02019R0159 — CS — 01.07.2022 — 007.005

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opraveno:









▼B

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/159

ze dne 31. ledna 2019,

o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli







Článek 1

1. S výhradou článků 6 a 7 se otevírá celní kvóta vztahující se na dovoz každé z 26 dotčených kategorií výrobků do Unie (vymezených odkazem na příslušné kódy KN, které jsou uvedeny v příloze I) a na každé období uvedené v příloze IV.1 a IV.2.

▼M3

2. U každé dotčené kategorie výrobků s výjimkou kategorií 8 a 25a se část každé celní kvóty přidělí zemím uvedeným v příloze IV.

3. Zbývající část každé celní kvóty, jakož i celní kvóta pro kategorie výrobků 8 a 25 se přidělí podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“, a to na základě celní kvóty stanovené rovnoměrně pro každé čtvrtletí období uložení opatření.

▼B

4. Čerpání každé čtvrtletní kvóty se ukončí dvacátým pracovním dnem Komise po skončení čtvrtletí. Na konci každého čtvrtletí se nevyužité zůstatky z celní kvóty automaticky převádějí do dalšího čtvrtletí. Na konci posledního čtvrtletí každého roku uplatňování konečné celní kvóty se žádný nevyužitý zůstatek nepřevádí.

▼M9

5. Pokud jedna konkrétní země příslušnou celní kvótu podle odstavce 2 vyčerpá, může dovoz z této země pro některé kategorie výrobků probíhat v rámci zbývající části celní kvóty pro stejnou kategorii výrobků. Toto ustanovení se použije pouze v posledním čtvrtletí každého roku uplatňování konečné celní kvóty. U kategorií výrobků 5, 9 a 21 nebude povolen žádný další přístup ke zbývající části celní kvóty. U kategorií výrobků 12, 13, 14, 16, 20 a 27 bude povolen přístup pouze k určitému objemu v rámci objemu celní kvóty původně dostupného v posledním čtvrtletí. U kategorií výrobků 1 a 4B nesmí žádná vyvážející země sama využít více než 30 % objemu zbytkové celní kvóty původně dostupného v posledním čtvrtletí každého roku uplatňování opatření. U kategorií výrobků 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26 a 28 bude povolen přístup k celkovému objemu celní kvóty původně dostupnému v posledním čtvrtletí v příslušných kategoriích výrobků.

▼B

6. Pokud je příslušná celní kvóta vyčerpána nebo pokud dovoz daných kategorií výrobků příslušnou celní kvótu nevyužívá, uplatní se na skupiny výrobků stanovené v příloze IV.1 dodatečné clo ve výši 25 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.

Článek 2

1. Původ výrobku, na který se vztahuje toto nařízení, se stanoví v souladu s ustanoveními platnými v Unii ohledně nepreferenčního původu zboží.

2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Jako sazba úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení zakládajícího právo na vyplacení úroku z prodlení, se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o jeden procentní bod.

Článek 3

Celní kvóty stanovené v článku 1 spravuje Komise a členské státy v souladu se systémem správy celních kvót stanoveným v článcích 49 až 54 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447.

Článek 4

Členské státy úzce spolupracují s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.

Článek 5

1. S výhradou odstavce 2 se na dovoz 26 kategorií produktů uvedených v příloze IV, které pocházejí z jedné ze zemí uvedených v příloze III, nevztahují opatření stanovená v článku 1.

2. Pro každou ze 26 kategorií výrobků uvedených v příloze IV uvádí příloha III.2 země původu, na které se vztahují opatření stanovená v čl. 1.

Článek 6

1. Opatření stanovená v článku 1 se nevztahují na výrobky pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska.

2. ►M8 ◄ Opatření stanovená v článku 1 se rovněž nevztahují na Mosambik.

Článek 7

V průběhu uložení ochranných opatření uvedených v článku 1 se pozastavují opatření předchozí kontroly, která platí v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/670 ( 1 ) ze dne 28. dubna 2016 pro výrobky uvedené v příloze IV.

Článek 8

V případě změny okolností během období stanoveného v přílohách IV.1 a IV.2 může Komise opatření přezkoumat.

Článek 9

Veškeré částky zaplacené v souvislosti s dodatečnými cly uloženými podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1013 ve vztahu k výrobkům uvedeným v příloze IV tohoto nařízení se s konečnou platností vybírají ve výši stanovené v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1013.

Článek 10

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

▼M5

Použije se do dne 30. června 2024

▼B

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

Dotčený výrobek







Číslo výrobku Kategorie výrobku Kódy KN 1 Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 2 Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 3 Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou) 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 4 Pokovené plechy 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 5 Plechy s organickým povlakem 7210 70 80 , 7212 40 80 6 Výrobky z bílého plechu 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 7 Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 8 Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 9 Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 10 Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla 7219 21 10 , 7219 21 90 11 Elektroplech s orientovanou strukturou 7225 11 00 , 7226 11 00 12 Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 13 Betonářská ocel 7214 20 00 , 7214 99 10 14 Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 15 Válcovaný drát z nerezavějící oceli 7221 00 10 , 7221 00 90 16 Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 17 Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 18 Štětovnice 7301 10 00 19 Železniční materiál 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 20 Plynové trubky 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 21 Duté profily 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 22 Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 23 Ložiskové trouby a trubky 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 24 Ostatní bezešvé trubky 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 25 Velké svařované trubky 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 26 Ostatní svařované trubky 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 27 Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 28 Drát z nelegované oceli 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90









PŘÍLOHA II

II 1 - Růst dovozu u 26 kategorií výrobků (v tunách)







Číslo výrobku Kategorie výrobku 2013 2014 2015 2016 2017 PO Růst v PO oproti roku 2013 1 Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla 4 867 242 5 263 815 7 854 395 8 610 847 7 048 217 7 209 718 48 % 2 Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena 1 837 875 1 906 067 2 761 337 2 007 299 2 463 937 2 463 941 34 % 3 Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou) 266 355 284 376 279 777 312 647 377 744 433 526 63 % 4 Pokovené plechy 1 855 325 2 203 135 2 688 830 3 924 906 5 019 132 4 637 052 150 % 5 Plechy s organickým povlakem 681 646 725 004 622 482 730 619 919 000 937 693 38 % 6 Výrobky z bílého plechu 549 941 660 743 634 722 754 638 616 810 735 928 34 % 7 Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli 1 439 430 1 968 634 2 573 220 2 834 744 2 549 694 2 374 170 65 % 8 Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla 157 197 213 885 247 090 326 631 407 886 408 468 160 % 9 Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena 645 004 954 179 697 199 753 058 869 091 972 415 51 % 10 Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla 26 799 34 700 31 586 25 995 27 704 28 677 7 % 12 Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily 942 999 1 265 397 1 233 328 1 429 511 1 419 973 1 792 392 90 % 13 Betonářská ocel 528 702 972 572 1 430 000 1 292 936 1 191 379 1 755 338 232 % 14 Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli 114 638 149 670 144 875 149 499 161 973 184 811 61 % 15 Válcovaný drát z nerezavějící oceli 52 068 71 209 57 542 58 659 63 022 69 786 34 % 16 Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli 1 107 169 1 267 308 1 694 707 2 001 322 2 093 877 2 354 164 113 % 17 Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli 222 797 274 863 267 851 387 353 262 759 373 732 68 % 18 Štětovnice 15 871 16 497 14 051 36 683 84 549 83 502 426 % 19 Železniční materiál 14 587 25 532 23 202 12 494 18 232 23 013 58 % 20 Plynové trubky 275 378 349 078 314 471 354 261 401 410 445 569 62 % 21 Duté profily 485 038 578 426 602 190 757 274 862 889 956 360 97 % 22 Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli 42 417 55 590 54 948 51 614 49 593 49 781 17 % 24 Ostatní bezešvé trubky 440 696 509 052 448 761 448 333 410 822 480 600 9 % 25 Velké svařované trubky 295 502 418 808 218 549 171 512 1 053 049 720 886 144 % 26 Ostatní svařované trubky 462 137 484 915 494 914 526 634 551 764 558 457 21 % 27 Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena 446 086 514 066 479 271 454 924 454 921 501 232 12 % 28 Drát z nelegované oceli 555 798 700 560 683 041 726 158 714 480 762 600 37 %

