2002R1605 — CS — 01.01.2007 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (ES, EURATOM) č. 1605/2002

ze dne 25. června 2002,

kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

OBSAH ČÁST PRVNÍ SPOLEČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘEDMĚT HLAVA II ROZPOČTOVÉ ZÁSADY Kapitola 1 Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu Kapitola 2 Zásada ročního rozpočtu Kapitola 3 Zásada vyrovnanosti Kapitola 4 Zásada zúčtovací jednotky Kapitola 5 Zásada obecnosti Kapitola 6 Zásada specifikace Kapitola 7 Zásada řádného finančního řízení Kapitola 8 Zásada průhlednosti HLAVA III SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU Kapitola 1 Sestavování rozpočtu Kapitola 2 Skladba a předkládání rozpočtu HLAVA IV PLNĚNÍ ROZPOČTU Kapitola 1 Obecná ustanovení Kapitola 2 Způsoby plnění rozpočtu Kapitola 3 Účastníci finančních operací Oddíl 1 Zásada oddělení funkcí Oddíl 2 Schvalující osoba Oddíl 3 Účetní Oddíl 4 Správce zálohových účtů Kapitola 4 Odpovědnost účastníků finančních operací Oddíl 1 Obecná pravidla Oddíl 2 Pravidla vztahující se na pověřené a dále pověřené schvalující osoby Oddíl 3 Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů Kapitola 5 Příjmové operace Oddíl 1 Poskytování vlastních zdrojů Oddíl 2 Odhady pohledávek Oddíl 3 Zjištění pohledávek Oddíl 4 Schválení inkasa Oddíl 5 Inkaso Kapitola 6 Výdajové operace Oddíl 1 Závazek výdajů Oddíl 2 Potvrzení výdajů Oddíl 3 Schválení výdajů Oddíl 4 Platby výdajů Oddíl 5 Lhůty pro výdajové operace Kapitola 7 Informační systémy Kapitola 8 Interní auditor HLAVA V ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK Kapitola 1 Obecná ustanovení Oddíl 1 Oblast působnosti a zásady zadávání Oddíl 2 Zveřejňování Oddíl 3 Zadávací řízení Oddíl 4 Jistoty a kontrola Kapitola 2 Ustanovení použitelná na zakázky zadávané orgány Společenství na vlastní účet HLAVA VI GRANTY Kapitola 1 Oblast působnosti a forma grantů Kapitola 2 Zásady Kapitola 3 Postup poskytování Kapitola 4 Platby a kontrola Kapitola 5 Provádění HLAVA VII PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ A ÚČETNICTVÍ Kapitola 1 Předkládání účtů Kapitola 2 Informace o plnění rozpočtu Kapitola 3 Účetnictví Oddíl 1 Společná ustanovení Oddíl 2 Obecné účty Oddíl 3 Rozpočtové účty Kapitola 4 Inventární soupisy majetku HLAVA VIII EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM Kapitola 1 Externí audit Kapitola 2 Absolutorium ČÁST DRUHÁ ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ HLAVA I EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND HLAVA II STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND A EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA HLAVA III VÝZKUM HLAVA IV VNĚJŠÍ AKCE Kapitola 1 Obecná ustanovení Kapitola 2 Provádění akcí Kapitola 3 Zadávání zakázek Kapitola 4 Granty Kapitola 5 Kontrola účtů HLAVA V EVROPSKÉ ÚŘADY HLAVA VI SPRÁVNÍ POLOŽKY HLAVA VII ODBORNÍCI ČÁST 3 PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘECHODNÁ USTANOVENÍ HLAVA II ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 279 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 183 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu ( 2 ), s ohledem na stanovisko Účetního dvora ( 3 ), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ( 4 ), vzhledem k těmto důvodům: (1) Od přijetí finančního nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 5 ) došlo ke značným změnám podmínek, za kterých bylo přijato, zejména v důsledku zavedení finančního výhledu, který tvoří rámec pro vývoj rozpočtu, vývoje v institucionálních strukturách a dalšího rozšiřování. Proto bylo uvedené nařízení několikrát podstatně pozměněno. Aby byly zejména zohledněny požadavky na zjednodušení v legislativní i správní oblasti a zpřísnění řízení finančních prostředků Společenství, je žádoucí finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 z důvodů jasnosti přepracovat. (2) Toto nařízení by se mělo omezit pouze na stanovení obecných zásad a základních pravidel, které platí pro celou rozpočtovou oblast, na kterou se vztahuje Smlouva, zatímco prováděcí ustanovení by měla být ponechána do nařízení o prováděcích pravidlech k tomuto nařízení, aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost finančního nařízení. Proto by měla být Komise zmocněna k přijetí těchto prováděcích pravidel. (3) Sestavování a plnění rozpočtu by mělo dodržovat čtyři základní zásady rozpočtového práva (jednotnost, obecnost, specifikaci a roční rozpočtování) a zásady správnosti rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, řádného finančního řízení a průhlednosti. (4) Toto nařízení by mělo tyto zásady znovu potvrdit a omezit výjimky na nezbytně nutné v rámci přísných podmínek. (5) Pokud jde o zásadu jednotnosti, mělo by toto nařízení stanovit, že se vztahuje také na provozní výdaje v souvislosti s prováděním ustanovení Smlouvy o Evropské unii týkajících se společné zahraniční a bezpečnostní politiky a policejní a soudní spolupráce v trestních věcech, pokud jdou k tíži rozpočtu. Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu znamená, že všechny příjmy a výdaje Společenství i příjmy a výdaje Unie, pokud jdou k tíži rozpočtu, jsou uvedeny v tomto rozpočtu. (6) Pokud jde o zásadu obecnosti je třeba zrušit možnosti vrácení splátek a jejich opětovného použití; částečně by měly být nahrazeny účelově vázanými příjmy a možností obnovit zrušené položky. Tyto změny nemají vliv na zvláštní ustanovení, která se použijí na strukturální fondy. (7) Pokud jde o zásadu specifikace, je třeba orgánům poskytnout určitou pružnost řízení pro převody položek. Toto nařízení by mělo povolit společné předkládání přídělu finančních i správních zdrojů podle účelu. Je třeba sladit postupy převodů položek pro všechny orgány, aby byly převody položek týkajících se zaměstnanců a provozních položek záležitostí každého orgánu. Pokud jde o převody položek, které se týkají provozních výdajů, může Komise provádět převody mezi kapitolami v rámci stejné hlavy s celkovým omezením 10 % z položek za rozpočtový rok, které jsou obsaženy v rozpočtové položce, ze které se převod uskutečňuje. Rozpočtový orgán by měl mít možnost vytvářet rezervy pouze ve dvou případech: pokud neexistuje základní právní akt nebo není jisté, zda položky jsou dostatečné. (8) Pokud jde o zásadu ročního rozpočtu, je třeba zachovat odlišování mezi časově rozlišenými a nerozlišenými položkami. O přesunech mezi položkami závazků a položkami plateb by měl rozhodovat každý orgán. Dodatečná období by měla zůstat zachována pouze v případech, kde je to nezbytně nutné, tj. zejména u plateb EZOZF. (9) Zásada vyrovnanosti je základním rozpočtovým pravidlem. V této souvislosti by se mělo zdůraznit, že využívání půjček je neslučitelné se systémem vlastních zdrojů Společenství. Zásada vyrovnanosti však není překážkou pro výpůjční a úvěrové operace, které jsou zaručeny souhrnným rozpočtem Unie. (10) V souladu s čl. 277 prvním pododstavcem Smlouvy o ES a čl. 181 prvním pododstavcem Smlouvy o Euratomu by se měla stanovit zúčtovací jednotka, ve které se rozpočet sestavuje a která se používá při plnění rozpočtu a předkládání účtů. (11) Zásada řádného finančního řízení by měla být definována odkazem na zásady hospodárnosti, účinnosti a efektivity a její dodržování by mělo být zajištěno sledováním pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou oblast činnosti a měřitelných tak, aby bylo možno zhodnotit výsledky. Orgány by měly provádět hodnocení ex ante a ex post v souladu s pokyny stanovenými Komisí. (12) Konečně pokud jde o zásadu průhlednosti, je třeba zajistit lepší informovanost o plnění rozpočtu a vedení účetnictví. Měla by být také stanovena nejzazší lhůta pro zveřejnění rozpočtu, aniž je dotčeno prozatímní zveřejnění Komisí v době mezi prohlášením o schválení rozpočtu s konečnou platností předsedou Evropského parlamentu a zveřejněním v Úředním věstníku Evropských společenství. Měla by také zůstat možnost záporné rezervy. (13) Pokud jde o sestavování a předkládání rozpočtu, měla by být sladěna a zjednodušena současná ustanovení zrušením rozlišování, které nemá praktický význam, mezi rozpočty dodatkovými a opravnými. (14) Oddíl rozpočtu týkající se Komise by měl předkládat položky a zdroje podle účelu, tj. sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting), aby byla zlepšena průhlednost řízení rozpočtu z hlediska řádného finančního řízení a zejména účinnosti a efektivity. (15) Orgány by měly disponovat určitou pružností při řízení statutárních pracovních míst ve vztahu k tomu, co je povoleno rozpočtem, zejména v rámci nové orientace na řízení podle výsledků a nikoli podle prostředků. Tato volnost však bude nadále omezena dvojím limitem rozpočtových položek jednoho rozpočtového roku a celkovým počtem přidělených míst; kromě toho jsou z této volnosti vyňaty stupně A 1, A 2 a A 3. (16) V oblasti plnění rozpočtu je třeba vyjasnit různé možné způsoby plnění rozpočtu, buď na ústřední úrovni Komisí, nebo na sdíleném základě společně s členskými státy, nebo na decentralizovaném základě s třetími zeměmi, které využívají vnější pomoc, anebo společně s mezinárodními organizacemi. Řízení na ústřední úrovni by mělo být možné provádět buď přímo útvary Komise, nebo nepřímo pověřením subjektů práva Společenství nebo vnitrostátního veřejného práva. Metody plnění by měly zaručovat, že jsou dodržovány postupy pro ochranu prostředků Společenství nezávisle na subjektu, který je pověřený celkovým nebo částečným plněním, a musí potvrzovat, že konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu má Komise v souladu s článkem 274 Smlouvy. (17) Jelikož Komise odpovídá za plnění rozpočtu, nemůže přenést úkoly veřejné moci, které obsahují volný prostor pro uvážení. Toto nařízení by mělo tuto zásadu potvrdit a upřesnit rozsah úkolů, které mohou být přeneseny. Mělo by být také stanoveno, že jiné soukromoprávní subjekty, než které jsou pověřeny veřejnou službou a za přesně stanovených podmínek, nemohou provádět žádná opatření k plnění rozpočtu, ale pouze poskytovat specializované technické nebo správní služby nebo plnit přípravné nebo doplňkové úkoly. (18) V zájmu dodržování zásad průhlednosti a řádného finančního řízení by veřejné subjekty nebo subjekty pověřené veřejnou službou, na něž jsou přeneseny úkoly plnění jménem Komise, měly mít průhledné postupy zadávání zakázek, účinné systémy vnitřní kontroly, systém předkládání účtů oddělený od ostatních činností a externí audit. (19) V souladu s čl. 279 písm. c) Smlouvy definuje toto nařízení pravomoci a odpovědnost schvalujících osob, účetního a interního auditora. Schvalující osoby nesou plnou odpovědnost za veškeré příjmové i výdajové operace v rámci své pravomoci a skládají z nich účty v případě nutnosti i v rámci disciplinárních řízení. Toto zmocnění by proto mělo být posíleno zrušením centralizovaných předběžných kontrol, a zejména zrušením předběžného schvalování příjmových a výdajových operací finančním kontrolorem a ověřování účetním, že dluh byl platbou uhrazen. Účetní je nadále odpovědný za řádné provádění plateb, vybírání příjmů a vymáhání pohledávek. Spravuje pokladní hotovost, vede účetnictví a sestavuje účetní závěrky orgánu. Interní auditor vykonává své povinnosti podle odpovídajících mezinárodních norem pro audit. Jeho úkolem je prověřovat řádné fungování řídících a kontrolních systémů zaváděných schvalujícími osobami. Interní auditor se neúčastní finančních operací a nemá za úkol vykonávat kontrolu těchto operací, která předchází rozhodnutím schvalujících osob; plnou odpovědnost za tato rozhodnutí by měly nést schvalující osoby. (20) Odpovědnost schvalujících osob, účetních a správců zálohových účtů se neliší od odpovědnosti ostatních úředníků a zaměstnanců a použijí se na ni, v rámci služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stávající disciplinární a finanční sankce. Na druhé straně by měla být z důvodu zvláštní povahy jejich úkolů zachována některá zvláštní ustanovení o pochybení účetních a správců zálohových účtů. Účetní a správci zálohových účtů již nebudou mít žádné zvláštní příplatky ani pojištění. Dále je třeba vyjasnit odpovědnost schvalující osoby. Pro případy, u kterých se nejedná o podvod, zřídí každý orgán zvláštní komisi, o jejíž posudek se může orgán oprávněný ke jmenování opřít. Tato komise má za úkol určit, zda došlo k finanční nesrovnalosti, za kterou může disciplinárně nebo finančně odpovídat úředník nebo jiný zaměstnanec. Zjistí-li systémové chyby, předá schvalující osoba a internímu auditorovi zprávu. V případech podvodu by naopak mělo toto nařízení odkazovat na platné předpisy na ochranu finančních zájmů Evropských společenství a o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo úředníků členských států. (21) Je třeba definovat pojmy rozpočtového a právního závazku výdajů a podmínky jejich použití. Pro snížení objemu „spících závazků“ je třeba omezit dobu, po kterou mohou být individuální právní závazky přijímány na základě souhrnných rozpočtových závazků. Dále musí být přijato ustanovení pro zrušení individuálních závazků, které po dobu tří let nevedly k platbě. (22) Toto nařízení by mělo definovat, jaké druhy plateb mohou provádět schvalující osoby. Tyto platby musí být prováděny především podle účinnosti akce a z ní vyplývajících výsledků. Nepřesné pojmy platba předem a záloha se již nebudou používat; platby by měly být uskutečňovány formou předběžného financování, průběžných plateb a plateb konečného zůstatku, pokud není celá částka zaplacena najednou. (23) Toto nařízení by mělo stanovit, že operace potvrzení, schválení a platby výdajů se musí uskutečnit ve lhůtě stanovené v prováděcích pravidlech a že její nedodržení dává věřitelům právo na úroky z prodlení k tíži rozpočtu. (24) Pokud jde o veřejné zakázky zadávané orgány Společenství na vlastní účet, měla by se na ně vztahovat pravidla obsažená ve směrnicích Evropského parlamentu a Rady o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, služby a dodávky. Pravidla vztahující se na veřejné zakázky, které jsou zadávány na účet třetích osob, musí být také v souladu se zásadami v uvedených směrnicích. (25) Za účelem předcházení nesrovnalostem, boji proti podvodu a korupci a zajištění řádného a účinného řízení by ze zadávání zakázek měli být vyloučeni zájemci nebo uchazeči, kteří zavinili uvedená jednání nebo se nacházejí ve střetu zájmů. (26) Zásada průhlednosti předpokládá, že zájemcům a uchazečům bude vhodným způsobem sděleno, komu byla zakázka přidělena. (27) Konečně, vzhledem k větší odpovědnosti schvalujících osoby, by se měla zrušit předběžná kontrola vykonávaná nyní Poradní komisí pro nákupy a veřejné zakázky. (28) Pokud jde o granty, je třeba zavést rámec poskytování a sledování grantů Společenství včetně zvláštních ustanovení, která zavádějí zásady průhlednosti, rovného zacházení, spolufinancování, zákazu zpětného poskytování a kontroly. (29) Aby nedošlo ke kumulaci grantů, mělo by být stanoveno, že grant smí být poskytnut na financování stejné akce pouze jednou a příspěvek na provozní výdaje lze poskytnout pouze jednou za rozpočtový rok. (30) V souladu s pravidly, která se týkají zadávání veřejných zakázek, by měla být stanovena pravidla pro vyloučení z poskytování grantů, aby měly orgány vhodné prostředky pro boj proti podvodu a korupci. (31) Poskytnutí grantu by mělo být předmětem písemné dohody, ve které jsou jasně stanovena práva a povinnosti dotyčného orgánu a příjemce grantu a je zajištěno jejich dodržování. (32) Pokud jde o účetnictví a předkládání účtů, mělo by být stanoveno, že účty zahrnují obecné účty a rozpočtové účty, a zdůrazněno, že obecné účty jsou založeny na akruálním účetnictví, zatímco rozpočtové účty jsou určeny k sestavení výsledného účtu plnění rozpočtu a vypracování zprávy o plnění rozpočtu. (33) Zásady, na nichž jsou založeny obecné účty a podle nichž jsou sestavovány finanční výkazy, by měly být definovány odkazem na mezinárodně uznávané účetní zásady a směrnice Evropského parlamentu a Rady o ročních účetních závěrkách některých druhů společností, pokud se vztahují k veřejné službě. (34) Za účelem zdokonalení mechanismů poskytování měsíčních číselných údajů a zpráv o plnění, které budou zasílány třikrát ročně rozpočtovému orgánu, by měla být přizpůsobena ustanovení o poskytování informací týkajících se plnění rozpočtu, aby byly tyto informace rozšířeny na použití položek přenesených, znovu poskytnutých nebo znovu využitých a na různé subjekty práva Společenství. (35) Je třeba sladit účetní metody používané orgány a přiznat v této oblasti účetnímu Komise právo iniciativy. (36) Mělo by být upřesněno, že využití systémů počítačového finančního řízení by nemělo omezit práva přístupu Účetního dvora k dokladům. (37) Pokud jde o externí audit a absolutorium, ačkoli je Komise plně odpovědná za plnění rozpočtu, vyplývá z významu sdílené správy s členskými státy jejich spolupůsobení v procesu kontrolní činnosti Účetního dvora a při udílení absolutoria rozpočtovým orgánem. (38) Pro optimální podmínky pro předkládání účtů a udělení absolutoria by měl být změněn časový plán pro absolutorium. (39) Komise by měla Evropskému parlamentu na jeho žádost předložit veškeré nezbytné informace podle článku 276 Smlouvy o ES pro hladký průběh udílení absolutoria pro dotyčný rozpočtový rok. (40) Pro některé politiky Společenství by měla být stanovena zvláštní ustanovení, která by měla být v souladu se základními zásadami tohoto nařízení. (41) Měla by být stanovena možnost přidělit závazky předem pro položky EZOZF a pro správní položky od 15. listopadu, který předchází dotyčný rozpočtový rok. (42) Pokud jde o strukturální fondy, je třeba zachovat vrácení záloh a obnovení položek za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech ( 6 ), naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 1447/2001 ( 7 ). (43) Pokud jde o výzkum, mělo by být předkládání rozpočtu sladěno s ustanoveními, která se týkají sestavování rozpočtu podle činností, přičemž je třeba zachovat pružnost řízení přiznanou v současné době Společnému výzkumnému středisku (SVS). (44) V oblasti vnějších akcí by měla být povolena decentralizace řízení vnější pomoci za předpokladu, že bude Komisi zaručeno řádné finanční řízení a že přijímající stát odpovídá Komisi za prostředky, které obdrží. (45) Finanční dohody nebo smlouvy podepsané s přijímajícím státem, s vnitrostátním nebo mezinárodním veřejným subjektem, se subjektem práva Společenství nebo s fyzickými či právnickými osobami soukromého práva musí obsahovat hlavní zásady zadávání zakázek stanovené v hlavě V první části a hlavě IV druhé části tohoto nařízení, pokud jde o vnější akce. (46) Měla by být vložena zvláštní hlava, která obsahuje obecná ustanovení pro řízení evropských úřadů. (47) Zvláštní hlava by měla také obsahovat ustanovení použitelná na správní položky. Mělo by být přijato ustanovení, které umožní oběma rozpočtovým orgánům zaujmout včas stanovisko ke stavebním projektům, které mohou mít značný finanční vliv na rozpočet. (48) Změna v časovém plánu pro konsolidaci účtů orgánů by měla být odložena až do rozpočtového roku 2005, aby byl dán dostatečný čas pro zavedení nezbytných základních vnitřních postupů. (49) Pro právnické osoby zřízené Společenstvím, které dostávají granty ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství, by měla být stanovena rámcová úprava finančních předpisů, která zohlední zvláštní potřeby jejich řízení. Současně a při plném dodržení samostatnosti nezbytné pro plnění úkolů těchto subjektů je třeba sladit hlavní pravidla, která upravují některé záležitosti, a zejména absolutorium a účetnictví. Interní auditor Komise vykonává nad těmito subjekty stejné pravomoci jako nad útvary Komise. Vnitřní finanční předpisy těchto subjektů by proto měly být uvedeny do souladu s tímto finančním nařízením. Komise by proto měla být pověřena vypracováním takového typového finančního nařízení, od kterého se mohou subjekty Společenství odchýlit pouze se souhlasem Komise, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







