2009R0250 — CS — 01.07.2013 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 250/2009 ze dne 11. března 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o definice ukazatelů, technický formát pro předávání údajů, požadavky na dvojí oznamování pro NACE Rev. 1.1 a NACE Rev. 2 a odchylky, které lze udělit pro strukturální statistiku podniků (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 086, 31.3.2009, p.1)

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 250/2009

ze dne 11. března 2009,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o definice ukazatelů, technický formát pro předávání údajů, požadavky na dvojí oznamování pro NACE Rev. 1.1 a NACE Rev. 2 a odchylky, které lze udělit pro strukturální statistiku podniků

(Text s významem pro EHP)







KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 o strukturální statistice podniků ( 1 ), a zejména na čl. 11 odst. 1 písm. a), c), d) a e) uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení (ES, Euratom) č. 58/97 ( 2 ) stanovilo společný rámec pro vypracovávání statistiky Společenství o struktuře, činnosti, konkurenceschopnosti a výkonnosti podniků ve Společenství. Uvedené nařízení bylo z důvodů jasnosti a racionalizace přepracováno a některá ustanovení byla podstatným způsobem změněna. (2) Nařízení Komise (ES) č. 2700/98 o definicích ukazatelů pro strukturální statistiku podnikání ( 3 ) a (ES) č. 2702/98 o technickém formátu pro předávání strukturálních statistik podnikání ( 4 ) musí být s ohledem na tyto úpravy změněny. V zájmu jasnosti by měla být nahrazena tímto nařízením. (3) Je třeba stanovit definice ukazatelů strukturální statistiky podniků, aby se produkovaly údaje navzájem srovnatelné a harmonizované mezi členskými státy. (4) Je rovněž třeba určit technický formát a postup pro předávání strukturálních statistik podniků uvedených v přílohách I až IX nařízení (ES) č. 295/2008, aby se produkovaly údaje navzájem srovnatelné a harmonizované mezi členskými státy a aby se snížilo riziko výskytu chyb při předávání údajů a zvýšila rychlost zpracování shromážděných údajů a jejich poskytování uživatelům. (5) Navíc je třeba specifikovat požadavky na dvojí oznamování strukturálních statistik podniků pro sledovaný rok 2008 jednak podle NACE Rev. 1.1 a jednak podle NACE Rev. 2. (6) Podle článku 10 nařízení (ES) č. 295/2008 jsou v průběhu přechodných období přípustné odchylky od příloh uvedeného nařízení. (7) Některé členské státy požádaly o odchylky během přechodných období od určitých ustanovení příloh I, II, III, VIII a IX nařízení (ES) č. 295/2008, aby mohly zavést potřebné systémy sběru údajů nebo přizpůsobit stávající systémy tak, aby bylo do konce přechodného období splněno ustanovení uvedeného nařízení. (8) Jelikož žádosti členských států jsou založené na oprávněné potřebě lépe přizpůsobit jejich systémy sběru údajů, zdá se oprávněné tyto odchylky připustit. (9) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







Článek 1

Ukazatele uvedené v čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 295/2008 jsou vymezeny v příloze I tohoto nařízení.

Odkazy na účetní závěrky uvedené v definicích se považují za odkazy na položky stanovené v článku 9 (rozvaha), článku 23 (výsledovka) nebo článku 43 (komentář k účetní závěrce) čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností ( 5 ) a na položky stanovené v příloze nařízení Komise (ES) č. 1725/2003 ( 6 ).

Článek 2

Technický formát pro předávání údajů podle nařízení (ES) č. 295/2008 je stanoven v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Údaje a metadata předávaná podle tohoto nařízení zasílají příslušné vnitrostátní orgány (národní statistické úřady a orgány vykonávající dozor nad určitými finančními institucemi) Komisi (Eurostatu) v elektronické podobě. Formát předávání se musí řídit příslušnými normami pro výměnu údajů určenými Komisí (Eurostatem). Údaje se předávají nebo nahrávají elektronickými prostředky do jediného kontaktního místa pro údaje v Komisi (Eurostatu).

Členské státy provedou normy a pokyny pro vzájemnou výměnu poskytnuté Komisí (Eurostatem) podle požadavků tohoto nařízení.

Článek 4

Požadavky na dvojí oznamování, jak je uvedeno v oddíle 9 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 295/2008, jsou stanoveny v příloze III tohoto nařízení.

Článek 5

Odchylky od ustanovení nařízení (ES) č. 295/2008 uvedené v oddíle 11 přílohy I, oddíle 10 přílohy II, oddíle 9 přílohy III, oddíle 8 přílohy VIII a oddíle 13 přílohy IX uvedeného nařízení se povolují, jak je stanoveno v příloze IV tohoto nařízení.

Článek 6

Nařízení (ES) č. 2700/98 a nařízení (ES) č. 2702/98 se zrušují.

Nadále se však použijí, pokud jde o sběr, sestavování a předávání údajů pro sledované roky až do roku 2007 včetně.

Článek 7

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

DEFINICE UKAZATELŮ

Kód : 11 11 0

Název : Počet podniků

Příloha : I až VIII

Definice

Počet podniků podle definice v nařízení Rady č. 696/93 ( 7 ) evidovaných v daném základním souboru v registru hospodářských subjektů po opravě chyb, zejména chyb v zařazení do registru. Zahrnují se pouze činné jednotky, které měly v jakékoli době během sledovaného období obrat či zaměstnance. Spící (dočasně nečinné) a nečinné jednotky se vylučují. Tento údaj by měl obsahovat všechny jednotky, které byly činné alespoň během části sledovaného období. Rovněž zahrnuje místní jednotky (pobočky), jež nejsou samostatnými právnickými osobami a jež jsou závislé na zahraničních podnicích s výjimkou činností uvedených v příloze V nařízení č. 295/2008. Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy V nařízení (ES) č. 295/2008 se tento ukazatel omezuje na počet podniků zřízených podle práva vykazující země a pobočky podniků bez sídla v členských zemích EHP. V případě zajišťoven se neevidují pobočky podniků, které nemají sídlo v členských zemích EHP. Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 zahrnuje tento ukazatel také penzijní fondy nezaměstnávající žádný personál. Zahrnuje rovněž penzijní fondy, které nejsou ustaveny jako právnické osoby a které jsou řízeny společnostmi spravující penzijní fondy, pojišťovnami nebo jinými finančními institucemi (aniž jsou však zahrnuty do ročních účetních závěrek těchto institucí). Tento ukazatel však nezahrnuje počet penzijních fondů, které nejsou založeny odděleně od mateřského podniku nebo skupiny (tj. neautonomní penzijní fondy nebo systém účetní rezervy normálně vedený zaměstnavatelem jako přidružená činnost).

Kód : 11 11 1

Název : Počet podniků v členění podle právní formy

Příloha : V a VI

Definice

Počet podniků (viz proměnná 11 11 0) se člení podle právní formy.

Vazba na jiné proměnné

Počet podniků v členění podle právní formy je dalším členěním proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 2

Název : Počet podniků v členění podle velikostní skupiny předepsaného hrubého pojistného

Příloha : V

Definice

Počet podniků (viz proměnná 11 11 0) v členění podle velikostní skupiny předepsaného hrubého pojistného.

Vazba na jiné proměnné

Počet podniků v členění podle velikostní skupiny předepsaného hrubého pojistného je dalším členěním proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 3

Název : Počet podniků v členění podle velikostní skupiny hrubých technických rezerv

Příloha : V

Definice

Počet podniků (viz proměnná 11 11 0) v členění podle velikostní skupiny hrubých technických rezerv.

Vazba na jiné proměnné

Počet podniků v členění podle velikostní skupiny hrubých technických rezerv je dalším členěním proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 4

Název : Počet podniků v členění podle sídla mateřského podniku

Příloha : VI

Definice:

„Mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu čl. 1 a 2 směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983 ( 8 ), založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách, jakož i jiný podnik, který podle názoru příslušného orgánu dozoru fakticky vykonává dominantní vliv nad danou úvěrovou institucí.

Je nutné používat toto zeměpisné členění mateřských podniků: mateřský podnik umístěný v členském státě původu (sledovaný podnik lze pokládat za podnik pod tuzemskou kontrolou tohoto státu) a mateřský podnik umístěný v ostatních zemích (sledovaný podnik lze pokládat za podnik pod zahraniční kontrolou). Pobočky úvěrových institucí se sídlem v jiné než vykazující zemi nemají žádný mateřský podnik. Tyto podniky se zde nezohledňují. Koncepce vrcholné kontrolní institucionální jednotky vymezené v nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 716/2007 ( 9 ) je preferovanou koncepcí, která by se měla v nejvyšší možné míře dodržovat.

Vazba na jiné proměnné

Počet podniků v členění podle sídla mateřského podniku je součástí proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 5

Název : Počet podniků v členění podle země sídla mateřského podniku

Příloha : V

Definice

„Mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu čl. 1 odst. 1 směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách, jakož i jiný podnik, který podle názoru příslušného orgánu dozoru fakticky vykonává dominantní vliv nad pojišťovnou.

Je nutné používat toto zeměpisné členění mateřských podniků: mateřský podnik umístěný v členském státě původu (sledovaný podnik lze pokládat za podnik pod tuzemskou kontrolou tohoto státu) a mateřský podnik umístěný v ostatních zemích (sledovaný podnik lze pokládat za podnik pod zahraniční kontrolou). Jelikož vzájemné pojišťovny a pobočky pojišťoven bez sídla v členských zemích EHP nemají žádný mateřský podnik, nejsou zde tyto pojišťovny zohledněny. Koncepce vrcholné kontrolní institucionální jednotky vymezené v nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 716/2007 je preferovanou koncepcí, která by se měla v nejvyšší možné míře dodržovat.