II 2 - Růst dovozu u 2 kategorií výrobků (v tunách)







Číslo výrobku Kategorie výrobku 2013 2014 2015 2016 2017 PO Růst v PO oproti roku 2013 11 Elektroplech s orientovanou strukturou 114 388 112 258 101 737 109 518 99 917 106 570 – 7 % 23 Ložiskové trouby a trubky 7 475 8 998 8 337 7 035 6 137 6 265 – 16 %









PŘÍLOHA III

III.1 - Seznam rozvojových zemí, které jsou členy WTO

Afghánistán, Albánie, Angola, Antigua a Barbuda, Argentina, Arménie, Bahrajn, Bangladéš, Barbados, Belize, Benin, Bolívie, Botswana, Brazílie, Brunej Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Čad, Černá Hora, Čína, Demokratická republika Kongo, Dominika, Dominikánská republika, Džibutsko, Egypt, Ekvádor, Fidži, Filipíny, Gabon, Gambie, Ghana, Grenada, Gruzie, Guatemala, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Chile, Indie, Indonésie, Jamajka, Jemen, Jihoafrická republika, Jordánsko, Kambodža, Kamerun, Kapverdy, Katar, Kazachstán, Keňa, Kolumbie, Kongo, Kostarika, Kuba, Kuvajt, Kyrgyzská republika, Laoská lidově demokratická republika, Lesotho, Libérie, Macao, Madagaskar, Malajsie, Malawi, Maledivy, Mali, Maroko, Mauricius, Mauritánie, Mexiko, Moldavsko, Mongolsko, Mosambik, Myanmar, Namibie, Nepál, Niger, Nigérie, Nikaragua, Omán, Pákistán, Panama, Papua-Nová Guinea, Paraguay, Peru, Pobřeží slonoviny, Rwanda, Salvador, Samoa, Saúdská Arábie, Senegal, Seychely, Sierra Leone, Spojené arabské emiráty, Středoafrická republika, Surinam, Svatá Lucie, Svatý Kryštof a Nevis, Svatý Vincenc a Grenadiny, Svazijsko, Šalamounovy ostrovy, Šrí Lanka, Tádžikistán, Tanzanie, Thajsko, Togo, Tonga, Trinidad a Tobago, Tunisko, Turecko, Uganda, Ukrajina, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Zambie, Zimbabwe

▼M9

III.2 - Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na něž se vztahují konečná opatření







Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na něž se vztahují konečná opatření Země / Skupina výrobků 1 2 3A 3B 4A 4B 5 6 7 8 9 10 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 24 25A 25B 26 27 28 Brazílie X X X Čína X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Egypt X X X Indie X X X X X X X X X X X X X X X X Indonésie X X X X X Kazachstán X X X Moldavsko X X X X X Severní Makedonie X X X X X X Jihoafrická republika X X X X X Tunisko X X Turecko X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ukrajina X X X X X X X X X X X X X X X X Spojené arabské emiráty X X X X X X Vietnam X X X X X X X X Všechny ostatní rozvojové země X X









PŘÍLOHA IV

IV.1 – Objemy celních kvót





IV.2 – Objemy celkových a zbytkových celních kvót za trimestr







Číslo výrobku Rozdělení podle zemí (v příslušných případech) Rok 2 Rok 3 Od 1. 7. 2022 do 30. 9. 2022 Od 1. 10. 2022 do 31. 12. 2022 Od 1. 1. 2023 do 31. 3. 2023 Od 1. 4. 2023 do 30. 6. 2023 Od 1. 7. 2023 do 30. 9. 2023 Od 1. 10. 2023 do 31. 12. 2023 Od 1. 1. 2024 do 31. 3. 2024 Od 1. 4. 2024 do 30. 6. 2024 Objem celní kvóty (v tunách netto) Objem celní kvóty (v tunách netto) Objem celní kvóty (v tunách netto) Objem celní kvóty (v tunách netto) Objem celní kvóty (v tunách netto) Objem celní kvóty (v tunách netto) Objem celní kvóty (v tunách netto) Objem celní kvóty (v tunách netto) 1 Ostatní země 900 290,25 900 290,25 880 718,72 890 504,48 933 743,65 933 743,65 923 594,27 923 594,27 2 Ostatní země 321 824,43 321 824,43 314 828,25 318 326,34 333 782,94 333 782,94 330 154,85 330 154,85 3A Ostatní země 817,65 817,65 799,87 808,76 848,03 848,03 838,81 838,81 3B Ostatní země 8 303,99 8 303,99 8 123,47 8 213,73 8 612,56 8 612,56 8 518,94 8 518,94 4A Ostatní země 454 338,51 454 338,51 444 461,58 449 400,05 471 221,03 471 221,03 466 099,06 466 099,06 4B Ostatní země 100 848,08 100 848,08 98 655,73 99 751,91 104 595,44 104 595,44 103 458,53 103 458,53 5 Ostatní země 41 252,54 41 252,54 40 355,75 40 804,14 42 785,42 42 785,42 42 320,36 42 320,36 6 Ostatní země 35 715,05 35 715,05 34 938,63 35 326,84 37 042,16 37 042,16 36 639,53 36 639,53 7 Ostatní země 554 571,27 554 571,27 542 515,37 548 543,32 575 178,29 575 178,29 568 926,35 568 926,35 8 Ostatní země 105 581,29 105 581,29 103 286,04 104 433,67 109 504,53 109 504,53 108 314,26 108 314,26 ▼C1 9 Ostatní země 63 645,29 63 645,29 62 261,69 62 953,49 66 010,25 66 010,25 65 292,75 65 292,75 ▼M9 10 Ostatní země 1 002,95 1 002,95 981,14 992,04 1 040,21 1 040,21 1 028,91 1 028,91 12 Ostatní země 58 414,15 58 414,15 57 144,27 57 779,21 60 584,73 60 584,73 59 926,20 59 926,20 13 Ostatní země 132 668,90 132 668,90 129 784,79 131 226,85 137 598,67 137 598,67 136 103,03 136 103,03 14 Ostatní země 4 956,51 4 956,51 4 848,76 4 902,63 5 140,68 5 140,68 5 084,81 5 084,81 15 Ostatní země 773,87 773,87 757,04 765,46 802,62 802,62 793,90 793,90 16 Ostatní země 116 864,97 116 864,97 114 324,43 115 594,70 121 207,50 121 207,50 119 890,02 119 890,02 17 Ostatní země 64 947,85 64 947,85 63 535,94 64 241,90 67 361,21 67 361,21 66 629,03 66 629,03 18 Ostatní země 274,44 274,44 268,47 271,45 284,63 284,63 281,54 281,54 19 Ostatní země 759,42 759,42 742,91 751,17 787,64 787,64 779,08 779,08 20 Ostatní země 10 690,62 10 690,62 10 458,21 10 574,41 11 087,86 11 087,86 10 967,34 10 967,34 21 Ostatní země 19 871,64 19 871,64 19 439,65 19 655,65 20 610,04 20 610,04 20 386,02 20 386,02 22 Ostatní země 2 586,28 2 586,28 2 530,05 2 558,16 2 682,38 2 682,38 2 653,22 2 653,22 24 Ostatní země 43 742,37 43 742,37 42 791,45 43 266,91 45 367,77 45 367,77 44 874,64 44 874,64 25A Ostatní země 115 747,59 115 747,59 113 231,34 114 489,47 120 048,60 120 048,60 118 743,72 118 743,72 25B Ostatní země 6 251,05 6 251,05 6 115,16 6 183,11 6 483,33 6 483,33 6 412,86 6 412,86 26 Ostatní země 19 298,91 19 298,91 18 879,37 19 089,14 20 016,03 20 016,03 19 798,47 19 798,47 27 Ostatní země 30 366,43 30 366,43 29 706,29 30 036,36 31 494,80 31 494,80 31 152,46 31 152,46 28 Ostatní země 47 545,89 47 545,89 46 512,29 47 029,09 49 312,63 49 312,63 48 776,62 48 776,62

IV.3 – Maximální objem zbytkové kvóty dostupné v posledních čtvrtletích pro země, jimž byla přidělena kvóta pro jednotlivé země