ČÁST PRVNÍ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ







HLAVA I

PŘEDMĚT

Článek 1

▼M1

Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropských společenství (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit.

▼B

Pro účely tohoto nařízení se Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů považují za orgány Společenství.

Článek 2

Každé ustanovení, které se týká provádění příjmů a výdajů rozpočtu obsažené v jiném právním aktu, musí být v souladu s rozpočtovými zásadami uvedenými v hlavě II.







HLAVA II

ROZPOČTOVÉ ZÁSADY

▼M1

Článek 3

Rozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a průhlednosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.

▼B







KAPITOLA 1

Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu

Článek 4

1. Rozpočet je nástroj, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se považují za nezbytné pro Evropské společenství a Evropské společenství pro atomovou energii.

2. Příjmy a výdaje Společenství zahrnují

a) příjmy a výdaje Evropského společenství včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o Evropské unii v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky a policejní a soudní spolupráce v trestních věcech, a operativních výdajů, které vzniknou z uplatňování těchto ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu;

b) výdaje a příjmy Evropského společenství pro atomovou energii.

3. Do rozpočtu se zapisují záruky pro výpůjční a úvěrové operace Společenství a platby do Záručního fondu pro vnější vztahy.

Článek 5

1. S výhradou článku 74 nesmí být žádný příjem ani výdaj uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce.

2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených položek.