Vazba na jiné proměnné

Počet podniků v členění podle země sídla mateřského podniku je součástí proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 6

Název : Počet podniků v členění podle velikostních skupin bilanční sumy

Příloha : VI

Definice:

Počet podniků (viz proměnná 11 11 0) se člení podle velikostních skupin bilanční sumy. V úvahu se bere bilanční suma ke konci účetního období (viz proměnná 43 30 0).

Vazba na jiné proměnné

Počet podniků v členění podle velikostních skupin bilanční sumy je dalším členěním proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 7

Název : Počet podniků v členění podle kategorie úvěrových institucí

Příloha : VI

Definice:

Počet podniků (viz proměnná 11 11 0) se člení podle kategorie úvěrových institucí takto: licencované banky, specializované úvěrové instituce, ostatní úvěrové instituce.

Vazba na jiné proměnné

Počet podniků v členění podle kategorie úvěrových institucí je dalším členěním proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 8

Název : Počet podniků v členění podle velikosti investic

Příloha : VII

Definice:

Počet podniků podle definice v proměnné 11 11 0 v členění podle velikostních skupin investic; tyto investice jsou zahrnuty v proměnných 48 10 0 nebo 48 10 4, tj. celkové finanční umístění v tržních cenách.

Vazba na jiné proměnné

Proměnná počet podniků v členění podle velikosti investic (11 11 8) je dalším členěním proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 11 9

Název : Počet podniků v členění podle velikostních skupin členů

Příloha : VII

Definice:

Počet podniků podle definice v proměnné 11 11 0 v členění podle velikostních skupin členů, tito členové jsou vymezeni v proměnné počet členů (48 70 0).

Poznámka : Počet členů je vztažen ke konci účetního období.

Vazba na jiné proměnné

Proměnná počet podniků v členění podle velikostních skupin členů (11 11 9) je dalším členěním proměnné počet podniků (11 11 0).

Kód : 11 15 0

Název : Počet společností s neautonomními penzijními fondy

Příloha : VII

Definice:

Tato proměnná zahrnuje počet podniků tvořících účetní rezervu pro vyplácení penzí svým zaměstnancům. Řízení neautonomního fondu je přidruženou činností pro tyto podniky.

Kód : 11 21 0

Název : Počet místních jednotek

Příloha : I až IV a VI

Definice

Počet místních jednotek podle definice v nařízení Rady č. 696/93 evidovaných v daném základním souboru v registru hospodářských subjektů po opravě chyb, zejména chyb v zařazení do registru. Místní jednotky je nutno zahrnout i v případě, že nemají žádné placené zaměstnance. Tento údaj by měl obsahovat všechny jednotky, které byly činné alespoň během části sledovaného období.

Kód : 11 31 0

Název : Počet činnostních jednotek

Příloha : II a IV

Definice

Počet činnostních jednotek podle definice v nařízení Rady č. 696/93 registrovaných v daném základním souboru v registru hospodářských subjektů po opravě chyb, zejména chyb v zařazení, nebo odhad, není-li tento druh jednotky registrován. Tento údaj by měl obsahovat všechny jednotky, které byly činné alespoň během části sledovaného období.

Kód : 11 41 0

Název : Celkový počet a umístění poboček v jiných zemích

Příloha : V

Definice:

Pro pobočku platí definice uvedená v článku 1 směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 (třetí směrnice o neživotním pojištění) ( 10 ) a článku 1 směrnice Rady 92/96/EHS ze dne 10. listopadu 1992 (třetí směrnice o životním pojištění) ( 11 ). Je nutno používat toto zeměpisné rozdělení počtu poboček v zahraničí: ostatní členské státy, ostatní země EHP, Švýcarsko, USA, Japonsko, ostatní třetí země (zbytek světa).

Kód : 11 41 1

Název : Celkový počet poboček v členění podle umístění v zemích mimo EHP

Příloha : VI

Definice:

„Pobočka“ je vymezena v článku 1 směrnice Rady 89/646/EHS ( 12 ) ze dne 15. prosince 1989 a podrobně popsána ve sdělení Komise o volném pohybu služeb a obecném zájmu v druhé bankovní směrnici (95/C 291/06).

Je nutno používat toto zeměpisné rozdělení počtu poboček v zahraničí: Švýcarsko, USA, Japonsko, třetí země (zbytek světa).

Poznámka : V úvahu se berou všechny aktivní pobočky v zemích mimo EHP oznámené v členském státě původu úvěrové instituce.

Kód : 11 51 0

Název : Celkový počet dceřiných společností v členění podle umístění v ostatních zemích

Příloha : VI

Definice:

„Dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik, jak je vymezen v článcích 1 a 2 směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách. Zahrnují se všechny podniky spadající do oblasti finančních služeb (podle definice v kapitole 1.3 metodické příručky pro statistiku úvěrových institucí).

Poznámka : Je nutné používat toto zeměpisné členění dceřiných podniků: ostatní členské státy, ostatní země EHP, Švýcarsko, USA, Japonsko, ostatní třetí země (zbytek světa). V úvahu se berou jenom přímé dceřiné podniky.

Kód : 11 61 0

Název : Počet penzijních systémů

Příloha : VII

Definice:

Tato proměnná zahrnuje celkový počet penzijních systémů spravovaných penzijními fondy. Penzijní plán je založen na dohodě obecně uzavírané mezi sociálními partnery, která určuje, jaké dávky důchodového zabezpečení se přiznávají a za jakých podmínek.

Kód : 11 91 0

Název : Soubor aktivních podniků v t

Příloha : IX

Definice

Počet podniků, které měly v jakékoli době během daného sledovaného období buď obrat nebo zaměstnance.

Kód : 11 92 0

Název : Počet nově vzniklých podniků v t

Příloha : IX

Definice

Počet nově vzniklých podniků evidovaných v daném základním souboru v registru hospodářských subjektů po opravě chyb. Vznikem se rozumí vytvoření kombinace výrobních činitelů s tím omezením, že do ní nejsou zapojeny žádné jiné podniky. Za vznik se nepovažuje vznik v důsledku fúze, rozdělení, vyčlenění nebo restrukturalizace skupiny podniků. Nebere se v úvahu zvýšení počtu podniků vstupem do dílčího souboru, nastane-li to jen z důvodu změny činnosti.

Kód : 11 93 0

Název : Počet zaniklých podniků v t

Příloha : IX

Definice

Počet zaniklých podniků evidovaných v daném základním souboru v registru hospodářských subjektů po opravě chyb. Zánikem se rozumí zrušení kombinace výrobních činitelů s tím omezením, že do ní nejsou zapojeny žádné jiné podniky. Počet zaniklých podniků nezahrnuje podniky vystupující ze základního souboru v důsledku zániku fúzí, převzetím, rozdělením nebo restrukturalizací skupiny podniků. Nezahrnuje také podniky vystupující z dílčího souboru jen z důvodu změny činnosti.

Kód : 11 94 1

Název : Počet podniků nově vzniklých v t-1, které přežily do t

Kód : 11 94 2

Název : Počet podniků nově vzniklých v t-2, které přežily do t

Kód : 11 94 3

Název : Počet podniků nově vzniklých v t-3, které přežily do t

Kód : 11 94 4

Název : Počet podniků nově vzniklých v t-4, které přežily do t

Kód : 11 94 5

Název : Počet podniků nově vzniklých v t-5, které přežily do t

Příloha : IX

Definice

K přežití podniků, jak se uvádí v těchto ukazatelích, dochází, pokud je podnik činný z hlediska zaměstnanosti a/nebo obratu v roce vzniku a v následujícím roce/následujících letech. Lze rozlišit dva druhy přežití:

1) Podnik, který vznikl v roce t-1, se považuje za podnik, který přežil v roce t, pokud je činný z hlediska obratu a/nebo zaměstnanosti po jakoukoli část roku t (= přežití beze změn).

2) Podnik se rovněž považuje za podnik, který přežil, pokud právní jednotka/jednotky ve vazbě přestala/y být činné, ale jejich činnost byla převzata novou právní jednotkou, která byla vytvořena výslovně za účelem převzetí výrobních činitelů daného podniku (= přežití na základě převzetí).

Kód : 12 11 0

Název : Obrat

Příloha : I až V, VII a VIII

Definice

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV a VIII nařízení (EC) č. 295/2008 kromě činností zařazených do sekce K klasifikace NACE Rev. 2 obrat obsahuje celkové částky fakturované statistickou jednotkou během sledovaného období a odpovídá tržnímu prodeji zboží nebo služeb dodaných třetím stranám. Prodej zboží zahrnuje jak statky vyrobené podnikem, tak obchodní zboží zakoupené maloobchodníkem nebo pozemky a jiný majetek držený za účelem dalšího prodeje (pokud pozemky a jiný majetek byly původně zakoupeny pro investiční účely, neměly by být zahrnuty do obratu). Poskytování služeb zahrnuje obvykle vykonání smluvně sjednaného úkolu podnikem v průběhu sjednaného období. Výnos z dlouhodobých smluv (například stavební smlouvy) by měly být uznány s odkazem na stupeň rozpracovanosti stavební činnosti a ne metodou dokončené zakázky. Zboží vyrobené pro vlastní spotřebu nebo investice by mělo být vyloučeno z obratu.