Kategorie výrobku Nová přidělená kvóta v tunách Od 1. 4. 2023 do 30. 6. 2023 Od 1. 4. 2024 do 30. 6. 2024 1 Zvláštní režim Zvláštní režim 2 318 326,34 330 154,85 3.A 808,76 838,81 3.B 8 213,73 8 518,94 4.A 449 400,05 466 099,06 4.B Zvláštní režim Zvláštní režim 5 Bez přístupu ke zbytkové kvótě ve 4. čtvrtletí Bez přístupu ke zbytkové kvótě ve 4. čtvrtletí 6 35 326,84 36 639,53 7 Nepoužije se Nepoužije se 8 Nepoužije se Nepoužije se 9 Bez přístupu ke zbytkové kvótě ve 4. čtvrtletí Bez přístupu ke zbytkové kvótě ve 4. čtvrtletí 10 992,04 1 028,91 12 22 671,97 23 514,42 13 53 215,94 55 193,36 14 3 652,73 3 788,46 15 765,46 793,90 16 18 138,68 18 812,69 17 Nepoužije se Nepoužije se 18 271,45 281,54 19 751,17 779,08 20 960,89 996,60 21 Bez přístupu ke zbytkové kvótě ve 4. čtvrtletí Bez přístupu ke zbytkové kvótě ve 4. čtvrtletí 22 2 558,16 2 653,22 24 43 266,91 44 874,64 25.A Nepoužije se Nepoužije se 25.B 6 183,11 6 412,86 26 19 089,14 19 798,47 27 4 699,24 4 873,85 28 47 029,09 48 776,62

▼M10









PŘÍLOHA V

Atraktivita trhu Unie

1) Ve svém původním rozhodnutí Komise vysvětlila, že trh s ocelí v Unii je pro dovoz atraktivní z hlediska velikosti a cen ( 2 ). V tomto ohledu byl trh Unie podle údajů OECD ( 3 ) v letech před zahájením šetření, které vedlo k uložení ochranného opatření, největším dovozním územím z hlediska objemu, který v tomto období představoval 13,8 % až 18,4 % celosvětového podílu dovozu.

2) Kromě objemů byl trh Unie velmi atraktivní také z hlediska cen. Analýza příslušných údajů ( 4 ) ve skutečnosti ukázala, že hlavní země vyvážející ocel do Unie dosáhly u velké části svého vývozu (od 46 % do 78 % dotčených kódů KN) vyšší ceny na trhu Unie ve srovnání s vývozními cenami dosaženými u stejných kódů KN na jiných třetích trzích. Pro tyto země představoval trh Unie rovněž významný podíl na jejich vývozu, neboť byl hlavní nebo jednou z hlavních vývozních destinací, v některých případech dosahoval více než 25% podílu, a v daném roce dokonce podílu ve výši 32 % ( 5 ).

3) Atraktivitu trhu Unie potvrzuje i skutečnost, že zatímco hlavní země vyvážející ocel ( 6 ) snižovaly vývoz do třetích zemí, rychle zvyšovaly svůj vývoz do Unie. Zejména vývoz do jiných třetích zemí z těchto zemí původu klesl v roce 2018 ve srovnání s rokem 2017 ( 7 ) o více než 11 milionů tun (-8 %) ( 8 ). Na druhou stranu se ve stejném období dovoz z těchto zemí původu do Unie zvýšil o více než 3 miliony tun (+14 %) ( 9 ). Tyto protichůdné trendy ukázaly, že zatímco dovoz do jiných třetích zemí obecně klesal, vyvážející výrobci v kontextu rostoucí nadměrné kapacity a zvýšeného omezení přístupu na trhy po celém světě (viz oddíly 1.1.1 a 1.1.2 níže) a při absenci významnějšího příznivého vývoje domácí spotřeby využili příležitosti k prodeji stále větších objemů na trhu Unie.

4) Z výše uvedeného souboru údajů tedy jednoznačně vyplývá, že trh Unie byl pro vyvážející výrobce atraktivní jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen.

1. ANALÝZA

1.1. Nárůst dovozu v důsledku nepředvídaného vývoje

5) Níže uvedené pododdíly proto poskytují dodatečné informace a podrobnější vysvětlení, které spojují každý typ nepředvídaného vývoje s nárůstem dovozu, k němuž došlo, a doplňují tak původní zjištění.

1.1.1. Nárůst dovozu do Unie v důsledku celosvětové nadměrné kapacity v odvětví oceli

6) V původním rozhodnutí Komise konstatovala, že v odvětví oceli existuje nadměrná kapacita, a to navzdory úsilí o její snížení; v průběhu šetření se nicméně ještě zvýšila ( 10 ).

7) Několik zdrojů důsledně potvrzuje přímou souvislost mezi nadměrnou kapacitou v odvětví oceli a jejími dopady na vývoz. OECD například uvedla, že „nadměrná úroveň ocelářské kapacity má pro ocelářský průmysl významné důsledky, které jsou často spojeny s nadměrnou nabídkou, nízkými cenami a slabou ziskovostí“ ( 11 ). Dále poznamenala, že „na celosvětové úrovni se dopady nadměrné kapacity přenášejí prostřednictvím obchodu; nadměrná kapacita může vést k prudkému nárůstu vývozu, což vede k poklesu cen a ztrátám podílů na trhu pro domácí výrobce konkurující dovozu“ ( 12 ).

8) Podobným směrem se ubírají i další studie. Například dokument Economic Policy Institute z roku 2014 ( 13 ), který uvádí: „Nadměrná kapacita znamená, že zařízení na výrobu oceli mají kapacitu vyrábět mnohem více oceli, než trh požaduje.“ Vysoké fixní náklady, kapitálová náročnost a velký rozsah výroby oceli podporují vývoz přebytků za nižší než tržní ceny. […] „Nadměrná kapacita vede k nadvýrobě a prudkému nárůstu vývozu“ a „vysoká kapitálová náročnost odvětví vede výrobce k maximalizaci výroby, aby pokryli fixní náklady, a to je zase vede k tomu, že nadměrnou produkci prodávají za dumpingové ceny na zahraničních trzích, zejména na atraktivním trhu USA, když domácí poptávka zaostává. To v průběhu let vedlo k opakovanému prudkému nárůstu nekalého obchodu s ocelí“.

9) Ve stejném duchu se vyjádřila i Evropská komise ve svém sdělení z roku 2016: „Nadvýroba oceli způsobila nedávný dramatický nárůst vývozu, destabilizovala světové trhy s ocelí a ceny této komodity ve světovém měřítku stlačila“ ( 14 ).

10) Proto existuje obecně přijímané ekonomické zdůvodnění, které vysvětluje postup vyvážejících výrobců spočívající v přesunu jejich nadměrné kapacity na trhy třetích zemí (obvykle za nižší ceny), aby přispěli alespoň k částečnému pokrytí svých nákladů.

11) Komise poté podrobněji posoudila přímou souvislost mezi potvrzenou stávající (a rostoucí) nadměrnou kapacitou v odvětví oceli a nárůstem dovozu do Unie.

12) V situaci nadměrné kapacity, kdy mají vyvážející výrobci motivaci k tomu, aby se zbavili své nadměrné kapacity, se zaměřují na ty trhy, které jim v zásadě umožňují prodávat větší objemy, v ideálním případě za lepší ceny (ve srovnání s jinými třetími trhy). V tomto ohledu Komise v 1. až 4. bodě odůvodnění vysvětlila, že Unie je pro vyvážející výrobce atraktivním trhem jak z hlediska velikosti, tak z hlediska úrovní cen. Dostupné údaje o dovozu rovněž ukázaly, že dovoz do Unie se v období, kdy rostla i nadměrná kapacita, rychle a ve velkém objemu zvyšoval ( 15 ) a že se tak dělo mnohem rychleji, než rostla spotřeba v Unii ( 16 ), a rovněž ukázaly, že dovoz do Unie nadále rostl, zatímco trend vývozu do jiných třetích zemí byl opačný. Údaje v prozatímním nařízení navíc odhalily, že vyvážející výrobci se setrvale podbízeli výrobcům v Unii (v některých případech výrazně), což svědčí o jejich odhodlání nadále těžit z atraktivních podmínek trhu Unie ( 17 ). Rozsah a tempo dovozu do Unie za setrvale nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie, a to v kontextu mnohem pomalejšího růstu spotřeby, by bylo stěží možné rozumně vysvětlit, kdyby nebylo kontextu rostoucí nadměrné kapacity, která určovala chování vyvážejících výrobců.

