech. Komise se proto domnívá, že vážným narušením hospodářství je postižena řada hospodářských odvětví ve všech členských státech. Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že je vhodné stanovit kritéria pro posuzování opatření státní podpory, která mohou členské státy přijmout, aby tuto vážnou poruchu napravily.

36. Státní podpora je opodstatněná a může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU po omezenou dobu zejména tehdy, pokud má napravit nedostatek likvidity, s nímž se potýkají podniky, které jsou přímo či nepřímo dotčeny vážným narušením hospodářství způsobeným ruskou vojenskou agresí vůči Ukrajině, sankcemi uloženými EU nebo jejími mezinárodními partnery, jakož i hospodářskými protiopatřeními přijatými např. Ruskem.

37. Komise v tomto sdělení stanoví kritéria pro posouzení slučitelnosti, která bude v zásadě uplatňovat na podporu poskytnutou členskými státy v této souvislosti podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Členské státy proto musí prokázat, že opatření státní podpory oznámená Komisi a spadající do rámce tohoto sdělení jsou nezbytná, vhodná a přiměřená k tomu, aby napravila vážnou poruchu v hospodářství dotčeného členského státu, a že jsou všechny požadavky tohoto sdělení splněny.

38. Opatření státní podpory oznamovaná a posuzovaná podle tohoto sdělení mají podpořit podniky působící v EU, které jsou postiženy ruskou vojenskou agresí a/nebo důsledky uvalených hospodářských sankcí a odvetných protiopatření přijatých např. Ruskem. Opatření podpory nesmí být žádným způsobem použita k oslabení zamýšlených účinků sankcí uvalených EU nebo jejími mezinárodními partnery a musí být plně v souladu s pravidly proti obcházení podle platných nařízení ( 34 ). Zejména je třeba zabránit tomu, aby z jakýchkoli těchto opatření měly přímý či nepřímý prospěch fyzické osoby nebo subjekty, na něž se sankce vztahují ( 35 ).

39. Opatření státní podpory spadající do rámce tohoto sdělení lze vzájemně kumulovat v souladu s požadavky obsaženými v konkrétních oddílech tohoto sdělení. Opatření státní podpory upravená tímto sdělením lze kumulovat s podporou podle nařízení o podpoře de minimis ( 36 ) nebo s podporou podle nařízení o blokových výjimkách ( 37 ), jsou-li dodržena ustanovení a pravidla kumulace uvedených nařízení. Opatření státní podpory, na něž se vztahuje toto sdělení, lze kumulovat s podporou podle dočasného rámce COVID-19 ( 38 ) za předpokladu, že jsou dodržena jejich příslušná pravidla kumulace. Pokud členské státy poskytnou témuž příjemci úvěry nebo záruky podle dočasného rámce COVID-19, jakož i podle tohoto sdělení, a pokud je celková částka jistiny úvěru vypočtena na základě vlastního prohlášení příjemce o potřebě likvidity, musí členské státy zajistit, aby tyto potřeby likvidity byly pokryty pouze jednou podporou. Stejně tak lze podporu podle tohoto sdělení kumulovat s podporou podle čl. 107 odst. 2 písm. b) SFEU, avšak nesmí vést k nadměrné náhradě škody utrpěné příjemcem.

2. DOCASNA OPATRENI STATNI PODPORY

2.1. Omezené částky podpory

40. Kromě stávajících možností na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU mohou být za stávající krize vhodným, nezbytným a cíleným řešením dočasně omezené částky podpory pro podniky, které jsou zasaženy ruskou agresí vůči Ukrajině a/nebo uvalenými sankcemi nebo odvetnými protiopatřeními přijatými v reakci na tuto agresi.

41. Komise bude tuto státní podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU za předpokladu, že budou splněny všechny následující podmínky (zvláštní ustanovení pro odvětví zemědělské prvovýroby a rybolovu a akvakultury jsou uvedena v bodě 42):

▼M1

a. celková podpora v žádném okamžiku nepřesáhne 500 000 EUR na jeden podnik ( 39 ). Podpora může být poskytnuta ve formě přímých dotací, daňových a platebních výhod nebo jiných forem, jako jsou vratné zálohy, záruky ( 40 ), úvěry ( 41 ) a kapitál, pokud celková nominální hodnota těchto opatření nepřekročí celkový strop 500 000 EUR na jeden podnik; u všech použitých částek se musí jednat o hrubé částky, tj. před srážkou daně nebo jiných poplatků;

▼B

b. podpora se poskytuje na základě režimu s odhadovaným rozpočtem;

c. podpora je poskytnuta nejpozději do 31. prosince 2022 ( 42 );

d. podpora se poskytuje podnikům postiženým krizí;

e. podpora poskytnutá podnikům činným v oblasti zpracování zemědělských produktů ( 43 ) a jejich uvádění na trh je podmíněna tím, že se nesmí částečně nebo zcela předat prvovýrobcům, a není stanovena na základě ceny ani množství produktů uvedených na trh dotyčnými podniky nebo zakoupených u prvovýrobců, ledaže v posledně uvedeném případě dotyčné podniky dané produkty neuvedly na trh nebo je použily pro jiné než potravinářské účely, jako je destilace, metanizace nebo kompostování.