Obrat zahrnuje všechna cla a daně ze zboží nebo služeb fakturované jednotkou s výjimkou daní typu daně z přidané hodnoty (DPH). DPH podnik postupně vybírá a je jimi plně zatížen konečný spotřebitel.

Zahrnují se také všechny přirážky (doprava, balení atd.) účtované zákazníkovi, i když jsou ve faktuře uvedeny zvlášť. Snížení cen, rabaty a srážky, jakož i hodnota vráceného obalu se musí odečíst.

Výnosy zařazené v účetních závěrkách jako ostatní provozní výnosy, finanční výnosy a mimořádné výnosy podle čtvrté účetní směrnice a výnosy z užívání podnikových aktiv jinými stranami, jako např. úrok, licenční poplatky a dividendy a ostatní výnosy podle IAS/FRS se do obratu nezahrnují. Také se nezahrnují provozní dotace od vládních institucí nebo institucí Evropské unie.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy V nařízení (ES) č. 295/2008 je odpovídající název tohoto ukazatele „předepsané hrubé pojistné“. Tento ukazatel (hrubá výše sjednaného pojistného) je vymezen v článku 35 směrnice 91/674/EHS ( 13 ). Poznámka: Pro členění výsledovky (technického účtu) platí: čl. 34 položka I 1 a) směrnice 91/674/EHS pro neživotní pojištění a čl. 34 položka II 1 a) směrnice 91/674/EHS pro životní pojištění.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 je odpovídající název tohoto ukazatele „penzijní příspěvky celkem“. Tento ukazatel zahrnuje všechny penzijní příspěvky splatné během účetního období podle penzijních smluv, jako jsou všechny povinné příspěvky, ostatní pravidelné příspěvky, dobrovolné další příspěvky, obdržené finanční transfery a ostatní příspěvky.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV a VIII nařízení (ES) č. 295/2008 kromě činností zařazených do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Podle výše uvedené definice pro statistické účely obsahuje obrat účetní položku

— čistý obrat včetně jiných daní z výrobků, které mají vazbu na obrat, ale nejsou odpočitatelné.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ( 14 )a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Podle výše uvedené definice pro statistické účely obsahuje obrat účetní položky:

— výnosy z prodeje zboží a poskytování služeb (odstavec 35 IAS 18). Pokud jsou v této položce zahrnuty výnosy z úroků, dividend a licenčních poplatků, měly by se odečíst.

Vazba na jiné proměnné

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV a VIII nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

— Obrat se používá při výpočtu hodnoty produkce (12 12 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

— Obrat lze rozdělit podle činností na: obrat z i) hlavní činnosti, ii) průmyslových činností, iii) obchodních činností nákupu a dalšího prodeje a zprostředkovatelských činností, iv) zprostředkovatelských činností, v) ostatních činností v oblasti služeb (18 11 0 až 18 16 0).

— Obrat lze rozdělit podle typu produktů: členění obratu podle produktů (18 21 0)

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy V nařízení (ES) č. 295/2008 se předepsané hrubé pojistné (12 11 0) počítá takto:

předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1)

+ přijaté zajistné (12 11 2).

Předepsané hrubé pojistné se používá při výpočtu hrubého zaslouženého pojistného (32 11 0) a dalších souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 se obrat (penzijní příspěvky celkem) počítá takto:

penzijní příspěvky splatné od členů (48 00 1)

+ penzijní příspěvky splatné od zaměstnavatelů (48 00 2)

+ výnosy z převodů (48 00 3)

+ ostatní penzijní příspěvky (48 00 4);

nebo:

penzijní příspěvky pro systémy dávek (48 00 5)

+ penzijní příspěvky pro příspěvkové systémy (48 00 6)

+ penzijní příspěvky pro hybridní systémy (48 00 7).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VIII nařízení (ES) č. 295/2008 se obrat dále člení podle produktu a bydliště zákazníka.

Kód : 12 11 1

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS. Zohledňuje se pouze přímé pojistné.

Poznámka

Pro členění výsledovky (technického účtu) platí: čl. 34 položka I 1 a) směrnice 91/674/EHS pro neživotní pojištění a čl. 34 položka II 1 a) směrnice 91/674/EHS pro životní pojištění.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1)

+ přijaté zajistné (12 11 2)

= předepsané hrubé pojistné (12 11 0).

Kód : 12 11 2

Název : Přijaté zajistné

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – přijaté zajistné je zahrnuto v technické části výsledovky. Zahrnuje pouze přijaté pojistné z titulu aktivního zajištění.

Poznámka

Pro členění výsledovky (technického účtu) platí: čl. 34 položka I 1 a) směrnice 91/674/EHS pro neživotní pojištění a čl. 34 položka II 1 a) směrnice 91/674/EHS pro životní pojištění.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1)

+ přijaté zajistné (12 11 2)

= předepsané hrubé pojistné (12 11 0).

Kód : 12 11 3

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, individuální pojistné

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, individuální pojistné je zahrnuto v technické části výsledovky.

Poznámka

Pro členění individuálního pojistného: článek 63 směrnice 91/674/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, individuální pojistné (12 11 3)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné na základě skupinových smluv (12 11 4)

= předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1).

Kód : 12 11 4

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné na základě skupinových smluv

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné na základě skupinových smluv je zahrnuto v technické části výsledovky.

Poznámka

Pro členění pojistného na základě skupinových smluv: článek 63 směrnice 91/674/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, individuální pojistné (12 11 3)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné na základě skupinových smluv (12 11 4)

= předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1).

Kód : 12 11 5

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, periodické pojistné

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, periodické pojistné je zahrnuto v technické části výsledovky.

Poznámka

Pro členění periodického pojistného: článek 63 směrnice 91/674/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, periodické pojistné (12 11 5)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, jednorázové pojistné (12 11 6)

= předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1).

Kód : 12 11 6

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, jednorázové pojistné

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, jednorázové pojistné je zahrnuto v technické části výsledovky.

Poznámka

Pro členění jednorázového pojistného: článek 63 směrnice 91/674/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, periodické pojistné (12 11 5)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, jednorázové pojistné (12 11 6)

= předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1).

Kód : 12 11 7

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv bez podílu na zisku

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv bez podílu na zisku je zahrnuto v technické části výsledovky.

Poznámka

Pro členění pojistného ze smluv bez podílu na zisku: článek 63 směrnice 91/674/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv bez podílu na zisku (12 11 7)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv s podílem na zisku (12 11 8)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv, kde investiční riziko nesou pojistníci (12 11 9)

= předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1).

Kód : 12 11 8

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv s podílem na zisku

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv s podílem na zisku je zahrnuto v technické části výsledovky.

Poznámka

Pro členění pojistného ze smluv s podílem na zisku: článek 63 směrnice 91/674/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv bez podílu na zisku (12 11 7)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv s podílem na zisku (12 11 8)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv, kde investiční riziko nesou pojistníci (12 11 9)

= předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1).

Kód : 12 11 9

Název : Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv, kde investiční riziko nesou pojistníci

Příloha : V

Definice:

Článek 35 směrnice Rady 91/674/EHS – předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv, kde investiční riziko nesou pojistníci, je zahrnuto v technické části výsledovky.

Poznámka:

Pro členění pojistného ze smluv, kde investiční riziko nesou pojistníci: článek 63 směrnice 91/674/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv bez podílu na zisku (12 11 7)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv s podílem na zisku (12 11 8)

+ předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění, pojistné ze smluv, kde investiční riziko nesou pojistníci (12 11 9)

= předepsané hrubé pojistné v přímém pojištění (12 11 1).

Kód : 12 12 0

Název : Hodnota produkce

Příloha : I až IV, VI a VII

Definice

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Hodnotou produkce se rozumí hodnota jednotkou skutečně vyrobené a prodané produkce, včetně změny stavu zásob a včetně hodnoty prodaného zboží a služeb.

Hodnota produkce se vymezuje jako obrat nebo výnosy z prodeje zboží a poskytování služeb, plus nebo minus změna stavu zásob hotových výrobků, nedokončená produkce a zboží a služby nakoupené za účelem prodeje, minus nákup zboží a služeb určených k prodeji (pouze zboží a služby prodané během sledovaného období a bez nákladů na skladování a dopravu zboží nakoupeného za účelem prodeje), plus aktivovaná produkce, plus jiné (provozní a mimořádné) výnosy (bez dotací). Výnosy a náklady zařazené v účetních závěrkách jako finanční nebo jako výnosy v podobě úroků a dividend se do hodnoty produkce nezahrnují. Do nákupů zboží a služeb určených k prodeji se zahrnuje nákup služeb uskutečněný za účelem poskytování těchto služeb třetím stranám v nezměněném stavu.

Poznámka : Aktivovaná produkce zahrnuje veškerou vlastní produkci, kterou si výrobci ponechají jako investici. Ta zahrnuje výrobu dlouhodobých hmotných (budovy atd.) i nehmotných aktiv (vývoj programového vybavení atd.). Aktivovanou vlastní produkcí se rozumí neprodaná produkce a oceňuje se v hodnotě výrobních nákladů. Je třeba vzít v úvahu, že se tato dlouhodobá aktiva zahrnují také do investic.

Poznámka : Ostatní (provozní a mimořádné) výnosy jsou položkou v podnikovém účetnictví. Obsah této položky se může mezi sektory a s časem různit, a proto jej není možné přesně vymezit pro statistické účely.