13) Komise proto dospěla k závěru, že dovoz do Unie v období původního šetření vzrostl v důsledku nadměrné kapacity v odvětví oceli.

1.1.2. Nárůst obchodních ochranných opatření a omezujících obchodních opatření ve třetích zemích

14) Ve 33. a 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise vysvětlila, že zejména v letech před zahájením ochranného šetření EU došlo k výraznému nárůstu používání nástrojů na ochranu obchodu v odvětví oceli. Prozatímní nařízení uvádí, že „zatímco v období let 2011–2013 bylo zahájeno v průměru přibližně 77 šetření souvisejících s ocelí, v letech 2015–2016 se tento průměr zvýšil na 117“. Kromě toho třetí země v průběhu roku 2017 nadále zaváděly omezující obchodní opatření ( 18 ).

15) Celkově Komise z analyzovaných údajů ( 19 ) zjistila, že v období 2013–2017 bylo v souvislosti s výrobky z oceli uloženo více než 300 obchodních ochranných opatření ( 20 ).

16) Z rozpisu těchto údajů vyplynulo, že tato opatření zavedl velký počet zemí (nejméně 24 jurisdikcí) a mezi nimi všechny hlavní země dovážející ocel ( 21 ). Tyto země v období 2013–2017 uložily 157 opatření, tj. více než 52 % z celkového počtu.

17) Současně se na země, které do Unie vyvážejí nejvíce, vztahovalo v tomto období v mnoha jurisdikcích velké množství opatření. Na příkladu sedmi největších vývozců do Unie ( 22 ) Komise zaznamenala, že se na ně vztahuje přibližně 200 opatření, tj. přibližně 66 % všech opatření zavedených v nejméně 24 různých třetích zemích.

18) Komise proto potvrdila, že rozsah opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu, pokud jde o počet jednotlivých opatření a dotčených zemí (jak zemí ukládajících opatření, tak zemí, na které se opatření vztahují), je velmi významný. Komise dále uvedla, že údaje z původního spisu naznačují, že i tato čísla by mohla být spíše konzervativní ( 23 ). Kromě toho se zdálo, že cla uložená na základě těchto opatření byla dostatečně vysoká na to, aby ovlivnila úroveň dovozu na tyto trhy ve srovnání s obdobím před zavedením těchto opatření. To se projevilo v celkovém poklesu vývozu ze zemí, na které se vztahují opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu, na třetí trhy (viz 19. bod odůvodnění), a to navzdory skutečnosti, že celkové podmínky na trhu se výrazně nezměnily ( 24 ), a tudíž by v zásadě neodůvodňovaly snížení vyváženého objemu v takovém rozsahu, kdyby nebylo účinků úrovně opatření.

19) V tomto ohledu Komise na základě analyzovaných údajů potvrdila, že běžným účinkem uložení obchodních ochranných opatření bylo (v mnoha případech výrazné) snížení dovozu do zemí, na které se vztahují opatření, v období následujícím po jejich uložení. V této souvislosti Komise poznamenala, že na základě analýzy vlastních šetření v oblasti nástrojů na ochranu obchodu týkajících se výrobků z oceli ( 25 ) klesl dovoz ve srovnání s úrovní dovozu v období šetření, které vedlo k uložení opatření, v průměru až o 82 %. V těchto případech byly dotčené objemy dovozu významné ( 26 ). Komise rovněž potvrdila, že opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu související s ocelí měla podobný účinek, i pokud je zavedly třetí země. Ve vzorku 26 posuzovaných případů ( 27 ) Komise potvrdila, že snížení dovozu činilo v průměru 73 % a že dotčené objemy byly rovněž relevantní ( 28 ). V důsledku uložení opatření v rámci nástrojů na ochranu obchodu třetími zeměmi proto klesl objem vývozu do těchto zemí, který byl alespoň zčásti směrován na trh Unie.

20) Dalším souborem údajů, které ukazují jasnou souvislost mezi rostoucím počtem obchodních ochranných opatření ve třetích zemích a nárůstem dovozu na trh Unie, jsou opačné trendy vývozu hlavních zemí vyvážejících ocel do Unie vysvětlené v 3. bodě odůvodnění ( 29 ). Vzhledem k velkému množství obchodních ochranných opatření uložených třetími zeměmi a jejich účinkům na objemy dovozu do zemí, které opatření uložily (jak je podrobně uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění), tento trend potvrzuje, že jejich schopnost vyvážet do třetích zemí byla výrazně omezena. Proto se snažily tyto dodatečné objemy (rovněž ovlivněné nadměrnou kapacitou) prodat na atraktivním trhu Unie, který v důsledku toho ve stejném období zaznamenal setrvalý nárůst dovozu, a to tempem podstatně vyšším, než byl vývoj spotřeby.

21) Tyto trendy ilustruje následující graf ( 30 ).

22) Komise rovněž uvedla, že celková spotřeba oceli v tomto období nezaznamenala žádné výrazné snížení, které by vysvětlovalo takový pokles vývozu do třetích zemí. Snížení vývozu do jiných třetích zemí lze tedy rozumně vysvětlit pouze omezujícím účinkem široké škály opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu nebo jiných omezujících obchodních opatření, která byla uložena ve velkém počtu jurisdikcí.

23) Komise tudíž dospěla k závěru, že nárůst opatření v rámci nástrojů na ochranu obchodu a dalších omezujících obchodních opatření ve třetích zemích vedl v posuzovaném období ke zvýšenému dovozu do Unie.

1.1.3. Opatření USA podle § 232

24) V 58. až 61. bodě odůvodnění konečného nařízení Komise vysvětlila souvislost mezi opatřeními USA podle § 232 a zvýšením dovozu dovoz do Unie. Kromě toho Komise ve 101. až 110. bodě odůvodnění konečného nařízení rovněž posoudila vývoj dovozu na trhy Unie i USA ( 31 ).

25) Vzhledem k tomu, že údaje posuzované za účelem stanovení nárůstu dovozu skončily s koncem června 2018 (konec posledního období), zahrnovaly trendy dovozu do Unie a do USA za poměrně krátké období po vstupu opatření USA podle § 232 v platnost. Nicméně, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění konečného nařízení, šetření vedoucí k opatření USA bylo zahájeno již v dubnu 2017 a zpráva, která byla základem pro pozdější přijetí opatření, byla zveřejněna v lednu 2018, a proto již byly zjištěny první známky odklonu obchodu.

26) Z údajů vyplývá, že zatímco v první polovině roku 2018 dovoz do USA ve srovnání se stejným obdobím roku 2017 klesl o téměř jeden milion tun (-7 %), dovoz do Unie měl téměř totožný opačný trend, a to nárůst dovozu o 1,2 milionu tun (+7 %).

27) Tento trend lze vysvětlit tím, že hlavní země vyvážející ocel do Unie vyvážely příslušné objemy také na trh USA. Zatímco objem vývozu do USA klesal (v důsledku účinků 25% cla USA podle § 232), objem vývozu některých z těchto zemí do Unie souběžně rostl. Kromě toho, jak je vysvětleno v 3. bodě odůvodnění výše, vývoz z těchto zemí na jiné třetí trhy obecně klesal.

28) Nemožnost vyvážet do USA ve stejném množství poté, co vstoupilo v platnost opatření USA podle § 232, proto přivedla vyvážející země do situace, kdy byly nuceny hledat pro svou ocel jiná odbytiště. V tomto případě byl trh Unie ve srovnání s jinými třetími trhy velmi atraktivní z hlediska velikosti a cen, a byl tedy pro vyvážející země přirozeným cílem, což vedlo ke zvýšenému dovozu, zejména ze zemí původu, které přišly o objem vývozu do USA. Tyto trendy jsou znázorněny v grafech níže ( 32 ).