3. Do rozpočtu mohou být zapsány jen položky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.

▼M1

4. S výhradou článků 5a, 18 a 74 se úrokové výnosy z finančních prostředků, které vlastní Společenství, zapisují do rozpočtu jako různé příjmy.

▼M1

Článek 5a

1. Úroky z plateb předběžného financování se přidělují na dotyčný program nebo akci a odečtou se od zůstatku dlužných částek, jež mají být vyplaceny příjemci.

Nařízení stanovící prováděcí pravidla k tomuto nařízení (dále jen „prováděcí pravidla“) vymezí, ve kterých výjimečných případech odpovědná schvalující osoba každoročně zajistí zpětné získání těchto úroků. Tyto úroky se zapisují do rozpočtu jako různé příjmy.

2. Společenstvím nepřísluší úroky v těchto případech:

a) předběžné financování, pokud se nejedná o významnou částku, jak je vymezena prováděcími pravidly;

b) předběžné financování na základě zakázky ve smyslu článku 88;

c) předběžné financování vyplacené členským státům;

d) předběžné financování vyplacené v rámci předvstupní pomoci;

e) zálohy vyplacené členům orgánů a zaměstnancům podle služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen „služební řád“);

f) předběžné financování vyplacené v rámci společného řízení ve smyslu čl. 53 odst. 1 písm. c).

▼B







KAPITOLA 2

Zásada ročního rozpočtu

Článek 6

Položky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.

Článek 7

1. Rozpočet obsahuje časově rozlišené položky, které sestávají z položek závazků a z položek plateb, a časově nerozlišené položky.

2. S výhradou čl. 77 odst. 2 a čl. 166 odst. 2 kryjí položky závazků v průběhu běžného rozpočtového roku celkové náklady právních závazků.

3. Položky plateb kryjí výdaje ke splnění právních závazků zapsaných v běžném rozpočtovém roce nebo v předchozích rozpočtových letech.

4. Odstavce 1 a 2 se netýkají zvláštních ustanovení hlav I, IV a VI druhé části. Nejsou překážkou pro to, aby byly položky přiděleny jako celek nebo rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky.

Článek 8

1. Příjmy rozpočtového roku se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu rozpočtového roku. Vlastní zdroje na měsíc leden následujícího rozpočtového roku lze však zaplatit předem podle nařízení Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Společenství.

2. Vlastní zdroje vycházející z daně z přidané hodnoty, doplňkový zdroj založený na hrubém národním produktu a případné finanční příspěvky mohou být upraveny podle nařízení uvedeného v odstavci 1.

3. Položky schválené pro daný rozpočtový rok lze použít výhradně k pokrytí výdajů přidělených a zaplacených v dotyčném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.

4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince, s výhradou souhrnných závazků uvedených v čl. 77 odst. 2 a finančních dohod uvedených v čl. 166 odst. 2, které se zaúčtují na základě rozpočtových závazků provedených až do 31. prosince.

5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním nejpozději do 31. prosince uvedeného roku.

6. Odchylně od odstavců 3, 4 a 5 se výdaje záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu účtují do rozpočtového roku podle pravidel uvedených v hlavě I druhé části.

Článek 9

1. Položky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší.

Dotyčný orgán však může v souladu s odstavci 2 a 3 nejpozději do 15. února rozhodnout o přenosu položek výlučně do následujícího rozpočtového roku, nebo mohou být automaticky přeneseny podle odstavce 4.

2. ►M1 U prostředků na závazky ◄ dosud nepřidělených na konci rozpočtového roku lze přenést:

a) částky odpovídající položkám závazků, u kterých byla většina přípravných etap dokončena do 31. prosince. Tyto částky mohou být přiděleny do 31. března následujícího roku;

b) částky, které jsou nezbytné, poněvadž legislativní orgán přijal základní právní akt v průběhu posledního čtvrtletí rozpočtového roku, a Komise nebyla z tohoto důvodu schopna přidělit uvedené položky do 31. prosince.

3. ►M1 U prostředků na platby lze přenést částky ◄ nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými položkami závazků, pokud položky stanovené v příslušných rozpočtových položkách pro příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům. Dotyčný orgán použije přednostně položky schválené pro běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije položky přenesené.

4. Časově nerozlišené položky, které při uzávěrce rozpočtového roku odpovídají řádně smluveným závazkům, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.

5. Dotyčný orgán uvědomí Evropský parlament a Radu (dále jen „rozpočtový orgán“) nejpozději do 15. března o přijatém rozhodnutí o přenosu a uvede pro každou rozpočtovou položku, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 použita na každý přenos.

6. Rezervní položky a položky týkající se výdajů na zaměstnance nelze přenášet.

Článek 10

Nepoužité příjmy a dostupné položky k 31. prosinci, které vyplývají z účelově vázaných příjmů uvedených v článku 18, se přenášejí automaticky. Dostupné položky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, musí být použity přednostně.

Článek 11

►M1 Aniž jsou dotčeny články 157 a 160a ◄ , pokud byly částky poskytnuté pro určitý rozpočtový rok v následujících rozpočtových letech zrušeny, protože nebylo dotčené opatření provedeno nebo bylo provedeno jen částečně, odpovídající položky se ruší.

Článek 12

Položky zapsané v rozpočtu lze přidělit s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet s konečnou platností schválen, s výjimkou případů uvedených v hlavě I a v hlavě IV druhé části.

Článek 13

1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností schválen, použijí se na závazky a platby těch výdajů, které mohly být zaúčtovány do zvláštní rozpočtové položky jako část plnění posledního řádně schváleného rozpočtu, čl. 273 odst. 1 Smlouvy o ES a čl. 178 odst. 1 Smlouvy o Euratomu.

2. Závazky lze uskutečnit do výše jedné čtvrtiny celkové částky položek schválených pro předchozí rozpočtový rok uvedených v dané kapitole, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.

Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol do výše jedné dvanáctiny položek schválených v dané kapitole pro předchozí rozpočtový rok.

Horní mez položek stanovená v připravovaném návrhu rozpočtu nesmí být překročena.

3. Pokud to kontinuita činnosti Společenství a potřeby řízení vyžadují,

a) může Rada na žádost Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou schválit současné poskytnutí dvou nebo více prozatímních dvanáctin jak pro položky závazků, tak i plateb nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2;

b) použije se na výdaje jiné, než které povinně vyplývají ze Smluv nebo z aktů přijatých na jejich základě, čl. 273 třetí pododstavec Smlouvy o ES a čl. 178 třetí pododstavec Smlouvy o Euratomu.

Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.

4. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení dvou nebo více prozatímních dvanáctin poskytnutých za podmínek a podle postupů stanovených v odstavci 3 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti Společenství v dané oblasti, lze týmž postupem výjimečně schválit překročení částky položek zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu předchozího rozpočtového roku. Rozpočtový orgán jedná podle postupů uvedených v odstavci 3. Celková částka položek dostupných v rozpočtu za předchozí rozpočtový rok nesmí být v žádném případě překročena.







KAPITOLA 3

Zásada vyrovnanosti

Článek 14

1. Příjmy a položky plateb rozpočtu musí být vyrovnané.

2. Aniž je dotčen čl. 46 odst. 1 bod 4, Evropské společenství, Evropské společenství pro atomovou energii a subjekty zřízené Společenstvím uvedené v článku 185 nesmějí upisovat půjčky.

Článek 15

1. Zůstatek každého rozpočtového roku se zapisuje do rozpočtu následujícího rozpočtového roku jako příjem v případě přebytku nebo jako položka plateb v případě schodku.

2. Odhady takových příjmů nebo položek plateb se zapisují do rozpočtu během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu předloženého v souladu s článkem 34. Odhady jsou vypracovány v souladu s nařízením Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Společenství.

3. Po předložení účtů za každý rozpočtový rok se rozdíl oproti odhadům zapisuje do rozpočtu pro následující rozpočtový rok prostřednictvím opravného rozpočtu, jehož jediným předmětem je právě uvedený rozdíl. V tomto případě musí být předběžný návrh opravného rozpočtu předložen Komisí do 15 dnů po předložení prozatímních účtů.







KAPITOLA 4

Zásada zúčtovací jednotky

Článek 16

Rozpočet se sestavuje a plní v eurech a účty se předkládají v eurech.

▼M1

Pro účely peněžních toků uvedených v článku 61 jsou však účetní a v případě zálohových účtů správce zálohových účtů a pro potřeby správního řízení zahraniční služby Komise příslušná schvalující osoba oprávněny provádět operace v národních měnách za podmínek stanovených v prováděcích pravidlech.

▼B







KAPITOLA 5

Zásada obecnosti

Článek 17

Celkové příjmy pokrývají celkové položky plateb, s výhradou článku 18. S výhradou článku 20 se všechny příjmy a výdaje vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.

Článek 18

1. ►M1 Aniž jsou dotčeny čl. 160 odst. 1a a čl. 161 odst. 2, použijí se pro financování konkrétních výdajů tyto účelově vázané příjmy: ◄

a) finanční příspěvky členských států na určité výzkumné programy v souladu s rozhodnutím Rady o systému vlastních zdrojů Společenství;

▼M1

aa) finanční příspěvky členských států a dalších dárcovských zemí, v obou případech včetně jejich veřejných nebo polostátních agentur, a finanční příspěvky mezinárodních organizací na určité programy vnější pomoci nebo programy financované Společenstvím a spravované Komisí jejich jménem podle příslušného základního právního aktu;

▼B

b) úroky z vkladů a pokuty stanovené v nařízení o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku;

c) příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, podpor, darů a odkazů, včetně vlastních účelově určených příjmů orgánů;

d) příspěvky třetích zemí nebo různých subjektů na činnosti Společenství;

e) příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost;

▼M1

ea) výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazovány novými nebo vyřazovány, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;

▼B

f) příjmy plynoucí z náhrady částek vyplacených bez právního důvodu;

g) výnosy z dodávek zboží, poskytnutí služeb a prací ostatním orgánům nebo subjektům, včetně náhrad poskytnutých těmito orgány nebo subjekty za služební cesty, jež byly zaplaceny jejich jménem;

h) přijaté platby pojistného plnění;

i) příjmy z plateb spojených s pronájmem;

j) příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně těch na elektronických nosičích.

2. Také použitelný základní právní akt může stanovit, že v něm stanovené příjmy budou účelově vázány na zvláštní výdaje.

3. V rozpočtu budou pro účelově vázané příjmy uvedené v odstavcích 1 a 2 založeny odpovídající rozpočtové položky a, pokud to je možné, uvedena odpovídající částka.

Článek 19

1. Komise smí přijímat jakékoli příspěvky určené Společenství, zejména nadace, dotace, dary a odkazy.

2. ►M1 Přijetí darů nebo odkazů v hodnotě nejméně 50 000 EUR, které je spojeno s finančními náklady (včetně navazujících nákladů) převyšujícími 10 % hodnoty poskytnutého daru, podléhá předchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, jež se usnesou do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti Komise. ◄ Pokud v této lhůtě nevznesou námitky, přijme Komise konečné rozhodnutí o přijetí.

Článek 20

1. Prováděcí pravidla mohou stanovit případy, kdy mohou být určité příjmy odečteny od faktur nebo žádostí o platbu, které jsou poté vyplaceny v čisté částce.

2. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Společenství, ve kterých jsou zahrnuty daně, které vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství nebo třetí země na základě příslušných dohod, jsou do rozpočtu zaúčtovány bez daně.

3. Kurzové rozdíly, které se vyskytnou při plnění rozpočtu, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zůstatku rozpočtového roku.







KAPITOLA 6

Zásada specifikace

Článek 21

Položky se věcně člení do hlav a kapitol; kapitoly se dále člení do článků a bodů.

▼M1

Článek 22

1. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddílu rozpočtu převádět prostředky:

a) z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí;

b) z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.

2. Každý orgán uvědomí rozpočtový orgán tři týdny předem o svém úmyslu provést převody uvedené v odstavci 1. Uplatní-li některá z obou složek rozpočtového orgánu v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 24.

3. Každý orgán s výjimkou Komise může rozpočtovému orgánu navrhnout ve svém oddílu rozpočtu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se má převod provést. Tyto převody podléhají postupu stanovenému v článku 24.

4. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddílu rozpočtu provádět převody uvnitř jednotlivých článků bez předchozího vyrozumění rozpočtového orgánu.

▼B

Článek 23

1. Komise může ve vlastním oddíle rozpočtu provádět:

a) převody položek v rámci článků a v rámci každé kapitoly mezi články;

▼M1

b) pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, převody prostředků z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí, a do maximální výše 30 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, do které se převod provádí;

▼B

c) pokud jde o provozní výdaje, převody položek mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výše 10 % položek za rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;

▼M1

d) jakmile je postupem podle článku 251 Smlouvy přijat základní právní akt, převody prostředků z hlavy „předběžn prostředky“ podle člnku 43 pro přpady, kdy při sestavovn rozpočtu neexistoval zkladn prvn akt pro dotyčn opatřen.

▼M1

Komise uvědomí rozpočtový orgán o svém úmyslu provést převody uvedené v prvním pododstavci písm. b) a c) tři týdny předem. Uplatní-li některá z obou složek rozpočtového orgánu v této lhůtě tří týdnů závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 24.

▼M1

Během posledních dvou měsíců daného rozpočtového roku však může Komise samostatně převést prostředky související s výdaji na zaměstnance, externí pracovníky a jiné pracovníky z jedné hlavy do druhé až do maximální výše 5 % prostředků pro rozpočtový rok. Komise o těchto převodech uvědomí rozpočtový orgán do dvou týdnů od svého rozhodnutí.

O převodech uvedených v prvním pododstavci písm. d) uvědomí Komise rozpočtový orgán do dvou týdnů od svého rozhodnutí.

▼B

2. Komise může rozpočtovému orgánu navrhnout v rámci vlastního oddílu rozpočtu jiné převody, než jsou uvedeny ►M1 v odstavci 1 ◄ .

Článek 24

1. Rozpočtový orgán rozhoduje o převodech položek za podmínek uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 s výhradou odchylek uvedených v hlavě I druhé části.

2. O návrzích na převody položek týkajících se výdajů vyplývajících povinně ze Smluv nebo z aktů přijatých na jejich základě, rozhodne Rada do šesti týdnů po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou, s výjimkou naléhavých případů. Evropský parlament vydá stanovisko včas, aby je Rada mohla vzít na vědomí a rozhodnout v uvedené lhůtě. Pokud Rada ve lhůtě nerozhodne, považují se návrhy na převody za schválené.

3. Jedná-li se o návrhy na převody týkající se jiných výdajů, než které povinně vyplývají ze Smluv nebo z aktů přijatých na jejich základě, rozhodne Evropský parlament do šesti týdnů po konzultaci s Radou, s výjimkou naléhavých případů. Rada vydá stanovisko kvalifikovanou většinou včas, aby je Evropský parlament mohl vzít na vědomí a rozhodnout v uvedené lhůtě. Pokud Evropský parlament ve lhůtě nerozhodne, považují se návrhy na převody za schválené.

4. Návrhy na převody, které se týkají jak výdajů vyplývajících povinně ze Smluv nebo z aktů přijatých na jejich základě, tak jiných výdajů, se považují za schválené, pokud Rada ani Evropský parlament nerozhodne jinak do šesti týdnů ode dne, kdy obdržely návrhy. Jestliže v případě takových návrhů na převody sníží Evropský parlament a Rada návrh na převod o různé částky, považuje se za schválenou ta částka schválená některým z obou orgánů, která je nižší. Zamítne-li některý orgán zásadně převod, převod se neuskuteční.

Článek 25

1. Prostředky lze převádět pouze do rozpočtových položek, pro které rozpočet určité položky schválil nebo které jsou označeny „pour mémoire“ (p. m.).

2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.

Článek 26

▼M1

1. Na převody uvnitř hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení hlav I, II a III části druhé.

▼B

2. ►M1 O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje rozpočtový orgán na návrh Komise. Pro každou jednotlivou operaci musí být předložen zvláštní návrh. ◄

Použije se postup podle čl. 24 odst. 2 a 3. Pokud návrh Komise není přijat oběma složkami rozpočtového orgánu a nelze dospět ke společnému postoji ohledně použití těchto rezerv, upustí Evropský parlament a Rada od rozhodnutí o návrhu Komise na převod.

▼M1

3. V řádně odůvodněných výjimečných případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí, které nastanou po 15. prosinci daného rozpočtového roku, může Komise převést nevyčerpané rozpočtové prostředky pro běžný rozpočtový rok, které jsou dosud k dispozici v rozpočtové hlavě spadající do okruhu 4 víceletého finančního rámce, do rozpočtových hlav týkajících se pomoci v krizových situacích a operací humanitární pomoci. Neprodleně po provedení těchto převodů uvědomí Komise obě složky rozpočtového orgánu.

▼B







KAPITOLA 7

Zásada řádného finančního řízení

Článek 27

1. Použití položek rozpočtu musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, to jest se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.

2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité orgánem při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.

Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými prostředky a dosaženými výsledky.

Zásada efektivity se týká dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků.

3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost a útvary příslušné pro výdaje předávají odpovídající informace rozpočtovému orgánu. Tyto informace, uvedené v čl. 33 odst. 2 písm. d), se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k předběžnému návrhu rozpočtu.

4. Pro zdokonalení přijímání rozhodnutí provádějí orgány hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají útvarům příslušným pro výdaje, legislativním a rozpočtovým útvarům.

Článek 28

▼M1

1. Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise nebo členský stát v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o ES nebo Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 27 odst. 4 tohoto nařízení.

Každá změna návrhu nebo podnětu předloženého legislativnímu orgánu, která by mohla mít značné dopady rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložena finančním výkazem vypracovaným orgánem, který tuto změnu navrhuje.

▼B

2. V průběhu rozpočtového procesu poskytuje Komise náležité informace pro srovnání mezi vývojem požadovaných položek a původních odhadů uvedených ve finančních výkazech. Uvedené informace obsahují údaje o dosaženém pokroku a o stavu projednávání předložených návrhů legislativním útvarem. Požadované položky budou případně upraveny podle stavu projednávání základního právního aktu.

▼M1

3. K zamezení nebezpečí podvodů a nesrovnalostí se ve finančním výkazu podle odstavce 1 uvádějí veškeré informace o stávajících a zamýšlených opatřeních pro předcházení podvodům a ochranu proti nim.

▼M1

Článek 28a

1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a účelné vnitřní kontroly, která odpovídá jednotlivým způsobům řízení, a v souladu s příslušnými odvětvovými předpisy.

2. Pro účely plnění rozpočtu se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřené záruky, že bylo dosaženo těchto cílů:

a) účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací;

b) spolehlivosti výkazů;

c) ochrany majetku a informací;

d) předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování;

e) náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb.

▼B







KAPITOLA 8

Zásada průhlednosti

Článek 29

1. Rozpočet se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou průhlednosti.

▼M1

2. Rozpočet a opravné rozpočty schválené s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Rozpočet se zveřejní do tří měsíců ode dne, kdy je prohlášen za schválený s konečnou platností.

Konsolidované roční účetní závěrky a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení vypracované jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

▼B

Článek 30

1. Informace o výpůjčních a úvěrových operacích Společenství ve prospěch třetích zemí se uvedou v příloze k rozpočtu.

2. Informace o operacích Záručního fondu pro vnější vztahy se uvedou ve finančních výkazech.

▼M1

3. Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici v okamžiku plnění rozpočtu centralizovaným řízením a přímo jejími útvary, a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení.

Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti, zejména na ochranu osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů ( 8 ) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů ( 9 ), a dále požadavky na bezpečnost s přihlédnutím ke zvláštnostem každého způsobu řízení uvedeného v článku 53 a v souladu s případnými příslušnými odvětvovými předpisy.

▼B







HLAVA III

SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU







KAPITOLA 1

Sestavování rozpočtu

Článek 31

Evropský parlament, Rada, Soudní dvůr Evropských společenství, Účetní dvůr, Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který předají Komisi do 1. července.

Uvedené orgány také předávají tyto odhady každoročně nejpozději do 1. července rozpočtovému orgánu pro informaci. Komise sestaví vlastní odhad, který také zašle rozpočtovému orgánu do stejného dne.

Při přípravě vlastního odhadu použije Komise informace uvedené v článku 32.

Článek 32

Každý subjekt uvedený v článku 185 předává Komisi každý rok před 1. dubnem v souladu se svým zřizujícím aktem odhad svých příjmů a výdajů, včetně plánu pracovních míst a pracovního programu.

S výjimkou případu uvedeného v čl. 46 odst. 1 bodě 3 písm. d) předá Komise tyto dokumenty pro informaci rozpočtovému orgánu.

Článek 33

1. Komise předkládá Radě každý rok nejpozději do 1. září předběžný návrh rozpočtu. Předběžný návrh rozpočtu předá současně Evropskému parlamentu.

Předběžný návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Společenství a souhrn odhadů uvedených v článku 31.

2. K předběžnému návrhu rozpočtu Komise přikládá:

a) rozbor finančního řízení za uplynulý rozpočtový rok a dosud neprovedené závazky;

b) případné stanovisko ostatních orgánů k odhadům, které může obsahovat rozdílné odhady s uvedením důvodů;

c) každý pracovní dokument, který považuje za užitečný pro plány pracovních míst orgánů a granty, které Komise uděluje subjektům podle článku 185 a evropským školám;

▼M1

d) výkazy o činnosti, které obsahují: — informace o dosažení všech předem stanovených, konkrétních, měřitelných, dosažitelných, odpovídajících a časově vymezených cílů pro různé činnosti, jakož i nové cíle měřené pomocí ukazatelů, — plné odůvodnění a rozbor nákladů a přínosů navrhovaných změn na úrovni prostředků, — jasné odůvodnění pro zásah na úrovni EU, mimo jiné při současném dodržení zásady subsidiarity, — informace o mírách plnění činnosti v předchozím roce a o mírách plnění pro běžný rok. Výsledky hodnocení jsou přezkoumány a použity k prokázání výhod, které může navrhovaná změna rozpočtu přinést;

▼M1

e) souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích ke splnění rozpočtových závazků přijatých v minulých rozpočtových rocích.