▼C1

42. Odchylně od bodu 41 písm. a) se na podporu poskytnutou podnikům v prvovýrobě zemědělských produktů ( 44 ), odvětví rybolovu a akvakultury ( 45 ) kromě podmínek uvedených v bodě 41 písm. b)) až d)) vztahují tyto zvláštní podmínky:

▼M1

a. celková podpora v žádném okamžiku nepřesáhne 62 000 EUR na jeden podnik činný v prvovýrobě zemědělských produktů a 75 000 EUR na jeden podnik činný v odvětví rybolovu a akvakultury; ( 46 ) podpora může být poskytnuta ve formě přímých grantů, daňových a platebních zvýhodnění nebo jiných forem, jako jsou vratné zálohy, záruky ( 47 ), úvěry ( 48 ) a kapitál, pokud celková nominální hodnota těchto opatření nepřekročí celkový příslušný strop 62 000 EUR nebo 75 000 EUR na jeden podnik; u všech použitých částek se musí jednat o hrubé částky, tj. před srážkou daně nebo jiného poplatku;

▼B

b. podpora poskytnutá podnikům činným v prvovýrobě zemědělských produktů není stanovena na základě ceny ani množství produktů uvedených na trh;

c. podpora podnikům činným v odvětví rybolovu a akvakultury se netýká žádné z kategorií podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a) až k) nařízení (EU) č. 717/2014 ( 49 ).

▼M1

43. Pokud je podnik činný v několika odvětvích, pro něž platí různé maximální částky podle bodu 41 písm. a) a bodu 42 písm. a), dotčený členský stát musí zajistit vhodnými způsoby, jako je např. oddělené účetnictví, aby byl u každé z těchto činností dodržen příslušný strop a aby nebyla překročena celková maximální částka 500 000 EUR na podnik. Pokud je podnik činný výlučně v odvětvích, na něž se vztahuje bod 42 písm. a), neměla by být překročena celková maximální částka 75 000 EUR na podnik.

▼B

44. Opatření poskytnutá na základě tohoto sdělení ve formě vratných záloh, záruk, úvěrů nebo jiných vratných nástrojů mohou být převedena na jiné formy podpory, např. granty, za předpokladu, že k danému převodu dojde nejpozději do 30. června 2023 a jsou dodrženy podmínky stanovené v tomto oddíle.

2.2. Podpora likvidity ve formě záruk

45. Aby se zajistil přístup k likviditě pro podniky, které jsou dotčeny stávající krizí, mohou být za současných okolností vhodným, nezbytným a cíleným řešením veřejné úvěrové záruky po omezenou dobu a částku úvěru ►M1 ( 50 ) ◄ .

46. Pro stejnou jistinu úvěru nelze záruky poskytnuté podle tohoto oddílu kumulovat s podporou poskytnutou podle oddílu 2.3 tohoto sdělení a naopak, ani s podporou poskytnutou podle oddílů 3.2 nebo 3.3 dočasného rámce COVID-19. Záruky poskytnuté podle tohoto oddílu lze kumulovat ve vztahu k různým úvěrům, ovšem za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 47 písm. e) tohoto sdělení. Příjemce může souběžně využít několik opatření podle tohoto oddílu za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 47 písm. e).

47. Komise bude takovouto státní podporu ve formě veřejných záruk považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU za předpokladu, že:

a. Veřejné záruky jsou poskytnuty za nové individuální úvěry poskytnuté podnikům.

b. Prémie za záruky se pro individuální úvěry stanoví na minimální úrovni, která se bude postupně zvyšovat v závislosti na prodlužování doby trvání zaručeného úvěru, jak je uvedeno v následující tabulce:



Typ příjemce Za 1. rok Za 2.–3. rok Za 4.–6. rok Malé a střední podniky 25bps 50bps 100bps Velké podniky 50bps 100bps 200bps

c. Na základě výše uvedené tabulky mohou členské státy oznámit alternativní režimy, přičemž v případě jistiny každého individuálního podkladového úvěru lze modulovat trvání záruky, prémie za záruky a zajištění záruky (např. pokrytí pomocí nižší záruky by mohlo kompenzovat delší dobu trvání nebo by mohlo umožnit použití nižších prémií za záruky); pro celé trvání záruky by se mohla použít paušální prémie, je-li vyšší než minimální prémie za 1. rok stanovená ve výše uvedené tabulce pro každou kategorii příjemců, upravená v závislosti na době trvání záruky a zajištění záruky podle tohoto odstavce.

d. Záruka se poskytuje nejpozději do 31. prosince 2022.

e. Celková částka úvěrů na jednoho příjemce, na níž je poskytnuta záruka podle tohoto oddílu, nesmí překročit: (i) 15 % průměrného celkového ročního obratu příjemce za poslední tři uzavřená účetní období nebo ►M1 ( 51 ) ◄ (ii) 50 % nákladů na energii za 12 měsíců předcházejících měsíci, v němž byla podána žádost o podporu ►M1 ( 52 ) ◄ (iii) s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi k jejímu posouzení (například v souvislosti s problémy, kterým příjemce během současné krize čelí) ( 53 ), lze částku úvěru navýšit tak, aby pokryla potřebnou likviditu od okamžiku poskytnutí po nadcházejících 12 měsíců v případě malých a středních podniků ( 54 ) či nadcházejících 6 měsíců v případě velkých podniků. Potřeby likvidity, které jsou již pokryty opatřeními podpory podle dočasného rámce COVID-19, nemohou být pokryty opatřeními přijatými podle tohoto sdělení. Potřeba likvidity by měla být stanovena prostřednictvím čestného prohlášení příjemce ( 55 ).

f. Doba trvání záruky je omezena na maximálně šest let, nedojde-li ke změně podle bodu 47 písm. c) a záruka nesmí překročit: (i) 90 % jistiny úvěru, jsou-li ztráty poměrně a za stejných podmínek rozděleny mezi úvěrovou institucí a státem; nebo (ii) 35 % jistiny úvěru, jsou-li ztráty nejprve připsány státu a teprve poté úvěrové instituci (tj. záruka pro případ první ztráty), a (iii) pokud se v obou výše uvedených případech výše úvěru v průběhu času snižuje, kupříkladu proto, že se úvěr začíná splácet, musí se úměrně snižovat i zaručená částka.

g. Záruka se vztahuje na investiční úvěry a/nebo na úvěry na pracovní kapitál.

h. Záruky mohou být poskytnuty přímo konečným příjemcům nebo úvěrovým institucím a jiným finančním institucím, jako jsou finanční zprostředkovatelé. Úvěrové instituce nebo jiné finanční instituce by měly v co největší možné míře přenést výhody veřejných záruk na konečné příjemce. Finanční zprostředkovatel musí být schopen prokázat, že provozuje mechanismus, který zajišťuje, aby výhody v podobě vyššího objemu financování, rizikovějších portfolií, méně přísných požadavků na zajištění, nižších prémií za záruky nebo nižších úrokových sazeb, než by tomu bylo bez těchto veřejných záruk, byly v co největším rozsahu postupovány konečným příjemcům.