29) S ohledem na tyto skutečnosti Komise potvrdila, že nárůst dovozu do Unie, ke kterému došlo v období šetření, byl důsledkem (společně s dalšími zjištěnými nepředvídanými událostmi) opatření USA podle § 232.

Kumulativní posouzení

30) Komise rovněž dospěla k závěru, že k nárůstu dovozu došlo v důsledku kombinace všech zjištěných nepředvídaných událostí (nadměrná kapacita ve světě, nárůst obchodních ochranných opatření a omezujících obchodních opatření ve třetích zemích a opatření USA podle § 232). Existence několika nepředvídaných událostí ve stejnou dobu posiluje závěr o logické souvislosti mezi nárůstem dovozu do Unie, která byla atraktivním a významným trhem pro vývoz oceli, a zjištěnými nepředvídanými událostmi.

1.2. hrozba vážné újmy

31) V původním rozhodnutí bylo stanoveno, že pokud Unie ochranné opatření neuloží, hrozí domácím výrobcům vážná újma, neboť se očekává, že dovoz bude nadále růst, zejména v důsledku odklonu obchodu pramenícího z opatření USA podle § 232 (nikoli však výlučně), a tím se zvýší tlak dovozu z hlediska cen a objemů ( 33 ). V tomto oddílu nařízení bude podrobněji rozvedeno, proč hrozba vážné újmy existovala a byla opodstatněná s ohledem na důkazy dostupné v době uložení konečného opatření. Za tímto účelem poskytne tento oddíl nařízení další vysvětlení a objasnění následujících aspektů vedoucích ke zjištění hrozby vážné újmy: i) situace výrobního odvětví Unie a důvody vysvětlující jeho částečné oživení v roce 2017; ii) úloha opatření v rámci nástroje EU na ochranu obchodu v situaci výrobního odvětví Unie; iii) dopad opatření USA podle § 232 – včetně nedávného vývoje dovozu do Unie; iv) poslední vývoj cen oceli a surovin; v) stav opatření v rámci nástrojů na ochranu obchodu ve třetích zemích a nadměrná kapacita; vi) výhledy a prognózy trhu.

Trvalá atraktivita trhu Unie

32) V 1. až 4. bodě odůvodnění Komise vysvětlila, jak byl trh Unie atraktivní z hlediska velikosti a cen a jak tyto vlastnosti přispěly k rostoucímu objemu dovozu na trh Unie v období šetření.

33) Komise se domnívala, že tyto vlastnosti zůstaly na konci šetření, které vedlo k uložení konečného ochranného opatření, stejné, což potvrzuje, že v roce 2018 byl trh Unie stále atraktivním trhem z hlediska velikosti ( 34 ) a cen. Hlavní země vyvážející ocel do Unie dosáhly vyšší ceny na trhu Unie ve srovnání s vývozními cenami dosaženými na jiných třetích trzích u 48 % až 81 % dotčených kódů KN ( 35 ). Potvrzuje se tak stálá atraktivita z hlediska cen. Pokud jde o velikost, Unie byla i nadále významným vývozním trhem, který pro některé vyvážející země představoval téměř 40 % a pro některé z nich přibližně 25 % jejich celkového vývozu, v závislosti na vyvážející zemi ( 36 ).

34) Komise dále dospěla k závěru, že z posuzovaných údajů, včetně vyjádření zúčastněných stran, nevyplývá, že by se v blízké budoucnosti snížila atraktivita trhu Unie. Jak je uvedeno v této příloze (viz například pododdíly 1.2.3 a 1.2.5 níže), ve skutečnosti se stále více projevoval nedostatek alternativních odbytišť, kde by vyvážející výrobci mohli dosáhnout stejného nebo podobného objemu vývozu jako v minulosti, a v důsledku toho by se tlak dovozu na atraktivní trh Unie ještě zvýšil.

1.2.1. Situace výrobního odvětví Unie a faktory vysvětlující jeho částečné zotavení v roce 2017

35) V oddíle VI.1 prozatímního nařízení a v oddílech 5.1 až 5.3 konečného nařízení byla vysvětlena situace výrobního odvětví Unie na konci analyzovaného období a vývoj ukazatelů újmy od roku 2013, přičemž byl vyvozen závěr, že výrobní odvětví Unie se nachází v křehké a zranitelné situaci.

36) Zjištění zranitelnosti navzdory částečnému zlepšení v roce 2017 bylo vysvětleno řadou faktorů, které umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout, až v roce 2017, celkově zdravější úrovně ziskovosti než v předchozích letech, a to i přes neustálý růst dovozu ( 37 ).

37) Zaprvé, ziskovost výrobního odvětví Unie během analyzovaného období vykazovala obecně špatnou výkonnost, jelikož zaznamenala ztráty (2013) nebo dosahovala velmi nízké úrovně zisku (2014–2016). V roce 2017 se výrobní odvětví sice poprvé po pěti letech dostalo na zdravější úroveň ziskovosti, ta však nebyla takového rozsahu, aby vyrovnala předchozí výkonnost v průběhu čtyřletého období. I v tomto roce zůstala ziskovost u velkého počtu kategorií výrobků nízká. Tři kategorie výrobků byly stále ztrátové a třináct kategorií se blížilo k nulovému zisku. Pouze sedm kategorií se v roce 2017 dokázalo vrátit na úroveň zisku vyšší než 6 % ( 38 ). V tomto ohledu se klíčový odlišný faktor v roce 2017 týkal vývoje a úrovně jeho jednotkových prodejních cen a rozdílu oproti výrobním nákladům v porovnání s předchozími lety. Co se týče ceny, v roce 2017 vzrostla oproti předchozímu roku přibližně o 18 % (nárůst o 106 EUR za tunu). I když výrobní náklady v tomto roce také vzrostly (o 82 EUR/tuna v porovnání s předchozím rokem) ( 39 ), bylo výrobní odvětví Unie současně schopno dosáhnout největšího (kladného) rozpětí mezi uvedenými dvěma ukazateli v analyzovaném období (36 EUR za tunu), což vedlo k vyšší ziskovosti ( 40 ). Tato výjimečná ( 41 ) situace však podle nejnovějšího vývoje analyzovaného v rámci šetření neměla mít dlouhého trvání a existovaly jasné trendy ukazující, že obrat již probíhá (viz oddíl 1.2.4).

38) Zadruhé, ačkoli výrobní odvětví Unie dokázalo v roce 2017 zvýšit objem prodeje v celkovém vyjádření o 7 % ve srovnání s rokem 2013 ( 42 ), což přispělo k částečnému zlepšení jeho výkonnosti v uvedeném roce, zjevně nedokázalo plně využít mnohem vyššího nárůstu spotřeby ve stejném období (+14 %) ( 43 ) na trhu Unie, ačkoli mělo v roce 2017 i nadále k dispozici dostatečnou kapacitu (76 % využití kapacity v roce 2017 ve srovnání se 75 % v roce 2016) ( 44 ), k dalšímu zvýšení domácího prodeje. Je pozoruhodné, že výrobní odvětví Unie v roce 2017 stěží zlepšilo využití své kapacity ve srovnání s předchozím rokem. Takto potlačenou výkonnost lze vysvětlit výrazným rostoucím tlakem dovozu (z hlediska objemu a cen), kterému bylo výrobní odvětví Unie v posuzovaném období vystaveno. Ve skutečnosti měl z nárůstu spotřeby mnohem větší prospěch dovoz než výrobci v Unii. Zatímco výrobci v Unii meziročně setrvale přicházeli o podíl na trhu (z 87,2 % na 81,9 %) ( 45 ), dovoz zaznamenal drastický nárůst (+71 %) ( 46 ), který představuje zvýšení jeho podílu na trhu z 12,7 % v roce 2013 na 18,8 % v roce 2017 ( 47 ). Podíl dovozu na trhu v posledním období činil 18,8 %, což bylo ještě více než v roce 2017 (18,1 %). Tyto trendy lze vysvětlit soustavným cenovým podbízením dovozu ( 48 ), které tak výrobnímu odvětví Unie bránilo využít buď plný (nebo alespoň větší) potenciál vývoje na trhu.