▼B

Článek 34

1. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost ostatních orgánů, pokud jde o jejich oddíly, předložit Radě návrh na změnu předběžného návrhu rozpočtu na základě nových údajů, které nebyly známé v době jeho sestavení.

2. Komise však musí, nedohodnou-li se orgány jinak nebo v případě mimořádných okolností, předložit Radě návrh na změnu alespoň 30 dní před prvním čtením návrhu rozpočtu v Evropském parlamentu. Rada předloží návrh na změnu Evropskému parlamentu alespoň 15 dní před tímto prvním čtením.

Článek 35

1. Rada schvaluje návrh rozpočtu postupem stanoveným v čl. 272 odst. 3 Smlouvy o ES a čl. 177 odst. 3 Smlouvy o Euratomu.

2. Rada předloží návrh rozpočtu Evropskému parlamentu nejpozději do 5. října roku předchozího roku plnění rozpočtu. K návrhu Rada připojí vysvětlující prohlášení, v němž odůvodní případné odchylky od předběžného návrhu rozpočtu, které učinila.

Článek 36

1. Předseda Evropského parlamentu prohlásí rozpočet za schválený s konečnou platností postupem stanoveným v čl. 272 odst. 7 Smlouvy o ES a čl. 177 odst. 7 Smlouvy o Euratomu.

2. Jakmile je rozpočet prohlášen za schválený s konečnou platností, je každý členský stát od 1. ledna následujícího rozpočtového roku nebo ode dne prohlášení o schválení rozpočtu s konečnou platností, pokud je pozdější než 1. leden, povinen odvést Společenství částky, které má zaplatit podle nařízení Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Společenství.

Článek 37

1. Komise může v případě nevyhnutelných, mimořádných nebo nepředvídaných okolností předložit předběžný návrh opravného rozpočtu.

Žádosti o opravný rozpočet od jiných orgánů, než je Komise, v případě stejných okolností jako v předchozím pododstavci se předávají Komisi.

▼M1

Před předložením předběžného návrhu opravného rozpočtu Komise a orgány jiné než Komise prověří možnosti přerozdělení příslušných prostředků, k přihlédnutím k případně očekávanému nedostatečnému plnění prostředků.

▼B

2. Komise, s výjimkou mimořádných okolností, předkládá Radě každý předběžný návrh opravného rozpočtu nejpozději do 1. září každého roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit stanovisko.

3. Rozpočtový orgán projedná návrhy s ohledem na jejich naléhavost.

Článek 38

1. Obdrží-li Rada předběžný návrh opravného rozpočtu, vypracuje návrh opravného rozpočtu v souladu s články 35 a 37.

2. Články 35 a 36 se použijí na opravné rozpočty, s výjimkou časového rozpisu. Musí být odůvodněny odkazem na rozpočet, jehož odhady mění.

Článek 39

Komise a rozpočtový orgán se mohou dohodnout na prodloužení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání předběžného návrhu a návrhu rozpočtu; toto ustanovení však nesmí mít za následek zkrácení nebo prodloužení dob pro posouzení těchto textů podle článku 272 Smlouvy o ES a článku 177 Smlouvy o Euratomu.







KAPITOLA 2

Skladba a předkládání rozpočtu

Článek 40

1. Rozpočet se skládá ze:

a) souhrnného výkazu příjmů a výdajů;

b) jednotlivých oddílů rozdělených na výkazy příjmů a výdajů každého orgánu.

Článek 41

1. Příjmy Komise a příjmy a výdaje ostatních orgánů zařadí rozpočtový orgán do hlav, kapitol, článků a bodů podle jejich druhu nebo použití.

2. Výkaz výdajů oddílu Komise se sestavuje podle nomenklatury schválené rozpočtovým orgánem a je rozčleněn podle účelu.

Hlava odpovídá oblasti politiky, kapitola odpovídá zpravidla oblasti činnosti.

Každá hlava může obsahovat provozní položky a správní položky.

Správní položky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole.

Článek 42

Rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy.

Vlastní zdroje obdržené podle rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Společenství jsou čisté částky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu příjmů v rozpočtu.

Článek 43

1. Každý oddíl rozpočtu může obsahovat hlavu „předběžné položky“. Položky jsou do této hlavy zapsány za těchto dvou okolností:

a) v době sestavování rozpočtu neexistuje pro dotyčnou činnost základní právní akt;

b) ze závažných důvodů je nejisté, zda jsou položky dostačující nebo zda mohou být položky zapsané u dotyčných rozpočtových položek použity za podmínek řádného finančního řízení.

▼M1

Prostředky v této hlavě smějí být použity až po převodu postupem podle čl. 23 odst. 1 písm. d) v případech, kdy je základní právní akt přijímán postupem podle článku 251 Smlouvy, nebo po převodu postupem podle článku 24 v ostatních případech.

▼B

2. V případě závažných obtíží při plnění může Komise v průběhu rozpočtového roku navrhnout, aby byly položky převedeny do hlavy „předběžné položky“. Rozpočtový orgán rozhodne o tomto převodu v souladu s článkem 24.

Článek 44

Oddíl rozpočtu Komise může obsahovat „zápornou rezervu“, jejíž maximální výše činí 200 milionů EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláštní hlavě, může obsahovat jak položky závazků, tak položky plateb.

Tato rezerva musí být vytvořena před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem ►M1 podle článků 23 a 25 ◄ .

▼M1

Článek 45

1. Oddíl rozpočtu „Komise“ obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech.

2. Rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 24 a 26.

▼B

Článek 46

1. Rozpočet uvádí:

1. v souhrnném výkazu příjmů a výdajů: a) odhadované příjmy Společenství za daný rozpočtový rok; b) odhadované příjmy za předchozí rozpočtový rok a příjmy za rozpočtový rok n – 2; c) položky závazků a plateb za daný rozpočtový rok; d) položky závazků a plateb za předchozí rozpočtový rok; e) výdaje přidělené a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n – 2; ▼M1 ————— ▼M1 g) vhodné poznámky ke každé úrovni dělení, jak jsou uvedeny v čl. 41 odst. 1.

2. v oddíle pro každý orgán se příjmy a výdaje vykazují ve stejné skladbě jako v bodě 1;

▼B

3. pokud se jedná o zaměstnance: a) pro každý oddíl rozpočtu plán pracovních míst, který stanoví počet pracovních míst pro každý stupeň v každé kategorii a v každém útvaru a počet stálých a dočasných pracovních míst povolených v mezích položek rozpočtu; b) plán pracovních míst placených z položek výzkumu a technologického rozvoje pro přímé akce a plán pracovních míst placených z týchž položek pro nepřímé akce; plány pracovních míst jsou rozděleny podle kategorií a stupňů a rozlišují mezi stálými a dočasnými pracovními místy schválenými v mezích položek rozpočtu; ▼M1 c) pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich rozdělení založeno na skupinách platových tříd v souladu s podmínkami stanovenými v každém rozpočtu; plán pracovních míst musí uvádět počet vysoce kvalifikovaných technických a vědeckých pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody podle zvláštních ustanovení služebního řádu; ▼B d) plán pracovních míst, který stanoví počet pracovních míst podle stupňů a kategorií pro každý subjekt uvedený v článku 185, který obdrží grant z rozpočtu. Plány pracovních míst obsahují kromě počtu pracovních míst schválených pro daný rozpočtový rok také počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok;

4. pokud jde o výpůjční a úvěrové operace: a) v celkovém výkazu příjmů rozpočtové položky, které odpovídají příslušným operacím a které jsou určené k zaznamenání případných vrácených plateb od příjemců, kteří byli původně v prodlení a za které bylo ručeno na splnění; tyto položky se označují „pour mémoire“ (p. m.) a jsou doplněny odpovídajícími poznámkami; b) v oddíle Komise: i) rozpočtové položky obsahující záruky Společenství za splnění, které se týkají dotyčných operací; tyto položky se označují „pour mémoire“ (p. m.), dokud nevzniklo žádné skutečné zatížení, které musí být s konečnou platností uhrazeno prostředky z rozpočtu; ii) poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem předpokládaných operací, dobu trvání, jakož i finanční záruku poskytnutou Společenstvím na tyto operace; c) v dokumentu přiloženém k oddílu Komise jako informativní údaje: i) běžné kapitálové operace a řízení běžného dluhu; ii) kapitálové operace a řízení dluhu v daném rozpočtovém roce;

▼M1

5. rozpočtové linie příjmů a výdajů, které jsou nezbytné pro fungování Záručního fondu pro vnější vztahy.

▼B

2. Kromě dokumentů uvedených v odstavci 1 může rozpočtový orgán přiložit k rozpočtu jakékoli jiné související dokumenty.

Článek 47

1. Plán pracovních míst uvedený v čl. 46 odst. 1 bodě 3 stanoví pro každý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno žádné jmenování, které by jej překračovalo.

Každý orgán nebo subjekt však může, ►M1 kromě platových tříd AD 16, AD 15 a AD 14 ◄ , učinit v plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto dvou podmínek:

a) není ovlivněn objem položek pro zaměstnance za celý rozpočtový rok a

b) není překročen limit celkového počtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst.

Tři týdny před provedením změn uvedených v druhém pododstavci informují orgány rozpočtový orgán o svých záměrech. Ve zvláště odůvodněných případech uplatněných v této lhůtě jednou nebo druhou složkou rozpočtového orgánu neprovedou orgány změny a použije se běžný postup.

2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce mohou být účinky činnosti na částečný pracovní úvazek, která byla v souladu se služebním řádem povolena orgánem oprávněným ke jmenování, vyváženy provedením jiných jmenování.







HLAVA IV

PLNĚNÍ ROZPOČTU







KAPITOLA 1

Obecná ustanovení

Článek 48

1. Komise plní rozpočet v příjmech a výdajích v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených položek.

2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly položky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.

▼M1

Článek 49

1. Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Společenství nebo Evropské unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu.

Základní právní akt je právní akt, který stanoví právní základ pro činnost a pro plnění odpovídajících výdajů zapsaných do rozpočtu.

2. V oblasti působnosti Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu je základním právním aktem právní akt přijatý legislativním orgánem a může mít podobu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 249 Smlouvy o ES, anebo rozhodnutí sui generis.

3. V oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU (o společné zahraniční a bezpečnostní politice) může mít základní právní akt jednu z podob stanovených v čl. 13 odst. 2 a 3, článku 14, čl. 18 odst. 5, čl. 23 odst. 1 a 2 a článku 24 Smlouvy o EU.

4. V oblasti působnosti hlavy VI Smlouvy o EU (o policejní a justiční spolupráci v trestních věcech) může mít základní právní akt jednu z forem uvedených v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU.

5. Základními právními akty ve smyslu tohoto článku nejsou doporučení a stanoviska ani usnesení, závěry, prohlášení a jiné akty, které nemají právní účinky.