2.3. Podpora likvidity ve formě subvencovaných úvěrů

48. Aby se zajistil přístup k likviditě pro podniky, které jsou dotčeny stávající krizí, mohou být za současných okolností vhodným, nezbytným a cíleným řešením subvencované úrokové sazby na omezenou dobu a částku úvěru.

49. Pro stejnou jistinu úvěru se úvěry poskytnuté podle tohoto oddílu nekumulují s podporou poskytnutou podle oddílů2.2 tohoto sdělení a naopak. Úvěry a záruky poskytnuté podle tohoto sdělení lze kumulovat ve vztahu k různým úvěrům, ovšem za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí prahové hodnoty stanovené v ►M1 bodě 47 písm. e) ◄ , resp. v bodě 50 písm. e). Příjemce může souběžně využít několik subvencovaných úvěrů podle tohoto oddílu za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 50 písm. e).

50. Komise bude státní podporu ve formě subvencovaných úvěrů v reakci na současnou krizi považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:

a. Úvěry nejsou poskytovány úvěrovým institucím nebo jiným finančním institucím.

b. Úvěry lze poskytnout za snížené úrokové sazby, které se rovnají alespoň základní sazbě (jednoletá sazba IBOR nebo ekvivalentní sazba zveřejněná Komisí ( 56 )) dostupné ke dni 1. února 2022 ►M1 ( 57 ) ◄ nebo v okamžiku oznámení plus rozpětí úvěrového rizika uvedené v tabulce níže:



Typ příjemce Rozpětí úvěrového rizika za 1. rok Rozpětí úvěrového rizika za 2.–3. rok Rozpětí úvěrového rizika za 4.–6. rok Malé a střední podniky 25 bazických bodů (1) 50 bazických bodů (1) 100 bps Velké podniky 50 bps 100 bps 200 bps ( 1 ) Minimální celková výsledná úroková sazba (základní sazba plus rozpětí úvěrového rizika) by měla činit alespoň 10 bazických bodů ročně.

c. Na základě výše uvedené tabulky mohou členské státy oznámit alternativní režimy, přičemž lze modulovat splatnost úvěrů a úroveň rozpětí úvěrového rizika, např. pro celou dobu trvání úvěru lze použít paušální rozpětí úvěrového rizika, je-li vyšší než minimální rozpětí úvěrového rizika za 1. rok v případě všech kategorií příjemců, upravené v závislosti na splatnosti úvěru podle tohoto odstavce ( 58 ) ►M1 ( 59 ) ◄ .

d. Smlouvy o úvěru musí být podepsány nejpozději do 31. prosince 2022 a jsou omezeny na nejvýše šest let, nedojde-li ke změně podle bodu 50 písm. c).

e. Celková výše úvěrů na jednoho příjemce nesmí překročit: (i) 15 % průměrného celkového ročního obratu příjemce za poslední tři uzavřená účetní období nebo ►M1 ( 60 ) ◄ (ii) 50 % nákladů na energii za 12 měsíců předcházejících měsíci, v němž byla podána žádost o podporu ►M1 ( 61 ) ◄ ▼M1 (iii) s náležitým odůvodněním poskytnutým členským státem Komisi (například v souvislosti s problémy, kterým příjemce během současné krize čelí) ( 62 ), lze částku úvěru navýšit tak, aby pokryla potřeby likvidity od okamžiku poskytnutí po nadcházejících 12 měsíců v případě malých a středních podniků ( 63 ) či nadcházejících 6 měsíců v případě velkých podniků. Pokud velké podniky potřebují poskytnout finanční zajištění pro obchodní činnosti na trzích s energií, lze částku úvěru navýšit tak, aby pokryla potřeby likvidity vyplývající z těchto činností v nadcházejících 12 měsících. Potřeby likvidity, které jsou již pokryty opatřeními podpory podle dočasného rámce COVID-19, stávající sdělení nepokrývá. Potřeba likvidity by měla být stanovena prostřednictvím čestného prohlášení příjemce ( 64 ). ▼B

f. Úvěry se vztahují na investiční potřeby a/nebo na potřeby pracovního kapitálu.

g. Úvěry mohou být poskytnuty konečným příjemcům přímo nebo prostřednictvím úvěrových institucí a jiných finančních institucí, jako jsou finanční zprostředkovatelé. V takovém případě by úvěrové instituce nebo jiné finanční instituce měly v co největší možné míře přenést výhody subvencovaných úrokových sazeb na konečné příjemce. Finanční zprostředkovatel musí být schopen prokázat, že provozuje mechanismus, který zajišťuje, aby výhody byly v co největším rozsahu postupovány konečným příjemcům, aniž by to bylo podmíněno poskytnutím subvencovaných úvěrů podle tohoto oddílu k refinancování stávajících úvěrů.