39) Zatřetí, i když se podmínky na trhu celkově zlepšily (zvýšila se spotřeba, domácí prodej a úrovně cen), výrobní odvětví Unie to stále nebylo schopno promítnout do vyšší zaměstnanosti, která v období 2013–2017 v Unii utrpěla ztrátu téměř 10 000 pracovníků ( 49 ). V roce 2017 se úroveň zaměstnanosti oproti roku 2016 dokonce velmi mírně snížila. Konečně, zásoby vzrostly během období šetření o 19 % a v roce 2017 zůstaly na vysoké úrovni ( 50 ).

40) Výrobní odvětví Unie tedy v roce 2017 částečně zlepšilo svou výkonnost v důsledku kombinace faktorů, zejména zvýšení spotřeby a domácího prodeje a vyššího rozdílu mezi cenou oceli a cenou surovin ( 51 ), nicméně toto zlepšení bylo omezeno mírou tlaku dovozu, kterému výrobní odvětví Unie v uvedeném roce čelilo, což mu neumožnilo využít těchto existujících faktorů ve větší míře. Trvalá ztráta podílu na trhu a přetrvávající podbízení napříč kategoriemi výrobků nebo pracovní místa, která nebylo s to obnovit, byly jasnými známkami toho, že jeho situace neodpovídá situaci výrobního odvětví, které se plně zotavilo z dopadů předchozích negativních výsledků v předchozích letech, a že klíčovou roli při bránění tomuto zotavení hraje tlak dovozu.

41) Jelikož některé z těchto faktorů, které se v roce 2017 vyvíjely pozitivně, v roce 2018 přecházely (viz níže nejnovější vývoj a očekávaná výkonnost u cen oceli a surovin, jakož i očekávané trendy spotřeby) do situace, kdy se očekávalo zvýšení tlaku dovozu z hlediska objemů a cen, byl by dopad na finanční situaci výrobního odvětví Unie negativní.

42) Jinými slovy, zatímco výrobní odvětví Unie se dokázalo částečně zotavit díky kumulovanému pozitivnímu vývoji řady klíčových faktorů na trhu a pomalejšímu nárůstu dovozu v roce 2017 ve srovnání s předchozími roky ( 52 ), negativní obrat, který většina těchto faktorů vykazovala na konci roku 2018, by nutně vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie vůči pokračujícímu dalšímu nárůstu tlaku dovozu, který by tentokrát výrobní odvětví Unie vzhledem k jeho rozsahu a očekávanému převládajícímu tržnímu kontextu nebylo schopno ustát. V důsledku toho byla situace výrobního odvětví Unie na konci období šetření zranitelná vůči dalšímu prudkému nárůstu dovozu.

1.2.2. Úloha unijních opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu v situaci výrobního odvětví Unie v roce 2017

43) V tomto oddíle Komise poskytuje nezbytná dodatečná vysvětlení a podpůrné údaje týkající se úlohy opatření v oblasti nástrojů na ochranu obchodu při částečném oživení výrobního odvětví Unie v roce 2017.

44) K provedení tohoto úkolu Komise vybrala především opatření uložená v letech 2015 a 2016, jelikož se domnívala, že to budou opatření, jimž lze částečně připsat účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie v roce 2017 ( 53 ). V rámci těchto parametrů proto Komise před rokem 2017 uložila šest opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu na dovoz z kategorií výrobků, které následně podléhaly ochrannému opatření ( 54 ).

45) Jednalo se o tato opatření: ( 55 ): prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/501 ( 56 ), prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/181 ( 57 ), prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1778 ( 58 ), prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/113 ( 59 ), prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1777 ( 60 ) a prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ( 61 ).

46) Komise poznamenala, že ziskovost výrobců v Unii v těchto kategoriích výrobků se v roce následujícím po uložení opatření systematicky zlepšovala. Komise zejména zjistila, že v roce 2017 se ziskovost obecně zlepšila ( 62 ), i když u velkého počtu výrobků z kategorií zůstala nízká, zejména u kategorií výrobků, na které se vztahují nedávná opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu, a že dovozní ceny třetích zemí (jiných než těch, na které se vztahují dotyčná opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu) se v roce 2017 po uložení opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu obecně dočasně zvýšily ( 63 ).

47) Objemy dotčené nedávnými obchodními ochrannými opatřeními navíc představovaly přibližně 40 % celkového dovozu v rámci kategorií výrobků, na které se v posuzovaném období vztahovala nedávná opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu ( 64 ), a v letech následujících po uložení těchto opatření klesly jejich objemy na trhu Unie o více než 90 % ( 65 ). Výrazné snížení dovozu představujícího nekalý obchod, které následovalo po uložení opatření, proto obecně umožnilo výrobcům v Unii a dalším vyvážejícím zemím zvýšit v roce 2017 své prodejní ceny.

48) Kromě toho všechny kategorie výrobků, na které se vztahují nedávná obchodní ochranná opatření, zaznamenaly výrazné zlepšení ziskovosti ( 66 ), která u několika z nich přesáhla v roce 2017 6 % ( 67 ). U ostatních kategorií byla situace rozmanitější, několik kategorií překročilo nebo dosáhlo téměř 6% ziskovosti ( 68 ), jiné kategorie se zlepšily, ale stále vykazovaly slabou nebo nízkou úroveň ziskovosti ( 69 ) a další byly ztrátové nebo se bez ohledu na nedávné trendy pohybovaly kolem 1% ziskovosti ( 70 ). Ukazuje se tak, že situace z hlediska vývoje ziskovosti nebyla mezi jednotlivými kategoriemi homogenní a že celkově byla většina kategorií ( 71 ) v roce 2017 buď ztrátová, nebo s nezdravou úrovní ziskovosti, i když se jejich situace v některých případech oproti předchozímu roku zlepšila. Potvrzuje se tak křehkost celkové situace výrobního odvětví Unie, přestože situace je lepší než v předchozím roce.

49) Jak je však vysvětleno níže, trend zvyšování cen v roce 2017 byl dočasný a začal se obracet v roce 2018, kdy Unie čelila prudkému nárůstu dovozu zejména ze třetích zemí, na které se nevztahují obchodní ochranná opatření, a odklonu obchodu způsobenému opatřením USA podle § 232. Svědčí o tom objem dovozu v posledním období, který dosáhl rekordní hodnoty 31 314 tun, a to i přes nedávné zavedení obchodních ochranných opatření u některých kategoriích výrobků. To ukázalo, že ačkoli nedávná opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu přispěla k částečnému a dočasnému zlepšení situace výrobního odvětví Unie, prospěla také těm vyvážejícím zemím, na které se opatření nevztahovala a které rovněž začaly výrazně zvyšovat svou přítomnost na trhu Unie ( 72 ).

50) Komise proto potvrdila, že uložení opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu přispělo k celkové výkonnosti výrobců v Unii, pokud jde o tyto kategorie ( 73 ).

51) Kromě toho z odůvodnění v oddílech 1.2.1 a 1.2.2 jasně vyplynulo, že některé faktory vysvětlující částečné zotavení Unie (např. spotřeba) neměly na výrobce v Unii a vyvážející země stejný nebo podobný vliv nebo jim z nich nevznikl prospěch, neboť tyto země mohly výrazně zvýšit (+71 % objemu) svou přítomnost na trhu Unie na úkor výrobců v Unii, kteří přišli o podíl na trhu, a ve srovnání s neustálým růstem dovozu zaznamenaly pouze poměrně mírný nárůst celkového objemu prodeje (+7 %).

1.2.3. Dopad opatření USA podle § 232

52) V konečném nařízení ( 74 ) dospěla Komise k závěru, že opatření USA podle § 232 by mohlo způsobit významný odklon obchodu na trh Unie.

53) V tomto ohledu Komise provedla podrobnější analýzu struktury dovozu do Unie a USA, a to jak z celkového hlediska, tak i z hlediska další analýzy chování některých vyvážejících zemí. Tato analýza ukázala, že při porovnání dovozu do USA a do Unie v první polovině roku 2018 s první polovinou roku 2017 dovoz do USA ve srovnání se stejným obdobím roku 2017 klesl o téměř jeden milion tun (-7 %), dovoz do Unie měl téměř totožný opačný trend, a to nárůst dovozu o 1,2 milionu tun (+7 %) (viz 26. bod odůvodnění výše). Při hodnocení vývoje ve druhé polovině roku 2018 a ve stejném období roku 2017 se tyto opačné trendy ještě zvýrazňují. Ve skutečnosti dovoz do USA klesl o 2,4 milionu tun (-19 %), zatímco dovoz do Unie vzrostl o více než 2 miliony tun (+15 %) ( 75 ).