Pro statistiky činností obsažených ve skupinách 65.1 a 65.2 klasifikace NACE Rev. 2 se hodnota produkce vymezuje jako hrubé zasloužené pojistné plus celkové výnosy z portfoliových investic plus jiné vyprodukované služby minus hrubé náklady na pojistná plnění, bez nákladů na likvidaci pojistných událostí plus kapitálové zisky a rezervy.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VI nařízení (ES) č. 295/2008 se hodnota produkce vymezuje jako výnosy z úroků a podobné výnosy minus náklady na úroky a podobné náklady plus výnosy z poplatků a provizí plus výnosy z akcií a podobných cenných papírů s proměnlivým výnosem plus čistý zisk nebo ztráta z finančních operací plus ostatní provozní výnosy.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 se hodnota produkce vymezuje jako obrat minus vyplacené pojistné plus výnosy z finančního umístění, plus ostatní výnosy plus vzniklé pojistné nároky minus vyplacené penze celkem minus změna čisté výše technických rezerv.

Pro podniky třídy 64.11 klasifikace NACE Rev. 2 (centrální banky) se hodnota produkce definuje jako výnosy z úroků a podobné výnosy minus náklady na úroky a podobné náklady plus výnosy z poplatků a provizí plus výnosy z akcií a ostatních cenných papírů s proměnlivým výnosem plus čistý zisk nebo ztráta z finančních operací plus ostatní provozní výnosy.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Složky hodnoty produkce jsou zahrnuty do těchto účetních položek:

— čistý obrat,

— součást položky ostatní provozní výnosy – bez dotací,

— součást položky mimořádné výnosy – bez dotací,

— změna stavu zásob výrobků a nedokončené výroby,

— součást položky suroviny a materiál týkající se nákupů a změny stavu zásob zboží určeného k dalšímu prodeji,

— aktivace výkonů vlastní výroby.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Složky hodnoty produkce jsou zahrnuty do těchto účetních položek (metoda podle funkce nákladů):

— výnosy z prodeje zboží a poskytování služeb, výnosy z licenčních poplatků (bez výnosů z úroků a dividend, pokud jsou zahrnuty do výnosů),

— ostatní provozní výnosy – bez dotací,

— + změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby,

— - součást spotřeby materiálu a surovin týkající se nákupů a změny stavu zásob zboží určeného k dalšímu prodeji,

— + aktivace výkonů vlastní výroby (zahrnuté v ostatních provozních výnosech).

Složky hodnoty produkce jsou zahrnuty do těchto účetních položek (metoda podle druhu nákladů):

— výnosy z prodeje zboží a poskytování služeb, výnosy z licenčních poplatků (bez výnosů z úroků a dividend, pokud jsou zahrnuty do výnosů),

— ostatní provozní výnosy – bez dotací,

— - náklady na prodej bez odpisů a amortizace,

— + ostatní aktivované výkony (zahrnuté v ostatních provozních výnosech).

Vazba na jiné proměnné

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2 je hodnota produkce založena na těchto položkách:

obrat (12 11 0)

+/- změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby vyrobených jednotkou (13 21 3)

+/- změna stavu zásob zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu (13 21 1)

- nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu (13 12 0)

+ aktivovaná produkce

+ ostatní provozní výnosy (bez dotací).

Hodnota produkce slouží pro výpočet položky přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele (12 15 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

Pro statistiky činností obsažených ve skupinách 65.1 a 65.2 klasifikace NACE Rev. 2 se hodnota produkce počítá takto:

U životního pojištění:

předepsané hrubé pojistné (12 11 0)

+ změna hrubé výše rezervy na pojistné jiných období (32 11 2)

+ výnosy z finančního umístění (32 22 0)

- použití opravných položek k finančnímu umístění (32 71 5)

- zisky z realizace finančního umístění (32 71 6)

- výnosy z majetkových účastí (32 71 1)

+ [(celková výše hrubých technických rezerv (37 30 0) – celkové technické rezervy, očištěné (37 30 1)) / celkové technické rezervy, očištěné (37 30 1)] × (výnosy z finančního umístění (32 22 0) – použití opravných položek k finančnímu umístění (32 71 5) – zisky z realizace finančního umístění (32 71 6) – výnosy z majetkových účastí (32 71 1))

+ ostatní technické výnosy, čisté (32 16 1)

+ ostatní výnosy (32 46 0)

- hrubá výše pojistných plnění (32 13 1)

- změna hrubé výše rezervy na nevyřízené pojistné události (32 13 4)

+ externí a interní náklady na likvidaci pojistných událostí (32 61 5)

+ zisky z realizace finančního umístění (32 71 6)

+ nerealizované přírůstky hodnoty finančního umístění (32 23 0)

- ztráty z realizace finančního umístění (32 72 3)

- nerealizované úbytky hodnoty finančního umístění (32 28 0)

- změna hrubé výše rezervy pojistného životních pojištění (32 25 0)

- pojistné bonusy a slevy, očištěné (32 16 3)

- změna fondu pro budoucí přidělení (část 32 29 0)

- změny čisté výše ostatních technických rezerv, jinde neuvedené (32 16 2).

U neživotního pojištění a zajištění:

předepsané hrubé pojistné (12 11 0)

+ změna hrubé výše rezervy na pojistné jiných období (32 11 2)

+ výnosy z finančního umístění (32 42 0)

- použití opravných položek k finančnímu umístění (32 71 5)

- zisky z realizace finančního umístění (32 71 6)

- výnosy z majetkových účastí (32 71 1)

+ [(celková výše hrubých technických rezerv (37 30 0) – celková čistá výše technických rezerv (37 30 1)) / celkové čistá výše technických rezerv (37 30 1)] × (výnosy z finančního umístění (32 42 0) – opravné položky k finančnímu umístění (32 71 5) – zisky z realizace finančního umístění (32 71 6) – výnosy z majetkových účastí (32 71 1))

+ ostatní technické výnosy, čisté (32 16 1)

+ ostatní výnosy (32 46 0)

- hrubá výše pojistných plnění (32 13 1)

- změna hrubé výše rezervy na nevyřízené pojistné události (32 13 4)

+ externí a interní náklady na likvidaci pojistných událostí (32 61 5)

+ zisky z realizace finančního umístění (32 71 6)

- ztráty z realizace finančního umístění (32 72 3)

- pojistné bonusy a slevy, očištěné (32 16 3)

- změna vyrovnávací rezervy (32 15 0)

- změny čisté výše ostatních technických rezerv, jinde neuvedené (32 16 2).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VI nařízení (ES) č. 295/2008 se hodnota produkce počítá takto:

výnosy z úroků a podobné výnosy (42 11 0)

- náklady na úroky a podobné náklady (42 12 0)

+ výnosy z poplatků a provizí (42 14 0)

+ výnosy z akcií a ostatních cenných papírů s proměnlivým výnosem (42 13 1)

+ čistý zisk nebo ztráta z finančních operací (42 20 0)

+ ostatní provozní výnosy (42 31 0).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 se hodnota produkce počítá takto:

obrat (12 11 0)

- splatné pojistné prémie (48 05 0)

+ výnosy z finančního umístění (48 01 0)

+ ostatní příjmy (48 02 2)

+ vzniklé pojistné nároky (48 02 1)

- celkové výdaje na penze (48 03 0)

- změna čisté výše technických rezerv (48 04 0).

Kód : 12 13 0

Název : Hrubé obchodní rozpětí

Příloha : II až IV

Definice

Odpovídá výnosu z činnosti v oblasti nákupu a dalšího prodeje v nezměněném stavu. Počítá se z obratu, nákupu a změn stavu zásob výrobků a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu.

V obratu, nákupu a změnách stavu výrobků a služeb určených k prodeji jsou zahrnuty prodej, nákup a změna stavu služeb určených k prodeji třetím stranám v nezměněném stavu.

Nazývá se také hrubá obchodní marže.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Tyto údaje se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou součástí položek čistý obrat a suroviny a materiál v účetních závěrkách podle čtvrté účetní směrnice (78/660).

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Tyto údaje se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. V metodě podle druhu nákladů jsou součástí položek výnosy a spotřeba materiálu a surovin. V metodě podle funkce nákladů jsou součástí položek výnosy a náklady na prodej.

Vazba na jiné proměnné

Hrubé obchodní rozpětí závisí na těchto položkách:

obrat z obchodních činností (nákup a prodej) (18 16 0)

- nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu (13 12 0)

+/- změna stavu zásob zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu (13 21 1)

— hrubé obchodní rozpětí je součástí položky hodnota produkce (12 12 0).

Kód : 12 15 0

Název : Přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele

Příloha : I až IV, VI a VII

Definice

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2 přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele je hrubý výnos z provozní činnosti po očištění o provozní dotace a nepřímé daně.

Lze ji vypočítat z obratu, plus aktivovaná produkce, plus ostatní provozní výnosy (včetně provozních dotací), plus nebo minus změna stavu zásob, minus nákup zboží a služeb, minus ostatní daně z výrobků, které mají vazbu na obrat, ale nejsou odpočitatelné, minus cla a daně, které mají vazbu na výrobu. Cla a daně, které mají vazbu na výrobu, jsou povinné nevratné platby v penězích nebo naturální dávky, které vybírají orgány vlád členských států nebo orgány Evropské unie z výroby a dovozu výrobků a služeb, zaměstnávání pracovní síly, vlastnictví nebo používání pozemků, budov a jiných aktiv používaných pro výrobu, a to bez ohledu na objem nebo hodnotu vyrobených nebo prodaných výrobků a služeb. Nebo ji lze vypočítat z hrubého provozního přebytku plus osobní náklady.

Výnosy a náklady zařazené jako finanční v účetních závěrkách podle čtvrté účetní směrnice (78/660) se do přidané hodnoty nezapočítávají. Výnosy a náklady zařazené jako výnos z úroků, výnos z dividend, kurzový přínos vznikající z přijatých půjček v cizí měně ve vztahu k úrokovým nákladům, zisky z umoření a zániku závazků nebo finanční náklady podle nařízení Komise (ES) č. 1725/2003 se do přidané hodnoty nezahrnují.

Přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele se počítá jako „hrubá“, jelikož opravné položky (jako jsou odpisy a ztráty ze snížení hodnoty) se neodečítají.

Pro statistiky činností obsažených ve skupinách 65.1 a 65.2 klasifikace NACE Rev. 2 se přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele vymezuje jako hodnota produkce minus hrubá hodnota přijatých zajišťovacích služeb minus provize minus ostatní externí náklady na nákup zboží a služeb.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VI nařízení (ES) č. 295/2008 se přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele vymezuje jako hodnota produkce minus nákup výrobků a služeb celkem.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 se přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele vymezuje jako hodnota produkce minus nákup výrobků a služeb celkem.

Pro podniky třídy 64.11 klasifikace NACE Rev. 2 se přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele vymezuje jako hodnota produkce minus nákup výrobků a služeb celkem.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Přidanou hodnotu v nákladech na výrobní činitele lze vypočítat přímo z těchto účetních položek:

— čistý obrat,

— změna stavu zásob výrobků a nedokončené výroby,

— aktivace výkonů vlastní výroby

— suroviny a materiál,

— ostatní externí náklady,

— ostatní provozní náklady,

— ostatní provozní výnosy,

— mimořádné náklady,

— mimořádné výnosy.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Přidanou hodnotu v nákladech na výrobní činitele lze vypočítat přímo z těchto účetních položek pomocí metody podle druhu nákladů:

výnosy (bez výnosů z úroků a dividend, pokud jsou zahrnuty do výnosů)

+/- změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby

- spotřeba materiálu a surovin

- ostatní náklady

+ ostatní provozní výnosy.

Přidanou hodnotu v nákladech na výrobní činitele lze vypočítat přímo z těchto účetních položek pomocí metody podle funkce nákladů:

výnosy (bez výnosů z úroků a dividend, pokud jsou zahrnuty do výnosů)

- náklady na prodej (bez nákladů na zaměstnanecké požitky, odpisů a amortizace)

- odbytové náklady (bez nákladů na zaměstnanecké požitky)

- správní náklady (bez nákladů na zaměstnanecké požitky)

- ostatní náklady

+ ostatní provozní výnosy.

Vazba na jiné proměnné

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele je založena na těchto položkách:

obrat (12 11 0)

+/- změna stavu zásob výrobků a služeb (13 21 0)

+ aktivovaná produkce

+ ostatní provozní výnosy

- nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0)

- ostatní daně z výrobků, které mají vazbu na obrat, ale nejsou odpočitatelné

- cla a daně, které mají vazbu na výrobu.

— Přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele se používá pro výpočet položky hrubý provozní přebytek (12 17 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

Pro statistiky činností obsažených ve skupinách 65.1 a 65.2 klasifikace NACE Rev. 2 se přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele počítá takto:

hodnota produkce (12 12 0)

- nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VI nařízení (ES) č. 295/2008 se přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele počítá takto:

hodnota produkce (12 12 0)

- nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 se přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele počítá takto:

hodnota produkce (12 12 0)

- nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0).

Kód : 12 17 0

Název : Hrubý provozní přebytek

Příloha : I až IV

Definice

Hrubý provozní přebytek je přebytek vytvořený provozními činnostmi po uhrazení vkladu práce jako výrobního činitele. Lze ho vypočítat z přidané hodnoty v nákladech na výrobní činitele minus osobní náklady. Je to zůstatek, který má jednotka k dispozici a který jí umožňuje zaplatit splátky věřitelům, zaplatit daně a později financovat veškeré své investice nebo jejich část.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Hrubý provozní přebytek je možné vypočítat z těchto účetních položek:

čistý obrat,

— změna stavu zásob výrobků a nedokončené výroby,

— aktivace výkonů vlastní výroby,

— suroviny a materiál,

— ostatní externí náklady,

— ostatní provozní náklady,

— ostatní provozní výnosy,

— mimořádné náklady,

— mimořádné výnosy,

— osobní náklady.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Hrubý provozní přebytek lze vypočítat přímo z těchto účetních položek pomocí metody podle druhu nákladů:

— výnosy (bez výnosů z úroků a dividend, pokud jsou zahrnuty do výnosů),

— +/- změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby,

— - spotřeba materiálu a surovin,

— - ostatní náklady,

— + ostatní provozní výnosy,

— - náklady na zaměstnanecké požitky.

Hrubý provozní přebytek lze vypočítat přímo z těchto účetních položek pomocí metody podle funkce nákladů:

— výnosy (bez výnosů z úroků a dividend, pokud jsou zahrnuty do výnosů)

— - náklady na prodej (bez odpisů a amortizace)

— - odbytové náklady (bez odpisů a amortizace)

— - správní náklady (bez odpisů a amortizace)

— - ostatní náklady (bez odpisů a amortizace)

— + ostatní provozní výnosy.

Vazba na jiné proměnné

Hrubý provozní přebytek je založen na těchto položkách:

přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele (12 15 0)

- osobní náklady (13 31 0).

Kód : 13 11 0

Název : Nákup výrobků a služeb celkem

Příloha : I až IV, VI a VII

Definice

Nákup výrobků a služeb zahrnuje hodnotu všech výrobků a služeb koupených během účetního období určených k dalšímu prodeji nebo pro spotřebu ve výrobním procesu, bez dlouhodobých aktiv, jejichž spotřeba se eviduje jako spotřeba dlouhodobých aktiv. Dané výrobky a služby mohou být buď znovu prodány (ve změněném nebo nezměněném stavu), zcela spotřebovány ve výrobním procesu, nebo uloženy do zásob.

Do tohoto nákupu se zahrnují suroviny a materiál, které přímo vstupují do vyráběné produkce (suroviny, polotovary, součásti), plus neaktivované drobné nástroje a zařízení. Zahrnuje se sem také hodnota pomocného materiálu (maziva, voda, obaly, materiál pro údržbu a opravy, kancelářské potřeby) a energetické produkty. Tato proměnná zahrnuje také nákup surovin a materiálu, z nichž jednotka vyrábí dlouhodobá aktiva.

Služby, za které se platilo během sledovaného období, se rovněž zahrnují, a to bez ohledu na to, zda jsou průmyslové nebo ne. V tomto údaji jsou zahrnuty platby za všechnu práci vykonanou třetími stranami pro jednotku včetně běžných oprav a údržby, montážních prací a technických studií. Částky placené za montáž dlouhodobých aktiv a hodnota aktivované produkce se nezahrnují.

Zahrnují se rovněž platby za neprůmyslové služby, jako poplatky za právní a účetnické úkony, za patenty a licence (nejsou-li tyto aktivovány), pojistné, náklady na zasedání akcionářů a představenstev, příspěvky podnikatelským a profesním sdružením, poštovní poplatky, poplatky za telefon, za elektronické spoje, za telegraf a fax, za služby nákladní a osobní dopravy, náklady na reklamu, provize (pokud nejsou zahrnuty do mezd a platů), nájemné, bankovní poplatky (vyjma plateb úroků) a platby za všechny obchodní služby poskytnuté třetími stranami. Zahrnují se služby, které jednotka přeměnila a aktivovala jako aktivovanou produkci.

Náklady zařazené jako finanční náklady nebo jako výnosy v podobě úroků a dividend se do nákupu výrobků a služeb celkem nezahrnují.

Nákup výrobků a služeb se oceňuje v kupní ceně, tj. ceně, kterou kupující skutečně platí za produkty, včetně veškerých daní z produktů minus subvence na produkty, avšak bez daní typu daně z přidané hodnoty.

Žádné další daně a cla z výrobků se tedy od ocenění nákupu zboží a služeb neodečítají. Daně z výroby se ocenění těchto nákupů netýkají.

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2 se náklady zařazené v účetních závěrkách jako finanční náklady do nákupu výrobků a služeb celkem nezahrnují.

Pro statistiky činností obsažených ve skupinách 65.1 a 65.2 klasifikace NACE Rev. 2 se nákup výrobků a služeb celkem vymezuje jako hrubá hodnota přijatých zajišťovacích služeb plus celkový objem provizí, jak je uvedeno v článku 64 směrnice Rady 91/674, plus ostatní externí náklady na nákup zboží a služeb (bez osobních nákladů).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VI nařízení (ES) č. 295/2008 se nákup výrobků a služeb celkem vymezuje jako náklady na poplatky a provize plus ostatní správní náklady plus ostatní provozní náklady.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Nákup zboží a služeb lze vypočítat z těchto účetních položek:

— suroviny a materiál (před započítáním změny stavu zásob výrobků a služeb),

— ostatní externí náklady (před započítáním změny stavu zásob výrobků a služeb),

— část ostatních provozních nákladů – část zde zahrnutá se týká plateb za výrobky a služby, které nejsou zahrnuty do výše uvedených dvou položek (suroviny a materiál a ostatní externí náklady). Část, která zde není zahrnuta, se týká platby daní z výroby.

— mimořádné náklady.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Nákup výrobků a služeb lze vypočítat z těchto účetních položek pomocí metody podle druhu nákladů:

— spotřeba materiálů a surovin,

— ostatní náklady (před započítáním změny stavu zásob výrobků a služeb).