2.4. Podpora na dodatečné náklady v důsledku mimořádně prudkého zvýšení cen zemního plynu a elektřiny

▼M1

51. Kromě stávajících možností, které jsou k dispozici v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, a možností uvedených v tomto sdělení by dočasná podpora mohla zmírnit mimořádně prudké zvýšení cen zemního plynu a elektřiny, které by podniky nemusely být schopny přenést nebo se mu v krátkodobém horizontu přizpůsobit. To by mohlo zmírnit důsledky pro podniky a pomoci jim vyrovnat se s prudkým nárůstem nákladů v důsledku současné krize. V souvislosti s dalším snižováním dodávek plynu je na druhé straně rovněž důležité zachovat pobídky ke snižování poptávky a postupně připravovat podniky na přechod ke snižování spotřeby plynu. Dodatečná podpora může být v současné době stále odůvodněná za účelem umožnění pokračování činnosti energeticky náročných podniků.

52. Komise bude považovat takovouto státní podporu za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

a. podpora je poskytnuta nejpozději do 31. prosince 2022 ( 65 );

b. podpora může být poskytnuta ve formě přímých grantů, daňových ( 66 ) a platebních zvýhodnění nebo jiných forem, jako jsou vratné zálohy, záruky ( 67 ), úvěry ( 68 ) a kapitál, pokud celková nominální hodnota těchto opatření nepřekročí příslušnou intenzitu podpory a příslušné stropy podpory. U všech použitých částek se musí jednat o hrubé částky, tj. před srážkou daně nebo jiného poplatku;

c. podpora poskytnutá ve formě vratných záloh, záruk, úvěrů nebo jiných vratných nástrojů může být převedena na jiné formy podpory, např. granty, za předpokladu, že k danému převodu dojde nejpozději do 30. června 2023;

d. podpora se poskytuje na základě režimu s odhadovaným rozpočtem. Členské státy mohou omezit podporu tak, aby se týkala pouze činností, které podporují konkrétní hospodářská odvětví se zvláštním významem pro hospodářství nebo bezpečnost a odolnost vnitřního trhu. Takové omezení však musí být koncipováno všeobecně a nesmí vést k umělému omezení potenciálních příjemců;

e. pro účely tohoto oddílu se způsobilé náklady vypočítají na základě zvýšení nákladů na zemní plyn a elektřinu v souvislosti s ruskou agresí vůči Ukrajině. Maximální způsobilé náklady jsou součinem počtu jednotek zemního plynu a elektřiny zakoupených příjemcem ( 69 ) jakožto konečným spotřebitelem od externích dodavatelů ( 70 ) v období od 1. února 2022 do 31. prosince 2022 (dále jen ‚způsobilé období‘), a zvýšení ceny, kterou příjemce platí za spotřebovanou jednotku (měřeno například v EUR/MWh), které se musí vypočítat jako rozdíl mezi jednotkovou cenou zaplacenou příjemcem v daném měsíci způsobilého období a dvojnásobkem (200 %) jednotkové ceny zaplacené příjemcem v průměru za referenční období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 ( 71 ). Od 1. září 2022 nesmí množství zemního plynu a elektřiny použité pro výpočet způsobilých nákladů překročit 70 % spotřeby příjemce za stejné období roku 2021;

f. celková podpora na příjemce nepřesahuje 30 % způsobilých nákladů;

g. celková podpora na podnik nepřesahuje v daném okamžiku 2 miliony EUR;

h. orgán poskytující podporu může příjemci vyplatit zálohu, pokud je podpora poskytnuta před vznikem způsobilých nákladů. Orgán poskytující podporu přitom může vycházet z odhadů způsobilých nákladů za předpokladu, že jsou dodrženy stropy podpory uvedené v bodě 52 písm. f) a g). Orgán poskytující podporu je povinen ověřit příslušné stropy ex post na základě skutečně vynaložených nákladů a zpětně vyžádat jakoukoli platbu podpory, která přesahuje uvedené stropy, a to nejpozději šest měsíců po skončení způsobilého období;

i. podporu poskytnutou podle bodu 52 lze kumulovat s podporou poskytnutou podle oddílu 2.1, pokud není překročena celková částka ve výši 2 miliony EUR.

53. V určitých situacích může být k zajištění pokračování hospodářské činnosti nezbytná další podpora. Za tímto účelem mohou členské státy poskytnout podporu, jež přesahuje hodnoty vypočtené podle bodu 52 písm. f) a g), pokud jsou kromě podmínek v bodě 52 písm. a) až e) a h) splněny tyto podmínky:

a. příjemce je způsobilý, pokud je ‚energeticky náročným podnikem‘ ve smyslu čl. 17 odst. 1 písm. a) první části směrnice 2003/96/ES ( 72 ), tj. pokud nákup energetických produktů (včetně jiných energetických produktů než zemního plynu a elektřiny) činí alespoň 3,0 % hodnoty produkce ( 73 ); na základě náležitého odůvodnění, které členský stát předloží Komisi k posouzení, může být hodnota produkce nahrazena obratem;

b. příjemce je způsobilý, pokud mu vzniknou provozní ztráty ( 74 ), přičemž zvýšení způsobilých nákladů vymezených v bodě 52 písm. e) musí ve stejném období činit alespoň 50 % provozní ztráty;

c. celková podpora nepřesahuje 50 % způsobilých nákladů a dosahuje maximálně 80 % provozních ztrát příjemce;

d. celková podpora v žádném okamžiku nepřesáhne 25 milionů EUR na jeden podnik;

e. v případě energeticky náročných příjemců působících v jednom nebo více odvětvích nebo pododvětvích uvedených v příloze I ( 75 ) může být celková podpora zvýšena až na 70 % způsobilých nákladů a může dosahovat maximálně 80 % provozních ztrát, které příjemci vzniknou. Celková podpora nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 50 milionů EUR na jeden podnik;

f. podporu podle bodu 53 lze kumulovat s podporou podle oddílu 2.1, pokud nejsou překročeny stropy uvedené v bodě 53 písm. d) nebo e) podle toho, který z nich se použije.