54) Výsledkem byl celkový roční pokles dovozu do USA o 3,3 milionu tun (-13 %) a nárůst dovozu do Unie o 3,2 milionu tun (+11 %), z čehož 72 % sníženého celkového objemu do USA a 63 % nárůstu dovozu do Unie se uskutečnilo ve druhé polovině roku 2018 ( 76 ).

55) Tempo a rozsah, v jakém se tyto trendy dovozu ve druhé polovině roku 2018 zrychlily, proto ukazují, že dopad opatření USA podle § 232 nabýval postupně na síle, neboť opatření platilo již několik měsíců, a že se vyvážející země rychle přizpůsobovaly nové situaci na trhu ( 77 ).

56) Komise tento trend potvrdila, když se blíže zaměřila na chování zemí vyvážejících na trh USA i EU. Například v zemích, jako je Turecko, Rusko, Jižní Korea a Tchaj-wan ( 78 ), které se podílely na významném objemu vývozu do USA a do Unie, byly v roce 2018 ve srovnání s rokem 2017 zaznamenány tyto trendy: Turecko snížilo svůj vývoz do USA přibližně o 850 000 tun (-45 %) a vývoz do Unie zvýšilo o 2,6 milionu tun (+56 %). Podobně vývoz z Ruska do USA klesl o více než 250 000 tun (-36 %) a v Unii vzrostl o 870 000 tun (+23 %), vývoz z Jižní Koreje do USA klesl o více než 880 000 tun (-27 %), zatímco v Unii vzrostl o přibližně 250 000 tun (+8 %), a konečně vývoz z Tchaj-wanu do USA klesl o přibližně 160 000 tun (-14 %), zatímco v Unii vzrostl o více než 500 000 tun (+40 %) ( 79 ).

57) Tyto údaje tedy ukázaly, že vyvážející výrobci byli obecně schopni dodávat na trh Unie alespoň část objemu, o který přišli v USA, a v některých případech byli schopni zvýšit svou přítomnost na trhu Unie výrazně nad objem, o který přišli v USA. Vzhledem k velikosti trhu USA ( 80 ) a ke skutečnosti, že opatření USA podle § 232 bylo uplatňováno teprve několik měsíců, a tudíž ještě nedosáhlo svých plných zamýšlených účinků ( 81 ), bylo důvodné očekávat, že objemy vývozu do USA budou nadále výrazně klesat a že vyvážející výrobci budou schopni se těmto okolnostem přizpůsobit a ještě více zvýšit svou přítomnost na trhu Unie.

58) Komise tudíž potvrdila, že opatření USA podle § 232 mohlo v blízké budoucnosti způsobit ještě větší odklon obchodu při vývozu na trh Unie.

1.2.4. Nejnovější vývoj cen oceli a surovin

59) V konečném nařízení Komise uvedla, že „[c]eny oceli v Unii […] začaly od třetího čtvrtletí roku 2018 klesat“ ( 82 ).

60) V tomto ohledu Komise v oddíle 1.2.1 výše uvedla, že jedním z faktorů, které vysvětlují částečné zlepšení výkonnosti výrobního odvětví Unie v roce 2017, je skutečnost, že rozdíl mezi cenou oceli a náklady na suroviny byl vyšší než v kterémkoli roce z předchozích let analyzovaného období. Další podrobná analýza posledního vývoje před uložením konečného opatření však ukázala, že se trend obrací a že se kladný rozdíl mezi oběma hodnotami postupně snižuje, což by mělo negativní dopad na hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie.

61) Jak ukazuje níže uvedený graf 4 ( 83 ), ceny oceli v Unii zaznamenaly ve druhé polovině roku 2018 trvalý pokles. Lze očekávat, že tento trend bude pokračovat s ohledem na nejisté vyhlídky trhu (viz oddíl 1.2.6) a v důsledku neustálého a rostoucího tlaku dovozu z hlediska objemů a cen, který by za zhoršujících se nebo nejistých podmínek na trhu pravděpodobně měl vliv na snižování cen, což by výrobnímu odvětví Unie neumožnilo přizpůsobit své ceny zvýšeným nákladům. V grafu 5 ( 84 ) je patrné, jak cena některých hlavních surovin pro výrobu oceli ve stejném období neustále rostla.

62) Proto by tyto kombinované trendy, u nichž nic nenasvědčovalo tomu, že se v blízké budoucnosti změní, dostaly výrobní odvětví Unie do ještě napjatější finanční situace.

63) Kromě toho se Komise domnívala, že v pravděpodobném scénáři dalšího tlaku dovozu a na trhu, který by neměl zaznamenat žádný významný růst, by se trendy podbízení domácích cen zjištěné v původním šetření ještě více prohloubily. To by způsobilo další potíže výrobcům v Unii, kteří by čelili rozhodnutí, zda budou soutěžit o podíl na trhu na úkor udržitelnějších cen, nebo zda si zachovají vyšší úroveň cen na úkor pokračující ztráty podílu na trhu. V obou případech by to mělo negativní dopad na jeho finanční výkonnost.

64) Komise dále uvedla, že tento vývoj cen se shodoval s obdobím, kdy již bylo v platnosti prozatímní ochranné opatření (od poloviny července 2018). Z toho vyplývá, že vyvážející země se v rámci opatření chovaly při dovozu ještě agresivněji a že měly i navzdory zavedení prozatímního ochranného opatření nadále zájem vstoupit na trh Unie s velkými objemy.

1.2.5. Aktuální stav opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu ve třetích zemích a nadměrná kapacita

65) V oddílech 1.1.1 a 1.1.2 Komise vysvětlila vývoj a novější situaci v oblasti nadměrné kapacity a opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu ve třetích zemích. Vzhledem k těmto informacím se Komise domnívala, že je velmi nepravděpodobné, že by v blízké budoucnosti došlo ke změně stávající situace. Například opatření v rámci nástroje na ochranu obchodu se obvykle ukládají na dobu pěti let a mohou být dále prodloužena. Zejména proto, že mnohá z opatření byla uložena v průběhu několika let před přijetím ochranného opatření EU v oblasti oceli ( 85 ), měla zůstat v platnosti přinejmenším v nejbližší budoucnosti. Pokud jde o nadměrnou kapacitu, zprávy, na které se Komise odvolává, nenaznačují, že by existovaly známky toho, že by se nadměrná kapacita měla významně snížit, ba dokonce naznačují, že by se situace celosvětové nadměrné kapacity v odvětví mohla dokonce ještě zhoršit ( 86 ). Globální fórum pro nadměrnou kapacitu v ocelářství také dospělo k jasnému závěru, že nadměrná kapacita zůstává i na konci roku 2018 přetrvávajícím problémem. Upozornilo, že „nadměrná kapacita výroby oceli – celosvětový problém, který stále trápí toto odvětví – působí značné potíže výrobcům oceli ve vyspělých, vznikajících i rozvojových ekonomikách“ ( 87 ).

66) Doložené účinky, které tyto faktory způsobily na trhu Unie v podobě podstatného nárůstu dovozu, byly podrobně popsány v oddíle 1.1 výše a rovněž v konečném nařízení. Jelikož tato opatření měla v blízké budoucnosti pokračovat, očekávalo se, že jejich účinky budou stejné povahy, a proto by společně s opatřením USA podle § 232 vyvolaly další nárůst dovozu do Unie s následnými negativními dopady na výrobní odvětví Unie, pokud by ochranné opatření nebylo uloženo.

67) Komise tudíž dospěla k závěru, že tyto prvky budou v blízké budoucnosti i nadále hrát důležitou roli na trhu s ocelí v Unii, a jsou tedy relevantní pro analýzu hrozby vážné újmy.