Nákup výrobků a služeb lze vypočítat z těchto účetních položek pomocí metody podle funkce nákladů:

— náklady na prodej (před započítáním změny stavu zásob výrobků a služeb a bez nákladů na zaměstnanecké požitky, odpisů a amortizace),

— odbytové náklady (dosažené v průběhu účetního období a bez nákladů na zaměstnanecké požitky, odpisů a amortizace),

— správní náklady (dosažené v průběhu účetního období a bez nákladů na zaměstnanecké požitky, odpisů a amortizace),

— ostatní náklady.

Vazba na jiné proměnné

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2 se nákup výrobků a služeb celkem používá pro výpočet přidané hodnoty v nákladech na výrobní činitele (12 15 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

Řada položek zahrnutých do nákupu výrobků a služeb celkem se vede odděleně:

— nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu (13 12 0),

— platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur (13 13 1),

— platby za dlouhodobý nájem a operativní leasing výrobků (13 41 1),

— nákup energetických produktů (20 11 0).

Pro statistiky činností obsažených ve skupinách 65.1 a 65.2 klasifikace NACE Rev. 2 se nákup výrobků a služeb celkem počítá takto:

U životního pojištění:

zůstatková částka zajištění (32 18 0)

+ [(celkové hrubé technické rezervy (37 30 0) – celkové technické rezervy, očištěné (37 30 1)) / celkové technické rezervy, očištěné (37 30 1)] × (výnosy z finančního umístění (32 22 0) – použití opravných položek k finančnímu umístění (32 71 5) – zisky z realizace finančního umístění (32 71 6) – výnosy z majetkových účastí (32 71 1))

+ poplatky a provize (32 61 1)

+ externí náklady na nákup zboží a služeb (32 61 4).

U neživotního pojištění a zajištění:

zůstatková částka zajištění (32 18 0)

+ [(celkové hrubé technické rezervy (37 30 0) – celkové technické rezervy, očištěné (37 30 1)) / celkové technické rezervy, očištěné (37 30 1)] × (výnosy z finančního umístění (32 42 0) – použití opravných položek k finančnímu umístění (32 71 5) – zisky z realizace finančního umístění (32 71 6) – výnosy z majetkových účastí (32 71 1))

+ poplatky a provize (32 61 1)

+ externí náklady na nákup zboží a služeb (32 61 4).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VI nařízení (ES) č. 295/2008 se nákup výrobků a služeb celkem počítá takto:

náklady na poplatky a provize (42 15 0)

+ ostatní správní náklady (42 32 2)

+ ostatní provozní náklady (42 33 0).

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 přílohy VII nařízení (ES) č. 295/2008 se proměnná nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0) používá při výpočtu proměnné celkové provozní výdaje (48 06 0).

Kód : 13 12 0

Název : Nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu

Příloha : I až IV

Definice

Nákup zboží a služeb určených k prodeji je nákup za účelem prodeje třetím stranám v nezměněném stavu. Zahrnuje také nákup služeb prostřednictvím společností fakturujících služby, tj. společností, jejichž obrat se neskládá jenom z poplatků za služby samotné agentury účtovaných za transakci se službami (jako v případě realitních kanceláří), nýbrž i ze skutečné částky zahrnuté do transakce se službami, například nákup dopravy cestovními agenturami. Hodnota zboží a služeb, které se prodávají třetím stranám na základě provize, se vylučuje, protože toto zboží agentura přijímající provizi ani nenakupuje, ani neprodává.

Odkaz na služby určené k dalšímu prodeji tady znamená, že takové služby jsou produkcí pocházející z činností v oblasti služeb, práva používat předem stanovené služby nebo fyzická podpora služeb. Nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu se oceňuje v nákupní ceně bez odpočitatelné DPH a ostatních odpočitatelných daní přímo spojených s obratem. Žádné další daně a cla z výrobků se tedy od ocenění nákupu zboží a služeb neodečítají.

Daně z výroby se ocenění těchto nákupů netýkají.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu se v účetních závěrkách neuvádí odděleně. Je součástí těchto položek:

— suroviny a materiál,

— ostatní externí náklady,

— ostatní provozní náklady.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu se v účetních závěrkách neuvádí odděleně. Je součástí těchto účetních položek pomocí metody podle druhu nákladů:

— spotřeba materiálu a surovin (před započítáním změny stavu zásob výrobků a služeb),

— ostatní náklady.

Nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu se v účetních závěrkách neuvádí odděleně. Je součástí těchto účetních položek pomocí metody podle funkce nákladů:

— náklady na prodej (před započítáním změny stavu zásob výrobků a služeb a bez nákladů na zaměstnanecké požitky, odpisů a amortizace),

— ostatní náklady.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást položky nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0)

— Nákup zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu se používá pro výpočet položek hrubé obchodní rozpětí (12 13 0) a hodnota produkce (12 12 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

Kód : 13 13 1

Název : Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur

Příloha : I až IV

Definice

V tomto údaji jsou zahrnuty platby zprostředkovatelským agenturám a podobným organizacím, které dodávají pracovníky do podniků zákazníků na dobu určitou za účelem doplnění nebo dočasného nahrazení zaměstnanců zákazníka, kdy poskytované osoby jsou zaměstnanci jednotky poskytující služby dočasné výpomoci. Tyto agentury a organizace však nezajišťují přímý dohled nad svými zaměstnanci na pracovištích zákazníků. Zahrnují se jenom platby za nájem pracovních sil bez vazby na poskytnutí konkrétní průmyslové nebo jiné neprůmyslové služby.

Vazba na účetní závěrky

Pro statistiky činností vymezených v oddíle 3 příloh I až IV nařízení (ES) č. 295/2008 s výjimkou podniků s činností zařazenou do sekce K klasifikace NACE Rev. 2

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou částí položek ostatní externí náklady a ostatní provozní náklady.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou součástí položky ostatní náklady nebo položky spotřeba materiálu a surovin (v některých případech, pokud se zaměstnanci najatí od zprostředkovatelských agentur působí v oblasti výrobních činností) pomocí metody podle druhu nákladů.

Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou součástí položek náklady na prodej, odbytové náklady, správní náklady a/nebo ostatní náklady pomocí metody podle funkce nákladů.

Pro statistiky činností obsažených ve skupinách 65.1 a 65.2 klasifikace NACE Rev. 2

Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně, jak je uvedeno v čl. 34 položce III 16 směrnice Rady 91/674/EHS.

Pro statistiky činností úvěrových institucí zahrnutých do tříd 64.19 a 64.92 klasifikace NACE Rev. 2

Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur se v ostatních správních nákladech neuvádějí odděleně podle čl. 27 položky 8 b) a čl. 28 položky A 4 b) směrnice 86/635/EHS.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást položky nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0).

Kód : 13 21 0

Název : Změna stavu zásob výrobků a služeb

Příloha : III

Definice

Změna stavu zásob (kladná nebo záporná) je rozdíl mezi hodnotou stavu zásob na konci a začátku sledovaného období. Lze ji měřit hodnotou přírůstků zásob, minus hodnota úbytků zásob a hodnota opakovaných mank a škod na zásobách. Zásoby se evidují v kupních cenách bez DPH, nakupují-li se od jiné jednotky; jinak se oceňují ve výrobních nákladech.

Stavy zásob (a změnu stavu zásob) lze členit takto:

— stav zásob hotových výrobků,

— stav zásob nedokončené výroby,

— stav zásob zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu,

— stav zásob materiálu a surovin.

Zahrnují se stavy zásob hotových výrobků nebo nedokončených výrobků, které jednotka vyrobila a ještě neprodala. Tyto výrobky zahrnují nedokončenou výrobu, která patří jednotce, i když jsou dané výrobky v držení třetí strany. Výrobky, které patří třetí straně a jsou v držení jednotky, se vylučují.

Zahrnují se stavy zásob zboží a služeb určených výhradně k prodeji v nezměněném stavu. Zásoby výrobků a služeb, které se poskytují třetím stranám na základě provize, se neuvádějí. Obchodní zboží skladované v podnicích služeb může zahrnovat výrobky (průmyslová zařízení v případě smluv o dodávkách na klíč nebo budovy v případě investičního podnikání ve stavebnictví atd.), jakož i služby (právo používat prostory na reklamu, doprava, ubytování atd.).

Vedou-li se služby ve stavu zásob, rozumí se těmito službami produkce činností v oblasti služeb, práva používat předem stanovené služby nebo fyzické podpory služeb.

Zahrnují se také stavy zásob surovin a pomocného materiálu, polotovarů, komponentů, energie, neaktivovaných drobných nástrojů a služeb, které patří jednotce.

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Změny stavu zásob výrobků a služeb lze vypočítat z těchto položek:

změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby,

součást položky suroviny a materiál,

součást položky ostatní externí náklady,

součást položky ostatní provozní náklady.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Změny stavu zásob výrobků a služeb lze vypočítat z těchto položek výsledovky podle druhu nákladů:

změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby,

součást spotřeby materiálu a surovin,

součást ostatních nákladů.

Změny stavu zásob výrobků a služeb lze vypočítat z těchto položek výsledovky podle funkce nákladů:

součást nákladů na prodej,

součást odbytových nákladů,

součást správních nákladů,

součást ostatních nákladů.

Vazba na jiné proměnné

— Změna stavu zásob výrobků a služeb se používá pro výpočet položky přidaná hodnota v nákladech na výrobní činitele (12 15 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

— Změnu stavu zásob výrobků a služeb lze rozdělit podle druhu zásob na tyto položky: i) změna stavu zásob zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu (13 21 1), ii) změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby vyrobených jednotkou (13 21 3) a iii) změna stavu zásob materiálu a surovin.