▼M1

2.5. Podpora na urychlení zavádění energie z obnovitelných zdrojů, skladování a tepla z obnovitelných zdrojů pro plán REPowerEU

53a. Kromě stávajících možností, které jsou k dispozici v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, je v souvislosti s ruskou vojenskou agresí vůči Ukrajině a plánem REPowerEU ( 76 ) nezbytné urychlit a rozšířit dostupnou energii z obnovitelných zdrojů nákladově efektivním způsobem s cílem rychle snížit závislost na dovozu ruských fosilních paliv a urychlit transformaci energetiky. Státní podpora na urychlení zavádění solární kapacity, kapacity větrné energie, kapacity geotermální energie, skladování elektřiny a tepelné energie, tepla z obnovitelných zdrojů, jakož i výroby vodíku z obnovitelných zdrojů, bioplynu a biomethanu z odpadu a zbytků je součástí vhodného, nezbytného a cíleného řešení ke snížení závislosti na dovozu fosilních paliv v současné situaci. Vzhledem k naléhavé potřebě zajistit rychlé provádění projektů, které urychlují zavádění energie z obnovitelných zdrojů, skladování a tepla z obnovitelných zdrojů, jsou dočasně odůvodnitelná určitá zjednodušení pro provádění podpůrných opatření.

53b. Komise bude podporu určenou na podporu elektřiny z obnovitelných zdrojů, vodíku z obnovitelných zdrojů, bioplynu a biomethanu z odpadu a zbytků, skladování elektřiny a tepelné energie a tepla z obnovitelných zdrojů považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jsou splněny tyto podmínky: a. podpora je poskytnuta na některou z následujících oblastí: (i) výroba fotovoltaické elektřiny nebo jiné elektřiny ze solární energie; (ii) výroba elektřiny z větrné energie; (iii) výroba geotermální energie; (iv) skladování elektřiny nebo tepelné energie; (v) výroba tepla z obnovitelných zdrojů, mimo jiné z tepelných čerpadel v souladu s přílohou VII směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ( 77 ); (vi) výroba vodíku z obnovitelných zdrojů; (vii) výroba bioplynu a biomethanu z odpadu a zbytků v souladu s kritérii udržitelnosti EU podle článku 29 směrnice (EU) 2018/2001 a s nařízením (EU) 2018/841 ( 78 ); b. režimy podpory mohou být omezeny na jednu nebo více technologií podle písmene a), ale nesmí zahrnovat žádné umělé omezení nebo diskriminaci (včetně udělování licencí, povolení nebo koncesí, pokud jsou vyžadovány), jako je omezení podle velikosti projektů, lokality nebo regionálních aspektů nebo velmi specifických (pod)typů technologií v rámci některé z technologií uvedených v písmenu a); c. podpora se poskytuje ve formě přímých grantů, vratných záloh, úvěrů, záruk nebo daňového zvýhodnění; d. podpora se poskytuje na základě režimu s odhadovaným objemem a rozpočtem; e. podpora se poskytuje nejpozději do 30. června 2023 a zařízení musí být dokončena a uvedena do provozu do 24 měsíců ode dne poskytnutí podpory nebo do 30 měsíců ode dne poskytnutí podpory na větrné elektrárny na moři a zařízení na výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů. Není-li tato lhůta dodržena, musí být 5 % částky poskytnuté podpory vráceno nebo sníženo měsíčně po prvních třech měsících prodlení, přičemž se zvýší až na 10 % za každý měsíc prodlení po šestém měsíci, ledaže by prodlení bylo způsobeno faktory, které příjemce podpory nemohl ovlivnit a které nebylo možné rozumně předvídat ( 79 ); f. pokud se podpora poskytuje formou smluv o průběžných platbách podpory, nesmí mít tyto smlouvy delší dobu trvání než 15 let od zahájení provozu zařízení, na které byla poskytnuta podpora; g. podpora se poskytuje v rámci soutěžního nabídkového řízení, které je otevřené, jasné, transparentní a nediskriminační, na základě objektivních kritérií definovaných ex ante a minimalizujících riziko strategického podávání nabídek. Nejméně 70 % všech kvalifikačních kritérií pro výběr použitých pro hodnocení nabídek musí být stanoveno jako podpora na jednotku ochrany životního prostředí ( 80 ) nebo podpora na jednotku energie; h. soutěžní nabídkové řízení není povinné, pokud je podpora poskytována ve formě daňového zvýhodnění, je-li poskytována stejným způsobem všem způsobilým podnikům působícím v tomtéž odvětví hospodářské činnosti, které jsou z hlediska záměrů nebo cílů daného opatření podpory ve stejné nebo podobné faktické situaci; Kromě toho není soutěžní nabídkové řízení povinné, pokud podpora poskytnutá na podnik a projekt nepřesahuje 20 milionů EUR a příjemci podpory jsou malé projekty definované takto: (i) v případě výroby elektřiny a skladování elektřiny nebo tepla – projekty s instalovaným výkonem rovným 1 MW nebo nižším; (ii) v případě technologií pro výrobu tepla a výroby plynu – projekty s instalovaným výkonem rovným 1 MW nebo nižším nebo rovnocenné; (iii) v případě výroby vodíku z obnovitelných zdrojů – projekty s instalovaným výkonem rovným 3 MW nebo nižším nebo rovnocenné; (iv) v případě výroby bioplynu a biomethanu z odpadu a zbytků – projekty s instalovaným výkonem rovným 25 000 tun za rok nebo nižším; (v) v případě projektů stoprocentně vlastněných malými a středními podniky nebo u projektů společenství pro obnovitelné zdroje – projekty s instalovaným výkonem rovným 6 MW nebo nižším; (vi) v případě projektů stoprocentně vlastněných malými a středními podniky a mikropodniky nebo společenstvími pro obnovitelné zdroje, a to pouze v případě výroby větrné energie – projekty s instalovaným výkonem rovným 18 MW nebo nižším. Není-li podpora pro malé projekty poskytnuta v soutěžním nabídkovém řízení, nesmí intenzita podpory překročit 45 % celkových investičních nákladů. Intenzitu podpory lze zvýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům; i. objemy kapacity nebo výroby zadávané v nabídkovém řízení musí být stanoveny tak, aby byla zajištěna účinná soutěž v nabídkovém řízení. Členský stát musí věrohodně prokázat, že objem zadávaný v nabídkovém řízení bude odpovídat potenciální nabídce projektů. Toho lze dosáhnout tím, že odkáže na předchozí dražby či na technologické cíle obsažené ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu ( 81 ), nebo tím, že zavede ochranný mechanismus pro zmírnění rizika nedostatečného počtu nabídek. V případě opakovaného nedostatečného počtu nabídek v soutěžních nabídkových řízeních musí členský stát zavést pro všechny budoucí režimy, které Komisi pro tutéž technologii oznámí, nápravná opatření; j. podpora musí být navržena tak, aby zachovala účinné provozní pobídky a cenové signály. Kromě toho musí být podpora navržena tak, aby umožňovala řešit neočekávané zisky, a to i v době extrémně vysokých cen elektřiny nebo plynu, například tím, že se zavede mechanismus zpětného vyžádání stanovený ex ante nebo poskytne podpora ve formě dvoustranných rozdílových smluv ( 82 ); k. pokud se podpora poskytuje na výrobu obnovitelného vodíku, musí členský stát zajistit, aby se vodík vyráběl z obnovitelných zdrojů energie v souladu s metodikami stanovenými pro kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy ve směrnici (EU) 2018/2001; l. podpora v rámci tohoto opatření se nesmí kombinovat s jinou podporou na uhrazení stejných způsobilých nákladů; m. podpora může být poskytnuta na investice, u nichž byly práce zahájeny od 20. července 2022; na projekty zahájené před 20. červencem 2022 může být podpora poskytnuta, pokud je nutné investici výrazně urychlit nebo rozšířit její rozsah. V takových případech jsou pro účely podpory způsobilé pouze dodatečné náklady související s urychlením nebo rozšířením rozsahu investice; n. podpora musí motivovat příjemce k tomu, aby provedl investici, kterou by bez poskytnutí podpory jinak neprovedl nebo by ji provedl omezeným či odlišným způsobem. Komise má za to, že vzhledem k mimořádné hospodářské situaci, ve které se podniky v důsledku současné krize nacházejí, obecně platí, že v případě neposkytnutí podpory by příjemci pokračovali ve výkonu svých činností beze změny, pokud pokračování ve výkonu těchto činností beze změny nemá za následek porušení práva Unie; o. členský stát musí zajistit dodržování zásady „významně nepoškozovat“.