1.2.6. Výhledy a prognózy trhu

68) Během celého analyzovaného období spotřeba oceli na trhu Unie meziročně rostla ( 88 ). Díky tomuto trendu mohlo výrobní odvětví Unie obecně také zvýšit objem prodeje, což mu následně umožnilo do určité míry zmírnit účinky tlaku dovozu, jemuž bylo vystaveno a který se projevoval trvalým cenovým podbízením a stálou ztrátou podílu na trhu. Jak je vysvětleno v oddíle 1.2.1, v roce 2017 se na základě nárůstu prodeje v kontextu oživení cen (jak v celkovém vyjádření, tak ve srovnání s vývojem nákladů) mohlo výrobní odvětví Unie částečně zotavit ze setrvale negativní finanční výkonnosti v předchozích letech. V oddíle 1.2.4 Komise zaznamenala klesající trend cen oceli v Unii souběžně s růstem cen surovin.

69) Komise poté posoudila hospodářské výhledy a prognózy pro období následující po ukončení šetření, aby posoudila existenci hrozby vážné újmy, přičemž analyzovala celou řadu specializovaných zdrojů o trhu.

70) V této souvislosti zdroje setrvale poukazovaly na scénář nejistoty a snížení celosvětové poptávky po oceli v blízké budoucnosti. Světové sdružení výrobců oceli poznamenalo, že „snížení poptávky po oceli bude pokračovat i v roce 2019 (…). Brexit bez dohody a obchodní válka představují rizika“ ( 89 ). Připomnělo také, že „ačkoli se síla oživení poptávky po oceli zaznamenaná v roce 2017 přenesla i do roku 2018, rizika vzrostla. Rostoucí obchodní napětí a volatilní pohyby měn zvyšují nejistotu“ ( 90 ).

71) OECD uvedla, že „oživení (podmínek na trhu s ocelí) se zdá být křehké kvůli přetrvávajícím strukturálním nerovnováhám“ ( 91 ). Další zdroje o trhu, jako například S&P Global Platts, tento pocit nejistoty potvrdily ve svém výhledu celosvětového trhu Global Market Outlook z prosince 2018.

72) Globální fórum pro řešení nadbytku kapacity v ocelářství navíc v září 2018 dospělo k závěru, že „ačkoli podmínky na trhu s ocelí v roce 2017 vykázaly určité cyklické oživení, základní trend celosvětové poptávky po oceli zůstává slabý a nadměrné kapacity zůstávají značné“ ( 92 ).

73) Sdružení Eurofer (sdružení výrobců oceli v EU) rovněž poznamenalo, že „(…) přetrvávající obchodní třenice s USA a ochlazující se celosvětová poptávka naznačují, že vnější rizika by mohla nadále růst, což by zase zvýšilo nejistotu a vedlo k oslabení vyhlídek uživatelů oceli v EU“ ( 93 ).

74) Z analyzovaných údajů z různých zdrojů proto soustavně vyplývalo, že se očekává přinejlepším mírný nárůst spotřeby oceli, ačkoli ani ten není jistý, neboť vyhlídky se uprostřed rostoucí nejistoty zhoršovaly. V důsledku toho by stagnující světová poptávka po oceli ještě více zvýšila pravděpodobnost, že vývozci oceli budou prodávat na atraktivní trh Unie.

Závěr o hrozbě vážné újmy

75) Údaje analyzované v tomto oddíle potvrdily, že dovoz s velkou pravděpodobností vzroste v relevantních objemech, a že tlak dovozu bude tedy pokračovat, a to jak u objemů, tak u cen, v důsledku přetrvávající nadměrné kapacity a rostoucího počtu opatření v rámci nástrojů na ochranu obchodu ve třetích zemích, jejichž účinky na vývoz budou pokračovat. Kromě toho je velmi pravděpodobné, že s přibývajícími měsíci se účinky opatření USA podle § 232 projeví výrazněji, což zvýší tlak na trh Unie prostřednictvím zvýšeného rizika odklonu obchodu, jehož první známky se již projevily.

76) V této souvislosti Komise rovněž potvrdila opačný vývoj cen oceli a surovin ve druhé polovině roku 2018 a nejistý výhled trhu v blízké budoucnosti.

77) S ohledem na prvky analyzované v této příloze a na zjištění uvedená v původním rozhodnutí proto Komise potvrdila, že hrozí vážná újma a že by k ní došlo, kdyby Komise neuložila konečné ochranné opatření.

1.3. závazky, jejichž důsledkem byl nárůst dovozu

78) Příslušná část čl. XIX odst. 1 písm. a) GATT 1994 stanovuje: „[j]estliže se v důsledku … účinků závazků, které [člen] přijal podle této dohody, včetně koncesí, dováží na území tohoto člena jakýkoli výrobek v takovém zvýšeném množství…“.

79) Dotyčný výrobek zahrnuje několik celních položek ( 94 ).

80) Ve všech těchto celních položkách má Evropská unie na základě koncesí učiněných v minulých kolech mnohostranných obchodních jednání celní závazky ( 95 ):

— valorické (ad valorem) clo ve výši 0 %

81) Tyto koncese byly v době stanovení ochranných opatření zapsány v části I oddílu II listiny koncesí a závazků Evropské unie, potvrzeného jako listina EU CLXXIII – Evropská unie dne 1. prosince 2016 ( 96 ), v platném znění. Sloupec pro „ostatní cla a poplatky“ v uvedené listině a týkající se výše uvedených celních položek byl prázdný.

82) V důsledku těchto koncesí zapsaných v listině koncesí a závazků Evropské unie, který je připojen k dohodě GATT a začleněn podle čl. II odst. 7 GATT 1994, měla Evropská unie v době stanovení ochranných opatření zejména tyto závazky vyplývající z GATT 1994: Čl. XI odst. 1, který zakazuje necelní omezení dovozu výše uvedených výrobků, a co je důležité, čl. II odst. 1 písm. a) a čl. II odst. 1 písm. b) první a druhá věta GATT 1994. Podle čl. II odst. 1 písm. b) první věty nesmí EU, pokud neexistuje příslušná výjimka, uložit na dotyčný výrobek vyšší běžná cla, než jsou cla stanovená a uvedená v příslušné části listiny koncesí a závazků EU, tj. nulová sazba uvedená výše pro každou z dotčených celních položek. V době stanovení původního ochranného opatření i v době uložení konečného ochranného opatření dovozní cla EU na výrobek, na který se vztahuje ochranné opatření, činila 0 %. Jinými slovy, u běžných cel byly tyto uplatňované sazby již maximem povoleným podle čl. II odst. 1 písm. a) a čl. II odst. 1 písm. b) první věty GATT 1994. Pokud jde o jiná cla nebo jiné poplatky, podle čl. II odst. 1 písm. b) druhé věty neexistovala žádná flexibilita pro zavedení dodatečných jiných cel nebo poplatků, než jsou běžná cla.

83) Výrobek, na který se vztahuje ochranné opatření, byl dovážen ve zvýšeném množství (jak bylo stanoveno v konečném ochranném opatření) v důsledku výše uvedených závazků přijatých podle GATT 1994 (čl. XI odst. 1, čl. II odst. 1 písm. a) a čl. II odst. 1 písm. b) první a druhá věta GATT 1994), protože tyto závazky ve spojení s koncesemi, které Evropská unie učinila v následujících kolech mnohostranných obchodních jednání, zlepšily a zajistily podmínky přístupu na trh pro dovoz výrobku, na který se vztahuje ochranné opatření na trhu Evropské unie. Výše uvedené celní závazky Evropské unie tak vedly k nárůstu dovozu a neposkytly EU žádný prostor ke zvýšení běžných cel namísto zavedení ochranného opatření. To současně vysvětluje, jak předmětné závazky vedly k nárůstu dovozu, který hrozil vážnou újmou.

84) Uvedené závazky podle GATT současně bránily EU ve zvýšení uplatňovaných dovozních cel na dotčený výrobek. Jednalo se tedy o „závazky Evropské unie vyplývající z GATT 1994, které omezovaly její schopnost zabránit újmě způsobené nárůstem dovozu nebo ji napravit“. Zároveň Evropská unie „pozastavila tyto závazky na základě“ svého ochranného opatření.