6. Odchylně od odstavců 1 až 4 mohou být následující prostředky použity bez základního právního aktu, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Společenství nebo Evropské unie:

a) prostředky na pilotní projekty experimentální povahy určené k hodnocení proveditelnosti a užitečnosti určité akce. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dobu dvou po sobě následujících rozpočtových roků;

b) prostředky na přípravné akce v oblastech působnosti Smlouvy o ES, Smlouvy o Euratomu a hlavy VI Smlouvy o EU určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích akcí. Přípravné akce musí sledovat vnitřně provázaný přístup a mohou mít různé formy. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dobu tří po sobě následujících rozpočtových roků. Legislativní proces musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu legislativního procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním znakům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce. Objem finančních prostředků proto nemůže odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné akce. Při předkládání předběžného návrhu rozpočtu podává Komise rozpočtovému orgánu zprávu o akcích uvedených v písmenech a) a b), která obsahuje hodnocení dosažených výsledků a předpokládaná následná opatření;

c) prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU (o společné zahraniční a bezpečnostní politice). Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Evropské unie ke splnění cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky a přijetí potřebných právních nástrojů. Pro účely operací EU na řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace. Přípravná opatření schvaluje Rada za plné účasti Komise. K tomuto účelu předsednictví, kterému je nápomocen generální tajemník Rady, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, bez zbytečného odkladu uvědomí Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme v souladu s tímto nařízením veškerá potřebná opatření, aby zajistila rychlé uvolnění těchto finančních prostředků;

d) prostředky na jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě jiných institucionálních výsad podle Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), a na základě zvláštních pravomocí, které jí byly bezprostředně svěřeny uvedenými smlouvami a jejichž seznam je uveden v prováděcích pravidlech;

e) prostředky na provoz, které byly každému orgánu poskytnuty na základě jeho správní samostatnosti.

▼B

Článek 50

Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění oddílů rozpočtu, které se jich týkají.

▼M1

Každý orgán vykonává tyto pravomoci v souladu s tímto nařízením a v mezích schválených prostředků.

▼B

Článek 51

Komise a každý z ostatních orgánů mohou pověřit své útvary výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v tomto nařízení, svých vnitřních předpisech a v mezích, které samy stanoví v pověřovacím aktu. Pověřené osoby mohou jednat pouze v mezích pravomocí, které jim byly výslovně svěřeny.

▼M1

Článek 52

1. Každý účastník finančních operací a každá jiná osoba podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo kontrole se musí zdržet jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jeho zájmy do střetu se zájmy Společenství. Pokud takový případ nastane, musí dotyčná osoba od takového jednání upustit a předložit věc příslušnému orgánu.

2. Ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z ekonomických důvodů nebo z důvodů jiných společných zájmů s příjemcem ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.

▼B







KAPITOLA 2

Způsoby plnění rozpočtu

▼M1

Článek 53

Komise plní rozpočet v souladu s články 53a až 53d některým z těchto způsobů:

a) centralizovaným řízením;

b) sdíleným nebo decentralizovaným řízením;

c) společným řízením s mezinárodními organizacemi.

▼M1

Článek 53a

Plní-li Komise rozpočet centralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny buď přímo jejími útvary, nebo nepřímo podle článků 54 až 57.

Článek 53b

1. Plní-li Komise rozpočet sdíleným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu pověřeny členské státy. Tato metoda se uplatňuje zejména u činností uvedených v hlavách I a II části druhé.

2. Aniž jsou dotčena doplňková ustanovení příslušných odvětvových předpisů a aby bylo ve sdíleném řízení zajištěno, že finanční prostředky jsou používány v souladu s platnými předpisy a zásadami, přijmou členské státy veškerá potřebná právní a správní nebo jiná opatření nezbytná pro ochranu finančních zájmů Společenství. K tomuto účelu členské státy zejména:

a) prověřují, zda jsou činnosti financované z rozpočtu skutečně prováděny, a zajišťují, že jsou prováděny řádně;

b) předcházejí nesrovnalostem a podvodům a řeší je;

c) zpětně získávají neoprávněně vyplacené nebo nesprávně použité finanční prostředky nebo finanční prostředky ztracené v důsledku nesrovnalosti nebo omylů;

d) zajišťují prostřednictvím příslušných odvětvových předpisů a v souladu s čl. 30 odst. 3 náležité roční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu.

K tomuto účelu členské státy provádějí kontroly a zavedou v souladu s článkem 28a účinný a účelný systém vnitřní kontroly. Zahajují veškerá nutná a vhodná správní a soudní řízení.

3. Členské státy vypracovávají na vhodné vnitrostátní úrovni roční shrnutí dostupných auditů a prohlášení.

4. Aby se zajistilo, že finanční prostředky jsou využívány v souladu s platnými předpisy, uplatňuje Komise takové postupy schvalování účetní závěrky a mechanismy finančních oprav, jež jí umožní převzít konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu.

Článek 53c

1. Plní-li Komise rozpočet decentralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu pověřeny třetí země v souladu s článkem 56 a hlavou IV části druhé, aniž je dotčeno pověřování zbývajícími úkoly subjektů uvedených v čl. 54 odst. 2.

2. Aby se zajistilo, že finanční prostředky jsou využívány v souladu s platnými předpisy, uplatňuje Komise takové postupy schvalování účetní závěrky a mechanismy finančních oprav, jež jí umožní převzít konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu.

3. Třetí země, které byly pověřeny úkoly plnění rozpočtu, zajistí v souladu s čl. 30 odst. 3 náležité roční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu.

Článek 53d

1. Plní-li Komise rozpočet společným řízením, jsou některými úkoly plnění rozpočtu v souladu s prováděcími pravidly pověřeny mezinárodní organizace v těchto případech:

a) jsou-li Komise a mezinárodní organizace vázány dlouhodobou rámcovou dohodou upravující správní a finanční stránky jejich spolupráce;

b) vypracuje-li Komise a mezinárodní organizace společný projekt nebo program;

c) v případech, kdy jsou finanční prostředky od více dárců sdíleny, ale nejsou vyčleněny na konkrétní výdaje nebo druhy výdajů, tzn. v případě činností financovaných větším počtem dárců.

Tyto organizace musí ve svém účetnictví, auditu, vnitřní kontrole a postupech zadávání zakázek používat standardy, které poskytují záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným standardům.

2. Jednotlivé dohody o poskytnutí finančních prostředků uzavřené s mezinárodními organizacemi musí obsahovat přesná ustanovení o plnění úkolů, jimž jsou tyto mezinárodní organizace pověřeny.

3. Mezinárodní organizace, které byly pověřeny úkoly plnění rozpočtu, zajistí v souladu s čl. 30 odst. 3 náležité roční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu.

▼B

Článek 54

▼M1

1. Komise nesmí přenést na třetí osoby výkonné pravomoci, které má podle Smluv, pokud je s nimi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu. Svěřené úkoly plnění rozpočtu musí být jasně stanoveny a v plném rozsahu kontrolovány.

Při svěřování úkolů plnění rozpočtu musí být dodržena zásada řádného finančního řízení, jež vyžaduje účinnou a účelnou vnitřní kontrolu, a musí být zajištěno dodržování zásady nediskriminace a viditelnost činnosti Společenství. Úkoly plnění rozpočtu svěřené tímto způsobem nesmějí vést ke střetu zájmů.

▼B

2. ►M1 V mezích stanovených v odstavci 1 smí Komise, pokud plní rozpočet nepřímým centralizovaným řízením podle článku 53a nebo decentralizovaným řízením podle článku 53c, pověřit úkoly veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu ◄ :

a) agenturám Společenství uvedeným v článku 55 (dále jen „výkonným agenturám“);

▼M1

b) subjekty zřízené Společenstvími uvedené v článku 185 a jiné specializované subjekty Společenství, jako jsou Evropská investiční banka a Evropský investiční fond, je-li to slučitelné s úkoly jednotlivých subjektů vymezenými v základním právním aktu;

c) vnitrostátní nebo mezinárodní veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné finanční záruky a dodržují podmínky uvedené v prováděcích pravidlech;

▼M1

d) osoby pověřené prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o EU a označené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49.

▼B

3. Pokud subjekty uvedené v odstavci 2 uskutečňují úkoly plnění, ověřují pravidelně, že akce, které mají být financovány z rozpočtu, jsou řádně plněny.

▼M1

Tyto subjekty či osoby přijmou příslušná opatření, aby předešly nesrovnalostem a podvodům, a případně zahájí správní nebo soudní řízení ke zpětnému získání neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků.

Článek 55

1. Výkonné agentury jsou právnické osoby podle práva Společenství vytvořené rozhodnutím Komise, které mohou být pověřeny provádět jménem Komise a na její odpovědnost, zcela nebo částečně, program nebo projekt Společenství v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství ( 10 ).

2. Odpovídající provozní prostředky vynakládá ředitel agentury.

Článek 56

1. Plní-li Komise rozpočet nepřímým centralizovaným řízením, vyžádá si nejprve u subjektů, které tímto plněním pověří, důkaz o existenci a řádném fungování:

a) průhledných postupů zadávání zakázek a udělování grantů, které jsou nediskriminační a vylučují jakýkoli střet zájmů a které jsou v souladu s hlavami V a VI;

b) účinného a účelného systému vnitřní kontroly pro řízení operací, který zahrnuje účinné oddělení povinností schvalující osoby a účetního nebo odpovídajících funkcí;

c) systém účtování, který umožňuje ověření správného využití finančních prostředků Společenství a zachycení tohoto využití v účtech Společenství;

d) nezávislý externí audit;

e) přístup veřejnosti k informacím na úrovni stanovené nařízeními Společenství;

f) náležité roční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu v souladu s čl. 30 odst. 3.

Komise může s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným standardům uznat, že systémy auditu, vedení účetnictví a zadávání zakázek subjektů uvedených v odstavcích 1 a 2 jsou rovnocenné jejím pravidlům.

2. V případě decentralizovaného řízení se kritéria stanovená v odstavci 1, s výjimkou kritéria podle písmene e), použijí v plném rozsahu nebo částečně v závislosti na stupni decentralizace dohodnutém mezi Komisí a dotyčnými veřejnoprávními subjekty ze třetí země nebo vnitrostátními nebo mezinárodními veřejnoprávními subjekty.

Bez ohledu na odst. 1 písm. a) a článek 169a se může Komise rozhodnout

— v případě sdílení finančních prostředků a

— za podmínek stanovených v základním právním aktu

využít postupy zadávání zakázek nebo udělování grantů přijímající partnerské země nebo postupy dohodnuté mezi dárci.

Před přijetím takového rozhodnutí si Komise nejprve v každém jednotlivém případě opatří důkaz o tom, že tyto postupy vyhovují zásadám průhlednosti, rovného zacházení a nediskriminace, předcházejí střetu zájmů, nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným standardům a zajišťují soulad s předpisy o řádném finančním řízení, jež vyžaduje účinnou a účelnou vnitřní kontrolu.

Dotyčné veřejnoprávní subjekty ze třetí země nebo vnitrostátní nebo mezinárodní veřejnoprávní subjekty se zaváží plnit tyto povinnosti:

a) splnit ve smyslu prvního pododstavce tohoto odstavce kritéria stanovená v odstavci 1;

b) zajistit, aby audit uvedený v odst. 1 písm. d) prováděla vnitrostátní instituce pro provádění nezávislých externích auditů;

c) provádět pravidelné kontroly, aby se zajistilo řádné plnění akcí financovaných z rozpočtu;

d) přijmout vhodná opatření, aby se zabránilo nesrovnalostem a podvodům, a v případě nutnosti zahájit správní nebo soudní řízení ke zpětnému získání neoprávněně vyplacených finančních prostředků.