2.6. Podpora na dekarbonizaci průmyslových výrobních procesů prostřednictvím elektrifikace a/nebo využití vodíku z obnovitelných zdrojů a vodíku z elektřiny při splnění určitých podmínek a na opatření v oblasti energetické účinnosti

53c. Kromě stávajících možností, které jsou k dispozici v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, je státní podpora na usnadnění investic do dekarbonizace průmyslových činností, zejména prostřednictvím elektrifikace a technologií využívajících vodík z obnovitelných zdrojů a vodík z elektřiny při splnění podmínek bodu 53 písm. h), a do opatření v oblasti energetické účinnosti v průmyslu součástí vhodného, nezbytného a cíleného řešení ke snížení závislosti na dovozu fosilních paliv v souvislosti s ruskou vojenskou agresí vůči Ukrajině. Vzhledem k naléhavé potřebě urychlit proces rychlého provádění těchto investic jsou odůvodnitelná určitá zjednodušení.

53d. Komise bude podporu na investice vedoucí k i) podstatnému snížení emisí skleníkových plynů z průmyslových činností, které jsou v současnosti závislé na fosilních palivech jako zdroji energie nebo surovině, nebo ii) podstatnému snížení spotřeby energie v průmyslových činnostech a procesech považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky: a. podpora se poskytuje na základě režimu s odhadovaným rozpočtem; b. maximální výše jednotlivé podpory, která může být poskytnuta jednomu podniku, nesmí v zásadě překročit 10 % celkového rozpočtu, který je pro daný režim k dispozici. Na základě náležitého odůvodnění, které členský stát předloží Komisi, může Komise přijmout režimy, které stanoví poskytnutí částek jednotlivé podpory přesahujících 10 % celkového rozpočtu, který je pro daný režim k dispozici; c. podpora se poskytuje ve formě přímých grantů, vratných záloh, úvěrů, záruk nebo daňového zvýhodnění; d. investice musí příjemci umožnit jednu nebo obě tyto možnosti: (i) snížit přímé emise skleníkových plynů ze svých průmyslových zařízení, která jsou v současnosti závislá na fosilních palivech jako zdroji energie nebo surovině, alespoň o 40 % ve srovnání se situací před poskytnutím podpory, a to prostřednictvím elektrifikace výrobních procesů nebo využití vodíku z obnovitelných zdrojů a vodíku z elektřiny jako náhrady fosilních paliv při splnění podmínek v písmenu h) níže; pro účely ověření snížení emisí skleníkových plynů je třeba zohlednit také skutečné emise ze spalování biomasy; ( 83 ) (ii) snížit spotřebu energie v průmyslových zařízeních v souvislosti s činnostmi, na které je poskytována podpora, nejméně o 20 % ve srovnání se stavem před poskytnutím podpory ( 84 ); e. pokud jde o investice související s činnostmi, na které se vztahuje systém obchodování s emisemi (ETS), podpora vede k tomu, že emise skleníkových plynů uvolňované ze zařízení příjemce podpory jsou sníženy pod úroveň příslušných referenčních hodnot pro přidělování bezplatných povolenek podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447 ( 85 ); f. podpora nesmí být použita na financování zvýšení celkové výrobní kapacity příjemce; g. pokud se podpora poskytuje na investici do dekarbonizace průmyslu zahrnující využívání obnovitelného vodíku, musí členské státy zajistit, aby se využívaný vodík vyráběl z obnovitelných zdrojů energie v souladu s metodikami stanovenými pro kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy ve směrnici (EU) 2018/2001; h. podporu lze poskytnout také na průmyslové investice do dekarbonizace zahrnující využívání vodíku vyráběného z elektřiny v jednom z těchto případů: (i) vodík se vyrábí pouze v hodinách, v nichž je mezní výrobní jednotka v nabídkové zóně, kde se elektrolyzér nachází během intervalu zúčtování odchylek, kdy se elektřina spotřebovává, zařízení na výrobu elektřiny bez použití fosilních paliv. Vodík vyráběný v hodinách, v nichž je mezní výrobní jednotka v nabídkové zóně, kde se elektrolyzér nachází během intervalu zúčtování odchylek, kdy se elektřina spotřebovává, zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, nelze započítat podruhé podle tohoto oddílu. (ii) alternativně se vodík vyrábí z elektřiny odebrané ze sítě a elektrolyzér vyrábí vodík v počtu hodin s plným zatížením, který je stejný nebo nižší než počet hodin, v nichž byla mezní cena elektřiny v nabídkové zóně určena zařízeními, jež vyrábějí bez použití fosilních paliv jinou