Kód : 13 21 1

Název : Změna stavu zásob zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu

Příloha : III

Definice

Touto proměnnou se rozumí změna stavu zásob v kupních cenách bez DPH mezi koncem a začátkem sledovaného období. Změnu stavu zásob lze měřit v hodnotě přírůstků zásob obchodního zboží minus hodnota úbytků zásob a hodnota opakovaných mank a škod na zásobách.

Do těchto zásob se zahrnují výrobky a služby určené výhradně k prodeji v nezměněném stavu. Zásoby výrobků a služeb, které se poskytují třetím stranám na základě provize, se neuvádějí.

Obchodní zboží skladované v podnicích služeb může zahrnovat výrobky (průmyslová zařízení v případě smluv o dodávkách na klíč nebo budovy v případě investičního podnikání ve stavebnictví atd.), jakož i služby (právo používat prostory na reklamu, doprava, ubytování atd.).

Vedou-li se služby ve stavu zásob, rozumí se těmito službami produkce činností v oblasti služeb, práva používat předem stanovené služby nebo fyzické podpory služeb.

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Změna stavu zásob zboží určeného k prodeji v nezměněném stavu se v účetních závěrkách neuvádí odděleně. Tyto zásoby jsou součástí položek suroviny a materiál, ostatní externí náklady a ostatní provozní náklady.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Změny stavu zásob zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou součástí položky spotřeba materiálu a surovin a položky ostatní náklady ve výsledovce podle druhu nákladů.

Změny stavu zásob zboží a služeb určených k prodeji v nezměněném stavu se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou součástí položky náklady na prodej a položky ostatní náklady ve výsledovce podle funkce nákladů.

Vazba na jiné proměnné

— Změna stavu zásob zboží určeného k prodeji v nezměněném stavu se používá při výpočtu položek hrubé obchodní rozpětí (12 13 0) a hodnota produkce (12 12 0) a ostatních souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

— Jde o součást položky změna stavu zásob výrobků a služeb (13 21 0).

Kód : 13 21 3

Název : Změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby vyrobených jednotkou

Příloha : II a IV

Definice

Touto proměnnou se rozumí změna hodnoty stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby, které jednotka vyrobila a ještě neprodala, mezi prvním a posledním dnem sledovaného období.

Tyto výrobky zahrnují nedokončenou výrobu, která patří jednotce, i když jsou dané výrobky v držení třetí strany. Výrobky, které patří třetí straně a jsou v držení jednotky, se vylučují.

Stavy zásob se oceňují ve výrobních nákladech a oceňují se před úpravami hodnoty (např. odpisy).

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby se vede v účetních závěrkách pod položkou změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby se vede ve výsledovce podle druhu nákladů pod položkou změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby.

Změny stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby jsou součástí položky náklady na prodej ve výsledovce podle funkce nákladů.

Vazba na jiné proměnné

— Změna stavu zásob hotových výrobků a nedokončené výroby vyrobených jednotkou se používá při výpočtu položky hodnota produkce (12 12 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

— Jde o součást položky změna stavu zásob výrobků a služeb (13 21 0).

Kód : 13 31 0

Název : Osobní náklady

Příloha : I až VII

Definice

Osobními náklady se rozumí celková peněžní nebo naturální odměna vyplácená zaměstnavatelem zaměstnancům (stálým zaměstnancům a zaměstnancům na dobu určitou, jakož i domáckým pracovníkům) za práci vykonanou během sledovaného období. Osobní náklady také zahrnují daně a příspěvky na sociální zabezpečení týkající se zaměstnanců a srážené přímo zaměstnavatelem, a též povinné a dobrovolné sociální příspěvky placené zaměstnavatelem.

Osobní náklady se skládají z těchto položek:

— mzdy a platy,

— náklady zaměstnavatelů na sociální zabezpečení.

Zahrnují se všechny odměny vyplacené během sledovaného období bez ohledu na to, zda se vyplácejí na základě pracovní doby, produkce nebo úkolové práce nebo zda se vyplácejí pravidelně nebo ne. Zahrnují se všechny prémie, příplatky na pracoviště a výkon, mimořádné odměny, třináctý plat (a podobné pevné odměny), platby zaměstnancům, které souvisejí s propuštěním, ubytováním, dopravou, životními náklady a rodinnými přídavky, provizemi, tantiémami, prací přes čas, noční prací atd., jakož i daně, příspěvky na sociální zabezpečení a jiné částky týkající se zaměstnanců a srážené přímo ze mzdy zaměstnavatelem.

Rovněž se zahrnují náklady na sociální zabezpečení vznikající zaměstnavateli. Skládají se z příspěvků zaměstnavatele do programů sociálního zabezpečení, které jsou určeny pro programy penzijního zabezpečení, zabezpečení v nemoci, mateřství, invaliditě, nezaměstnanosti, zabezpečení při pracovních úrazech a nemocích z povolání, programy týkající se rodinných přídavků apod. Tyto náklady se zahrnují bez ohledu na to, zda na ně existuje nárok podle zákona, podle kolektivní smlouvy, nebo jsou smluvní nebo dobrovolné povahy.

Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur se do osobních nákladů nezahrnují.

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Osobní náklady je možné vypočítat přímo z těchto účetních položek:

— osobní náklady, což je součet položek mzdy a platy a náklady na sociální zabezpečení.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Osobní náklady lze vypočítat přímo z účetní položky náklady na zaměstnanecké požitky ve výsledovce podle druhu nákladů.

Náklady na zaměstnanecké požitky se zveřejňují navíc ve výsledovce podle funkce nákladů.

Vazba na jiné proměnné

Osobní náklady odpovídají těmto položkám:

mzdy a platy (13 32 0)

+ náklady na sociální zabezpečení (13 33 0).

Osobní náklady se používají při výpočtu položky hrubý provozní přebytek (12 17 0) a jiných souhrnných ukazatelů a konečných stavů.

Kód : 13 32 0

Název : Mzdy a platy

Příloha : I až IV

Definice

Mzdami a platy se rozumí celková peněžní nebo naturální odměna vyplácená všem osobám uvedeným na výplatní listině (včetně domáckých pracovníků) za práci vykonanou během účetního období bez ohledu na to, zda se vyplácí na základě pracovní doby, produkce nebo úkolové práce a zda se vyplácí pravidelně nebo ne.

Mzdy a platy zahrnují hodnoty všech sociálních příspěvků, daní z příjmu atd. splatných zaměstnanci, i když jsou ve skutečnosti zadržovány zaměstnavatelem a vypláceny jménem zaměstnance přímo do systému sociálního zabezpečení, správcům daně apod. Mzdy a platy nezahrnují sociální příspěvky splatné zaměstnavatelem.

Mzdy a platy zahrnují: všechny příplatky, prémie, odměny, třinácté platy, odměny při odchodu ze zaměstnání, příspěvky na ubytování, dopravu, životní náklady a rodinné přídavky, spropitné, provize, platby za přítomnost ve službě atd. přijaté zaměstnanci, stejně jako daně, příspěvky na sociální zabezpečení a další částky splatné zaměstnanci a sražené u zdroje zaměstnavatelem. Mzdy a platy, které zaměstnavatel nadále platí v případě nemoci, pracovního úrazu, mateřské dovolené nebo pracovní doby zkrácené zaměstnavatelem, lze vést v této položce nebo v položce náklady na sociální zabezpečení podle účetních postupů jednotky.

Platby za zaměstnance najaté od zprostředkovatelských agentur se do mezd a platů nezahrnují.

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Mzdy a platy se v účetních závěrkách uvádějí jako položka mzdy a platy.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Mzdy a platy jsou součástí položky náklady na zaměstnanecké požitky ve výsledovce podle druhu nákladů.

Mzdy a platy jsou součástí položky náklady na zaměstnanecké požitky zveřejněné navíc ve výsledovce podle funkce nákladů.

Vazba na jiné proměnné

Mzdy a platy se používají při výpočtu položky osobní náklady (13 31 0).

Kód : 13 33 0

Název : Náklady na sociální zabezpečení

Příloha : I až IV

Definice

Náklady zaměstnavatelů na sociální zabezpečení se rozumí hodnota sociálních příspěvků placených zaměstnavateli s cílem zajistit jejich zaměstnancům nárok na sociální dávky.

Náklady zaměstnavatele na sociální zabezpečení zahrnují příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení, které jsou určeny pro programy penzijního zabezpečení, zabezpečení v nemoci, mateřství, invaliditě, nezaměstnanosti, zabezpečení při pracovních úrazech a nemocích z povolání, programy týkající se rodinných přídavků apod.

Zahrnují se náklady na všechny zaměstnance včetně domáckých pracovníků a učňů.

Náklady se zahrnují za všechny programy bez ohledu na to, zda je na ně nárok podle zákona, podle kolektivní smlouvy, nebo jsou smluvní nebo dobrovolné povahy. Mzdy a platy, které zaměstnavatel nadále platí v případě nemoci, pracovního úrazu, mateřské dovolené nebo pracovní doby zkrácené zaměstnavatelem, lze vést v této položce nebo v položce mzdy a platy podle účetních postupů jednotky.

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Náklady na sociální zabezpečení se v účetních závěrkách vedou jako položka náklady na sociální zabezpečení.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Náklady na sociální zabezpečení jsou součástí položky náklady na zaměstnanecké požitky ve výsledovce podle druhu nákladů.

Náklady na sociální zabezpečení jsou součástí položky náklady na zaměstnanecké požitky zveřejněné navíc ve výsledovce podle funkce nákladů.

Vazba na jiné proměnné

Náklady na sociální zabezpečení se používají pro výpočet položky osobní náklady (13 31 0).