3. Komise zajišťuje dohled nad plněním svěřených úkolů a jeho hodnocení a kontrolu. Při provádění kontrol bere v úvahu rovnocennost kontrolních systémů vlastním kontrolním systémům.

▼B

Článek 57

▼M1

1. Komise nesmí pověřit prováděním opatření, která se týkají prostředků z rozpočtu, včetně vyplácení a zpětného získávání prostředků, externí soukromoprávní subjekty, s výjimkou případů uvedených v čl. 54 odst. 2 písm. c) nebo zvláštních případů týkajících se plateb, které mají být provedeny ve prospěch příjemců určených Komisí, jejichž podmínky a výše byly určeny Komisí a jejichž provádění nezahrnuje uvážení subjektu uskutečňujícího platbu.

▼B

2. Vnějším soukromoprávním subjektům jiným než subjektům pověřeným veřejnou službou lze na základě dohod svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.







KAPITOLA 3

Účastníci finančních operací







Oddíl 1

Zásada oddělení funkcí

Článek 58

Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.







Oddíl 2

Schvalující osoba

Článek 59

1. Orgán vykonává povinnosti schvalující osoby.

▼M1

1a. Pro účely této hlavy se „zaměstnancem“ rozumí osoba, na niž se vztahuje služební řád.

▼M1

2. Každý orgán určí ve svých vnitřních správních předpisech zaměstnance na patřičné úrovni, které při dodržení podmínek uvedených ve svém jednacím řádu pověří úkoly schvalující osoby, a stanoví rozsah přenesených pravomocí a možnost těchto osob tyto pravomoci dále přenést na jiné osoby.

3. Pravomoci schvalující osoby mohou být přeneseny nebo dále přeneseny pouze na zaměstnance.

▼B

4. Pověřené nebo dále pověřené schvalující osoby mohou jednat pouze v mezích stanovených v pověřovacím aktu. Příslušné pověřené nebo dále pověřené schvalující osobě může být nápomocen jeden nebo více zaměstnanců, jejichž úkolem je uskutečňovat některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a předkládání účtů pod odpovědností schvalující osoby.

Článek 60

1. Schvalující osoba je v každém orgánu odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a řádnosti.

2. K plnění výdajů přijímá pověřená a dále pověřená schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro plnění položek.

3. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, zjištění nároků, které mají být uplatněny, a vydávání inkasních příkazů. V případě nutnosti zahrnuje vzdání se zjištěných pohledávek.

4. Pověřená schvalující osoba zavádí v souladu s minimálními standardy přijatými každým orgánem a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí, organizační strukturu a postupy vnitřního řízení a kontrol, které jsou vhodné pro plnění jeho úkolů, včetně případného ověřování ex post. Provozní a finanční hlediska operace ověřují před jejím schválením jiní zaměstnanci než ten, který operaci zahájil. Ověřování ex ante a ex post a zahájení operace jsou samostatné činnosti.

5. Každý zaměstnanec odpovědný za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti. Musí dodržovat zvláštní kodex profesních norem přijatý každým orgánem.

6. Každý zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací, který se domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásadu řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, které musí dodržovat, o tom písemně uvědomí pověřenou schvalující osobu, a v případě její nečinnosti komisi uvedenou v čl. 66 odst. 4. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Společenství, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.

▼M1

7. Pověřená schvalující osoba podává svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti společně s finančními informacemi a informacemi o řízení potvrzujícími, že údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz, není-li ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů uvedeno jinak.

Zpráva uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které měla k dispozici, a účinnost a účelnost systému vnitřní kontroly. Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu o činnosti i ostatní získané informace. Do 15. června každého roku zašle Komise rozpočtovému orgánu shrnutí výročních zpráv o činnosti za předchozí rok.

▼B







Oddíl 3

Účetní

Článek 61

1. Každý orgán jmenuje účetního, který odpovídá za:

a) řádné provádění plateb, inkaso příjmů a vybírání zjištěných pohledávek;

b) přípravu a předkládání účtů v souladu s hlavou VII;

c) vedení účtů v souladu s hlavou VII;

d) stanovení účetních pravidel a metod včetně účtové osnovy v souladu s hlavou VII;

e) stanovení a potvrzení platnosti účetních systémů a případně potvrzení platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů; ►M1 účetní je zmocněn ověřovat dodržování kritérií potvrzování ◄ ;

f) správu pokladny.

2. Účetní získává veškeré informace poskytující pravdivý obraz o aktivech Společenství a plnění rozpočtu, které jsou nezbytné k sestavování účtů, od schvalujících osob, které zaručují jejich spolehlivost.

▼M1

2a. Než orgán přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz o finanční situaci orgánu.

K tomuto účelu se účetní přesvědčí, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly, postupy a systémy účtování, jež byly pro vedení účtů jeho orgánu vytvořeny na jeho odpovědnost podle tohoto nařízení, a že do účetní závěrky byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.

Pověřené schvalující osoby poskytnou veškeré informace, které účetní potřebuje ke splnění svých povinností.

Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, a za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci.

2b. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací, stejně jako jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.

V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí povahu a rozsah těchto výhrad.

2c. Účetní ostatních orgánů a agentur schvalují jejich roční účetní závěrky a zasílají je účetnímu Komise.

▼M1

3. Pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak, je výhradně účetní oprávněn spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti. Odpovídá za jejich úschovu.

▼B

Článek 62

▼M1

Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance.

▼B

V pověřovacím aktu jsou uvedeny úkoly, které byly svěřeny pověřeným osobám.







Oddíl 4

Správce zálohových účtů

▼M1

Článek 63

1. Pro vybírání jiných příjmů než vlastních zdrojů a pro platby malých částek, jak jsou vymezeny v prováděcích pravidlech, mohou být zřízeny zálohové účty.

V oblasti pomoci v krizových situacích a v oblasti operací humanitární pomoci ve smyslu článku 110 však lze zálohové účty využívat bez omezení částky, při dodržení úrovně prostředků schválených rozpočtovým orgánem pro příslušnou rozpočtovou linii pro běžný rozpočtový rok.

2. Zálohové účty naplňuje účetní daného orgánu a jejich vedením jsou pověřeni správci zálohových účtů jmenovaní účetním orgánu.

▼B







KAPITOLA 4

Odpovědnost účastníků finančních operací







Oddíl 1

Obecná pravidla

Článek 64

1. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, mohou být pověřené a dále pověřené schvalující osoby kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveny pověření orgánem, který je jmenoval.

2. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, může být účetní kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaven své funkce orgánem, který jej jmenoval.

3. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, mohou být správci zálohových účtů kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveni své funkce orgánem, který je jmenoval.

Článek 65

▼M1

1. Touto kapitolou není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 64 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství a o boji proti korupci úředníků Společenství nebo členských států.

▼B

2. Aniž jsou dotčeny články 66, 67 a 68, nese každá schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Společenství, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy.







Oddíl 2

Pravidla vztahující se na pověřené a dále pověřené schvalující osoby

Článek 66

▼M1

1. Schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.

▼M1

1a. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy

a) schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti stanoví nárok na úhradu prostředků, vydá příkaz k úhradě, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením a prováděcími pravidly k němu;

b) schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti opomene vystavit doklad o pohledávce nebo opomene vydat nebo zdrží vydání příkazu k úhradě nebo zdrží vydání platebního příkazu, a může tak způsobit soukromoprávní odpovědnost orgánu vůči třetím osobám.

▼B

2. Pokud se pověřená a dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí výše uvedeného rozhodnutí, je pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.

▼M1

3. V případě dalšího pověření uvnitř útvaru zůstává pověřená schvalující osoba odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr dále pověřené schvalující osoby.

4. Každý orgán zřídí specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo se podílí na práci společné komise zřízené více orgány. Tyto komise pracují nezávisle a zjišťují, zda došlo k finanční nesrovnalosti a jaké by měly být případné důsledky.

▼B

Na základě stanoviska této komise rozhodne orgán o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, pověřené schvalující osobě, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.







Oddíl 3

Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů

Článek 67

1. Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Odpovídá zejména za tato pochybení:

a) ztrátu nebo poškození hotových peněz, majetku a dokladů, které mu byly svěřeny;

b) neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;

c) inkaso nebo platba částek, které neodpovídají částkám na inkasních nebo platebních příkazech;

d) opomenutí vybrat splatné příjmy.

Článek 68

Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Odpovídá zejména za tato pochybení:

a) ztrátu nebo poškození hotových peněz, majetku a dokladů, které mu byly svěřeny;

b) nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;

c) uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců;

d) opomenutí vybrat splatné příjmy.







KAPITOLA 5

Příjmové operace







Oddíl 1

Poskytování vlastních zdrojů

Článek 69

Odhady příjmů složených z vlastních zdrojů uvedených v rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Společenství jsou zapsány do rozpočtu v eurech. Poskytují se v souladu s nařízením Rady, kterým se uvedené rozhodnutí provádí.







Oddíl 2

Odhady pohledávek

Článek 70

1. Příslušná schvalující osoba učiní pro všechna opatření a situace, které mohou založit pohledávku Společenství nebo její změnu, odhad pohledávek.

2. Odchylně od odstavce 1 se nemusí provádět odhad pohledávek před poskytnutím částek vlastních zdrojů podle rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Společenství, které odvádějí členské státy Komisi v pevně stanovených dobách splatnosti. Pro tyto částky vydává příslušná schvalující osoba inkasní příkaz.







Oddíl 3

Zjištění pohledávek

Článek 71

1. Zjištění pohledávky je úkon, kterým pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba:

a) ověřuje, zda dluh existuje;

b) určí nebo ověří skutečnost a výši dluhu;

c) ověřuje podmínky splatnosti dluhu.

2. Vlastní zdroje poskytnuté Komisi a veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné musí být zjištěny inkasním příkazem předloženým účetnímu a oznámením o dluhu zaslaným dlužníku, přičemž obojí vypracuje příslušná schvalující osoba.

3. Neoprávněně vyplacené částky budou vybrány zpět.

4. Podmínky, za kterých jsou úroky z prodlení ve prospěch Společenství splatné, jsou uvedeny v prováděcích pravidlech.







Oddíl 4

Schválení inkasa

Článek 72

1. Schválení inkasa je úkon, při kterém vydá příslušná pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba vystavením inkasního příkazu pokyn účetnímu vybrat zjištěnou pohledávku.

2. Orgán může formálně zjišťovat pohledávky od jiných subjektů než států prostřednictvím vykonatelného rozhodnutí ve smyslu článku 256 Smlouvy o ES.







Oddíl 5

Inkaso

Článek 73

1. Účetní provádí inkasní příkazy řádně vystavené příslušnou schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby Společenství obdrželo své příjmy a aby byla zachována práva Společenství.

Účetní při vybírání pohledávek Společenství do nich započítá pohledávky dlužníka vůči Společenství, pokud jsou jisté, splatné a stanovené pevnou částkou.

▼M1

2. Pokud se odpovědná pověřená schvalující osoba hodlá vzdát nebo částečně vzdát zpětného získání částky stanovené pohledávky, ujistí se, že toto vzdání se je řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality podle postupů a kritérií stanovených prováděcími pravidly. Rozhodnutí o vzdání se pohledávky musí být odůvodněno. Schvalující osoba může přenést pravomoc vydávat tato rozhodnutí na jinou osobu pouze za podmínek stanovených prováděcími pravidly.