elektřinu než elektřinu z obnovitelných zdrojů; (iii) alternativně musí členský stát zajistit, aby použitý vodík z elektřiny dosáhl úspor emisí skleníkových plynů během životního cyklu alespoň 70 % ve srovnání s hodnotou referenčního fosilního paliva 94 g CO2eq/MJ (2,256 tCO2eq/tH2) a aby pocházel ze zdrojů bez fosilních paliv. Metoda výpočtu emisí skleníkových plynů přidělených elektřině by v souladu s cíli REPowerEU neměla vést ke zvýšení spotřeby fosilních paliv. Pro účely tohoto oddílu lze použít pouze podíl vyrobeného vodíku odpovídající průměrnému podílu elektřiny z jiných zařízení na výrobu elektřiny bez použití fosilních paliv, než jsou zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, v zemi výroby, naměřenému dva roky před daným rokem; i. podpora je poskytnuta do 30. června 2023 a je podmíněna tím, že zařízení nebo vybavení, které má být z investice financováno, musí být dokončeno a plně v provozu do 24 měsíců ode dne poskytnutí podpory nebo do 30 měsíců ode dne poskytnutí podpory na investice zahrnující využívání vodíku z obnovitelných zdrojů při splnění podmínek v písmenu h). Není-li lhůta pro dokončení nebo uvedení do provozu dodržena, musí být 5 % částky poskytnuté podpory vráceno nebo sníženo měsíčně po prvních třech měsících prodlení, přičemž se zvýší až na 10 % za každý měsíc prodlení po šestém měsíci, ledaže by prodlení bylo způsobeno faktory, které příjemce podpory nemohl ovlivnit a které nebylo možné rozumně předvídat ( 86 ). Pokud je lhůta pro dokončení a uvedení do provozu dodržena, může být podpora ve formě vratných záloh přeměněna na granty; v opačném případě se vratná záloha vrací formou stejně vysokých ročních splátek do pěti let ode dne poskytnutí podpory; j. podpora může být poskytnuta na investice, u nichž byly práce zahájeny od 20. července 2022; na projekty zahájené před 20. červencem 2022 může být podpora poskytnuta, pokud je nutné investici výrazně urychlit nebo rozšířit její rozsah. V takových případech jsou pro účely podpory způsobilé pouze dodatečné náklady související s urychlením nebo rozšířením rozsahu investice; k. podpora nesmí být poskytnuta na pouhé dodržování platných norem Unie ( 87 ); l. podpora musí motivovat příjemce k tomu, aby provedl investici, kterou by bez poskytnutí podpory jinak neprovedl nebo by ji provedl omezeným či odlišným způsobem. Komise má za to, že vzhledem k mimořádné hospodářské situaci, ve které se podniky v důsledku současné krize nacházejí, obecně platí, že v případě neposkytnutí podpory by příjemci pokračovali ve výkonu svých činností beze změny, pokud pokračování ve výkonu těchto činností beze změny nemá za následek porušení práva Unie; m. způsobilé náklady představují rozdíl mezi náklady na projekt, na který je poskytnuta podpora, a úsporami nákladů nebo dodatečnými příjmy v porovnání se situací, kdy podpora není poskytnuta, a to po dobu trvání investice; n. intenzita podpory nesmí překročit 40 % způsobilých výdajů. Intenzitu podpory lze zvýšit o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům a o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům. Intenzitu podpory lze rovněž zvýšit o 15 procentních bodů v případě investic, které ve srovnání se situací před investicí zajistí snížení přímých emisí skleníkových plynů nejméně o 55 % nebo snížení spotřeby energie nejméně o 25 % ( 88 ); o. obdobně k požadavkům uvedeným v písmenech m) a n) lze investiční podporu poskytnout v rámci soutěžního nabídkového řízení, které je otevřené, jasné, transparentní a nediskriminační, na základě objektivních kritérií definovaných ex ante a minimalizujících riziko strategického podávání nabídek. Nejméně 70 % všech kvalifikačních kritérií pro výběr použitých pro hodnocení nabídek musí být stanoveno jako podpora na jednotku ochrany životního prostředí (například EUR na tunu sníženého CO2 nebo EUR na jednotku uspořené energie). Rozpočet stanovený v souvislosti s nabídkovým řízením musí představovat závazné omezení v tom smyslu, že lze očekávat, že ne všichni uchazeči obdrží podporu; p. režim musí být navržen tak, aby umožňoval řešit neočekávané zisky, a to i v době extrémně vysokých cen elektřiny nebo zemního plynu, tím, že se zavede mechanismus zpětného vyžádání stanovený ex ante; q. podpora podle tohoto oddílu se nesmí kombinovat s jinou podporou na uhrazení stejných způsobilých nákladů.

▼B

3. MONITOROVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV

54. Členské státy musí zveřejnit příslušné informace o každé jednotlivé podpoře poskytnuté podle tohoto sdělení přesahující 100 000 EUR ( 89 ) a podpoře v odvětví zemědělské prvovýroby a rybolovu přesahující 10 000 EUR ( 90 ) na souhrnných internetových stránkách věnovaných státní podpoře nebo v IT nástroji Komise ( 91 ) do dvanácti měsíců od poskytnutí podpory.

55. Členské státy musí Komisi předkládat výroční zprávy ( 92 ).

56. Členské státy musí zajistit vedení podrobné evidence o podpoře poskytnuté na základě tohoto sdělení. Evidence musí obsahovat veškeré informace, na základě kterých lze dojít k závěru, že nezbytné podmínky byly dodrženy, musí být uchovávána po dobu 10 let od poskytnutí podpory a musí být na vyžádání poskytnuta Komisi.

57. Komise si k udělené podpoře může vyžádat další informace, zejména aby ověřila, zda byly dodrženy podmínky stanovené v jejím rozhodnutí o schválení daného opatření podpory.

58. Za účelem sledování provádění tohoto sdělení může Komise požádat členské státy, aby poskytly souhrnné informace o využití opatření státní podpory k nápravě vážné poruchy v hospodářství způsobené současnou krizí a souvisejícími omezujícími opatřeními.

4. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

59. Komise použije toto sdělení ode dne 1. února 2022 s ohledem na hospodářský dopad ruské agrese vůči Ukrajině a následné sankce. Toto sdělení je odůvodněno současnými výjimečnými okolnostmi a nebude uplatňováno po datech, která jsou v něm uvedena.

60. Komise přezkoumá všechny oddíly tohoto sdělení před 31. prosincem 2022 na základě významných důvodů týkajících se hospodářské soutěže nebo důvodů ekonomických, jakož i mezinárodního vývoje. Je-li to užitečné, může Komise svůj přístup k jednotlivým otázkám rovněž dále objasnit.

61. Komise v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy zajistí rychlé posouzení opatření po jasném a úplném oznámení opatření, která jsou předmětem tohoto sdělení. Členské státy by měly Komisi informovat o svých záměrech a oznámit plány zavést takováto opatření co nejdříve a co nejsrozumitelnějším způsobem. Komise členským státům v tomto procesu poskytne pokyny a pomoc.









PŘÍLOHA

Zvláště postižená odvětví a pododvětví







Kód NACE Popis 1. 14.11 Výroba kožených oděvů 2. 24.42 Výroba a hutní zpracování hliníku 3. 20.13 Výroba jiných základních anorganických chemických látek 4. 24.43 Výroba a hutní zpracování olova, zinku a cínu 5. 17.11 Výroba buničiny 6. 07.29 Těžba ostatních neželezných rud 7. 17.12 Výroba papíru a lepenky 8. 24.10 Výroba surového železa, oceli a feroslitin 9. 20.17 Výroba syntetického kaučuku v primárních formách 10. 24.51 Odlévání železa 11. 20.60 Výroba chemických vláken 12. 19.20 Výroba rafinovaných ropných produktů 13. 24.44 Výroba a hutní zpracování mědi 14. 20.16 Výroba plastů v primárních formách 15. 13.10 Úprava a spřádání textilních vláken a příze 16. 24.45 Výroba a hutní zpracování ostatních neželezných kovů 17. 23.31 Výroba keramických obkladaček a dlaždic 18. 13.95 Výroba netkaných textilií a výrobků z nich kromě oděvů 19. 23.14 Výroba skleněných vláken 20. 20.15 Výroba hnojiv a dusíkatých sloučenin 21. 16.21 Výroba dýh a desek na bázi dřeva 22. 23.11 Výroba plochého skla 23. 23.13 Výroba dutého skla 24. Tato pododvětví v rámci odvětví průmyslových plynů (20.11): 20.11.11.50 20.11.12.90 Vodík Anorganické kyslíkaté sloučeniny nekovů 25. Tato odvětví v rámci odvětví výroby základních organických chemických látek (20.14): 20.14.12.13 20.14.12.23 20.14.12.25 20.14.12.43 20.14.12.45 20.14.12.47 20.14.12.50 20.14.12.60 20.14.12.70 20.14.12.90 20.14.23.10 20.14.63.33 20.14.63.73 20.14.73.20 20.14.73.40 Cyklohexan Benzen Toluen o-Xylen p-Xylen m-Xylen a směsi izomerů xylenu Styren Ethylbenzen Kumen Ostatní cyklické uhlovodíky Ethylenglykol (ethandiol) 2,2-Oxydiethanol (diethylenglykol; digol) Oxiran (ethylenoxid) Benzol (benzen), toluol (toluen) a xylol (xylen) Naftalen a ostatní směsi aromatických uhlovodíků (kromě benzolu, toluolu, xylolu) 26. Tato pododvětví v rámci odvětví výroby ostatních nekovových minerálních výrobků, j.n. (23.99): 23.99.19.10 Strusková vlna, horninová vlna a podobné minerální vlny a jejich směsi volně ložené, v listech nebo svitcích