Odpovědná schvalující osoba může dále v souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech zrušit nebo upravit stanovenou pohledávku.

▼M1

Článek 73a

Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení a uplatňování rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Společenství, promlčují se nároky Společenství vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči Společenství po pěti letech.

Počátek běhu promlčecí doby a podmínky pro její přerušení a stavení stanoví prováděcí pravidla.

▼B

Článek 74

Příjmy z pokut, penále a sankcí a úroků se nezaznamenávají jako příjmy rozpočtu s konečnou platností, dokud mohou být rozhodnutí, která je ukládají, zrušena Soudním dvorem.

První pododstavec se nepoužije na rozhodnutí o schválení účetní závěrky nebo o finančních opravách.







KAPITOLA 6

Výdajové operace

Článek 75

1. Každý výdaj musí být přidělen, potvrzen, schválen a zaplacen.

2. Kromě položek, které mohou být ►M1 podle čl. 49 odst. 6 písm. e) ◄ provedeny bez základního právního aktu, musí závazku výdajů předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.







Oddíl 1

Závazek výdajů

Článek 76

1. Rozpočtový závazek je operací, kterou se rezervují přidělené prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právního závazku.

Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo zjišťuje závazek, ze kterého vyplývá zatížení rozpočtu.

Rozpočtové i právní závazky přijímá stejná schvalující osoba, s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v prováděcích pravidlech.

2. Rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce a částka výdajů.

Rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen.

Rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí výdajů uvedených v článku 150 nebo běžných správních výdajů, z nichž buď částka, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.

3. Rozpočtové závazky na akce, jejichž rozsah přesahuje jeden rozpočtový rok mohou být rozloženy do ročních splátek pouze, pokud to stanoví základní právní akt nebo pokud se jedná o správní výdaje. Na rozložení do ročních splátek musí odkazovat právní závazek, s výjimkou výdajů na zaměstnance.

Článek 77

1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu, musí příslušná schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.

2. S výhradou zvláštních ustanovení hlavy IV druhé části pokrývají souhrnné rozpočtové závazky celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků uzavřených do 31. prosince roku n + 1.

S výhradou čl. 76 odst. 3 a čl. 179 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, uzavřeny do 31. prosince roku n.

Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.

Částka každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného závazku, bude před podpisem zaznamenána příslušnou schvalující osobou do rozpočtového účetnictví a zaúčtována do souhrnného závazku.

3. Právní závazky v souvislosti s akcemi, jejichž rozsah přesahuje jeden rozpočtový rok, a odpovídající rozpočtové závazky mají, kromě výdajů na zaměstnance, lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.

Části těchto závazků, které nejsou provedeny do šesti měsíců po uplynutí této lhůty, budou zrušeny podle článku 11.

▼M1

Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 81 do tří let od podpisu právního závazku, se uvolňuje ze závazku.

▼B

Článek 78

1. Při přijímání rozpočtového závazku se příslušná schvalující osoba ujistí, že:

a) výdaj byl přiřazen do správného bodu rozpočtu;

b) položky jsou k dispozici;

c) výdaj je v souladu s ustanoveními Smluv, rozpočtem, tímto nařízením a prováděcími pravidly a se všemi akty přijatými v souladu se Smlouvami a nařízeními;

d) je dodržena zásada řádného finančního řízení.

2. Při zaznamenání právního závazku se schvalující osoba ujistí, že:

a) závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;

b) výdaj je řádný a v souladu s ustanoveními Smluv, rozpočtem, tímto nařízením a prováděcími pravidly a se všemi akty přijatými v souladu se Smlouvami a nařízeními;

c) je dodržena zásada řádného finančního řízení.







Oddíl 2

Potvrzení výdajů

Článek 79

Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:

a) ověřuje existenci věřitelova nároku;

b) stanoví nebo ověřuje existenci a výši pohledávky;

c) ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.







Oddíl 3

Schválení výdajů

Článek 80

Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba, po ověření, že jsou položky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.

▼M1

Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.

▼B







Oddíl 4

Platba výdajů

Článek 81

1. Platba musí být založena na důkazu, že odpovídající akce je v souladu se základním právním aktem nebo smlouvou a zahrnuje jednu nebo více z následujících operací:

a) platbu celkové dlužné částky;

b) platbu dlužných částek některým z těchto způsobů: i) předběžným financováním, případně rozloženým do několika plateb; ii) jednou nebo několika průběžnými platbami; iii) platbou zůstatku dlužných částek.

2. Různé platby uvedené v odstavci 1 budou zaúčtovány podle typu k okamžiku, ke kterému byly uskutečněny.

Článek 82

Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných prostředků.







Oddíl 5

Lhůty pro výdajové operace

Článek 83

Potvrzení, schválení a platby výdajů se musí uskutečnit ve lhůtách, které stanoví prováděcí pravidla, jež také uvádějí podmínky, za kterých mohou věřitelé obdržet úroky z prodlení z rozpočtové položky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj.







KAPITOLA 7

Informační systémy

Článek 84

V případě řízení příjmových a výdajových operací počítačovými systémy mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.







KAPITOLA 8

Interní auditor

Článek 85

Každý orgán zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu se souvisejícími mezinárodními normami. Interní auditor odpovídá orgánu, který jej jmenoval, za ověřování řádného fungování systémů a postupů při plnění rozpočtu. Interní auditor nemůže být ani schvalující osobou, ani účetním.

Článek 86

1. Interní auditor poskytuje rady svému orgánu v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.

Je zejména pověřen:

a) posuzováním vhodnosti a účinnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění politik, programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;

▼M1

b) posuzováním účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.

▼B

2. Interní auditor vykonává své úkoly ve všech činnostech a útvarech orgánu. Má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů, v případě potřeby i na místě, i v členských státech a třetích zemích.

3. Interní auditor podává orgánu zprávu o svých zjištěních a doporučeních. Orgán zajistí provedení doporučení, která vyplývají z auditů. Interní auditor dále orgánu předkládá výroční zprávu o interním auditu, ve které je uveden počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.

4. Orgán předává každoročně orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria, zprávu uvádějící počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.

Článek 87

Orgán stanoví zvláštní pravidla pro interní auditory tak, aby byla zajištěna jeho plná nezávislost při výkonu jeho povinností a jasně vymezena jeho odpovědnost.

▼M1

Je-li interní auditor zaměstnancem, stanoví jeho odpovědnost služební řád a blíže ji upravují prováděcí pravidla.

▼B







HLAVA V

ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK







KAPITOLA 1

Obecná ustanovení







Oddíl 1

Oblast působnosti a zásady zadávání

▼M1

Článek 88

1. Veřejné zakázky jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více zadavateli ve smyslu článků 104 a 167, jejichž předmětem je dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.

Předmětem těchto zakázek mohou být:

a) koupě nebo pronájem budovy;

b) dodávky;

c) stavební práce;

d) služby.

2. Rámcové smlouvy jsou smlouvy mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejichž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období. Vztahují se na ně ustanovení této hlavy o postupu zadávání zakázek, včetně zveřejňování zadávacích řízení.

3. Aniž jsou dotčeny články 93 až 96, nevztahuje se tato hlava na granty.

▼B

Článek 89

1. Všechny veřejné zakázky financované zcela nebo zčásti z rozpočtu musí být v souladu se zásadami průhlednosti, úměrnosti, rovného zacházení a nediskriminace.

2. Všechny zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže, s výjimkou případů, kdy se použije vyjednávací řízení uvedené v čl. 91 odst. 1 písm. d).

▼M1

Zadavatelé nesmějí rámcové smlouvy zneužívat ani je používat tak, aby účelem nebo důsledkem bylo zabránění hospodářské soutěži anebo její omezení nebo narušení.

▼B







Oddíl 2

Zveřejňování

Článek 90

▼M1

1. Veškeré zakázky, které překračují limity stanovené v článcích 105 a 167, se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.

Oznámení o zakázce se zveřejňují předem kromě případů uvedených v čl. 91 odst. 2, jak je stanoveno v prováděcích pravidlech, a kromě zakázek na služby, na něž se vztahuje příloha II B směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby ( 11 ).

▼B

Od zveřejnění některých informací po udělení zakázky může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatnění zákona, bylo v rozporu s veřejným zájmem nebo by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo by to mohlo mezi nimi narušit korektní hospodářskou soutěž.

▼M1

2. Zakázky, jejichž hodnota je nižší než limity uvedené v článku 105 nebo 167, a zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES se zveřejňují vhodnými prostředky tak, jak je uvedeno v prováděcích pravidlech.

▼B







Oddíl 3

Zadávací řízení

Článek 91

▼M1

1. Zadávací řízení má některou z těchto forem:

a) otevřené řízení;

b) omezené řízení;

c) veřejná soutěž na určitý výkon;

d) vyjednávací řízení;

e) soutěžní dialog.

Mají-li o veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu zájem dva nebo více orgánů, výkonných agentur nebo subjektů uvedených v článku 185 a je-li možné dosáhnout úspor z důvodu vyšší efektivity, vynasnaží se dotyční zadavatelé zakázek provést zadávací řízení na interinstitucionálním základě.

Je-li k provedení společného opatření určitého orgánu a konkrétního zadavatele z členského státu potřebná veřejná zakázka nebo rámcová smlouva, mohou tento orgán a tento zadavatel provést zadávací řízení společně za podmínek stanovených v prováděcích pravidlech.

▼B

2. Pro zakázky, jejichž hodnota je vyšší než limity stanovené v článcích 105 a 167, je vyjednávací řízení povoleno pouze v případech stanovených v prováděcích pravidlech.

▼M1 —————

▼B

3. Limity, pod nimiž může zadavatel buď použít vyjednávací řízení, nebo odchylně od čl. 88 odst. 1 prvního pododstavce jednoduše uhradit faktury, jsou stanoveny v prováděcích pravidlech.

▼M1

4. Prováděcí pravidla upraví zadávací řízení podle odstavce 1, které se použije pro zakázky na služby podle přílohy II B směrnice 2004/18/ES a pro zakázky, které jsou prohlášeny za tajné nebo jejichž plnění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo jestliže to vyžaduje ochrana základních zájmů Společenství nebo Evropské unie.

▼M1

Článek 92

Zadávací dokumentace musí obsahovat úplný, jasný a přesný popis předmětu zakázky a uvádět kritéria pro vyloučení, výběr a zadání platná pro danou zakázku.

▼B

Článek 93

1. ►M1 Z účasti na zadávacím řízení jsou vyloučeni zájemci a uchazeči: ◄

a) na které byl prohlášen konkurs, jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správě, jsou ve vyrovnacím řízení, zastavili podnikatelskou činnost nebo se nacházejí na základě vnitrostátních právních a správních předpisů v podobné situaci;

b) kteří byli pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;

c) kteří se dopustili vážného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelně zjištěno;

d) kteří nesplnili své povinnosti týkající se placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní a poplatků podle právních předpisů státu, v němž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů státu zadavatele nebo státu, ve kterém se má uskutečnit zakázka;

e) kteří byli pravomocně odsouzeni za podvod, podplácení, zločinné spolčení nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Společenství;

▼M1

f) kterým je v současné době uložena správní sankce podle čl. 96 odst. 1.