Kód : 13 41 1

Název : Platby za dlouhodobý nájem a operativní leasing výrobků

Příloha : II a IV

Definice

Platby za dlouhodobý nájem zahrnují všechny náklady za nájem dlouhodobých hmotných aktiv na období delší než jeden rok.

Operativní leasing zahrnuje nájmy, při nichž se v podstatě nepřevádějí veškerá rizika a výnosy spojené s právním vlastnictvím na nájemce. Při operativním leasingu získává příjemce leasingu právo používat předmět dlouhodobé spotřeby po určitou dobu, která může být dlouhá nebo krátká a nemusí být nutně stanovena předem. Když doba leasingu vyprší, poskytovatel leasingu očekává, že dostane předmět zpět ve zhruba stejném stavu, jako když ho pronajal, s výjimkou běžného opotřebení. Doba leasingu tudíž nekryje celou dobu životnosti tohoto předmětu nebo její převážnou část. Platby za operativní leasing výrobků se týkají nákladů za používání dlouhodobých hmotných aktiv, která jsou jednotce dána k dispozici prostřednictvím těchto smluv.

Pokud jsou všechna rizika a výnosy z vlastnictví převedena fakticky, třebaže ne podle práva, z poskytovatele na příjemce leasingu, jde o finanční leasing. Při finančním leasingu pokrývá doba leasingu celou dobu životnosti předmětů dlouhodobé spotřeby nebo její převážnou část. Na konci doby leasingu má často příjemce leasingu volbu koupit předmětné aktivum za nominální cenu. Poskytovatel leasingu nemusí mít žádné odborné znalosti o dotyčném předmětu. Nenabízí příjemci leasingu žádné opravy, údržbu ani výměnu. Obvykle si příjemce leasingu předmět vybere a výrobce nebo prodejce mu jej dodají přímo. Úloha poskytovatele leasingu je tedy výhradně finanční. Všechny platby týkající se finančního leasingu by měly být vyloučeny z proměnné 13 41 1. Kupní cena dotyčného výrobku by měla být zapsána do položky hrubé investice v době nabytí tohoto aktiva.

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Platby za dlouhodobý nájem a operativní leasing výrobků se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou částí položek ostatní externí náklady a ostatní provozní náklady.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Platby za dlouhodobý nájem a operativní leasing výrobků se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou součástí položky ostatní náklady ve výsledovce podle druhu nákladů.

Platby za dlouhodobý nájem a operativní leasing výrobků se v účetních závěrkách neuvádějí odděleně. Jsou součástí položky ostatní náklady ve výsledovce podle funkce nákladů.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást položky nákup výrobků a služeb celkem (13 11 0)

Kód : 15 11 0

Název : Hrubé investice do hmotných aktiv

Příloha : I až IV, VI a VII

Definice

Spadají sem investice do veškerých hmotných aktiv během sledovaného období. Zahrnují se nová a použitá hmotná aktiva koupená od třetích stran nebo nabytá na základě smlouvy o finančním leasingu (tj. právo používat předměty dlouhodobé spotřeby výměnou za platby nájemného po předem určenou a dlouhotrvající dobu) nebo vyrobená pro vlastní potřebu (tj. vlastní aktivovaná hmotná aktiva), jejichž doba životnosti je delší než jeden rok, včetně nevyráběných hmotných aktiv, jako jsou pozemky. Mez doby životnosti výrobků, které lze aktivovat, se může zvýšit účetními postupy, pokud tyto postupy vyžadují delší očekávanou dobu životnosti, než je doba životnosti daná výše uvedenou mezí jednoho roku.

Všechny investice se oceňují před použitím opravných položek (tj. jako hrubé) a před odečtením obratu z prodeje. Nakoupená aktiva se oceňují v kupních cenách, tj. zahrnují se náklady na dopravu a montáž, poplatky, daně a ostatní náklady na převod vlastnictví. Hodnota aktiva získaného na základě finančního leasingu odpovídá tržní hodnotě aktiva, pouze pokud bylo koupeno v roce nabytí. Tato hodnota je v zásadě uvedena ve smlouvě nebo ji lze odhadnout sečtením té části splátek, které kryjí kapitálové výdaje. Ta část splátek, která odpovídá platbám úroků, se má vyloučit. Vlastní aktivovaná hmotná aktiva se oceňují v nákladech výroby. Aktiva získaná restrukturalizací (jako například fúzí, převzetím, rozdělením, vyčleněním) se vylučují. Nákup drobných nástrojů, které se neaktivují, se zahrnuje do běžných výdajů.

Zahrnují se také všechny doplňky, změny, modernizace a renovace, které prodlužují dobu životnosti nebo zvyšují výrobní kapacitu dlouhodobých aktiv.

Běžné náklady na údržbu se neuvádějí a neuvádí se také hodnota dlouhodobých aktiv používaných na základě smluv o nájmu a operativním leasingu. Roční platby za aktiva, která se používají na základě finančního leasingu, by se měly vyloučit. Neuvádí se investice do nehmotných a finančních aktiv.

Finanční leasing je dále charakterizován skutečností, že všechna rizika a výnosy z vlastnictví jsou převedena fakticky, třebaže ne podle práva, z poskytovatele na příjemce leasingu. Doba leasingu pokrývá celou dobu životnosti předmětů dlouhodobé spotřeby nebo její převážnou část. Na konci doby leasingu má často příjemce leasingu volbu koupit předmětné aktivum za nominální cenu. Úloha poskytovatele leasingu je výhradně finanční.

Pokud jde o zápis investic, u nichž fakturace, dodávka a první použití aktiva a platba za ně může proběhnout v různých sledovaných obdobích, navrhuje se výhledové používání této metody:

Investice se zapisují v okamžiku převodu vlastnictví na jednotku, která má v úmyslu je používat. U aktiva nabytého na základě finančního leasingu se hodnota zapisuje v době, kdy se aktivum dodá příjemci leasingu. Aktivovaná produkce se zapisuje, když se vyrobí. Pokud jde o zápis investic uskutečněných v konkrétních etapách, měla by se každá částečná investice zapsat v sledovaném období, v němž byla uskutečněna.

V praxi toto nemusí být proveditelné a účetní zvyklosti mohou vést k tomu, že bude nutné použít této aproximace k uvedené metodě:

i) investice se zapisují v sledovaném období, ve kterém jsou dodány,

ii) investice se zapisují v sledovaném období, ve kterém vstoupí do výrobního procesu,

iii) investice se zapisují v sledovaném období, ve kterém jsou fakturovány,

iv) investice se zapisují v sledovaném období, v kterém jsou zaplaceny.

Vazba na účetní závěrky

Investice se v rozvaze neuvádějí. V rozvaze nebo v komentáři k účetní závěrce se však zahrnují přírůstky, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv, jakož i úpravy jejich hodnoty.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Hmotná aktiva se vedou v účetních závěrkách v položce dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva. Hodnota hmotných aktiv pořízených prostřednictvím finančního leasingu se ve čtvrté účetní směrnici neuvádí. Některé vnitrostátní účetní normy však dovolují tento majetek v rozvaze aktivovat.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Hmotná aktiva se vedou v účetních závěrkách v položce pozemky, budovy a zařízení. Údaje týkající se finančního leasingu musí být v účetních závěrkách zveřejněny odděleně.

Vazba na jiné proměnné

Hrubé investice do hmotných aktiv obsahují:

hrubé investice do pozemků (15 12 0)

+ hrubé investice do stávajících budov a staveb (15 13 0)

+ hrubé investice do výstavby a rekonstrukce budov (15 14 0)

+ hrubé investice do strojů a zařízení (15 15 0).

Hrubé investice do hmotných aktiv mohou být větší než součet 15 12 0 + 15 13 0 + 15 14 0 + 15 15 0, jelikož existují aktiva, jako umění, lesy, sady, dobytek apod., které nelze přiřadit k žádné kategorii hmotných aktiv.

Kód : 15 12 0

Název : Hrubé investice do pozemků

Příloha : II až IV

Definice

Kromě pozemků jsou v této proměnné zahrnuty podzemní přírodní zdroje, lesy a vnitrozemské vodní plochy. Pokud se pozemky kupují se stávajícími budovami a nelze-li oddělit hodnotu obou složek, zapisuje se do této položky hodnota celková, pokud se na základě odhadu zjistí, že hodnota pozemků převyšuje hodnotu stávajících budov. Když však odhad ukáže, že budovy mají vyšší hodnotu než pozemky, zapíše se celková hodnota do položky hrubé investice do stávajících budov a staveb (15 13 0). Zahrnují se sem také pozemky, jejichž hodnota je zvýšena pouhým srovnáním do roviny, položením potrubí nebo vybudováním chodníků nebo silnic. Stávající pozemky získané reorganizací (jako je fúze, převzetí, rozdělení, vyčlenění) se neuvádějí.

Vazba na účetní závěrky

Investice se v rozvaze neuvádějí. V rozvaze nebo v komentáři k účetní závěrce se však zahrnují přírůstky, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv, jakož i úpravy jejich hodnoty.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Pozemky nejsou zvláštní položkou v seznamu hmotných aktiv zahrnutých do účetních závěrek pod položkou dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva – pozemky a budovy. Část, která se týká budov, by se z ní měla vyloučit. Zahrnout by se měla část položek poskytnuté zálohy a nedokončená hmotná aktiva, pokud se tyto týkají pozemků.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Hrubé investice do pozemků nejsou zvláštní položkou v účetních závěrkách, jsou zahrnuty do položky pozemky, budovy a zařízení.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást položky hrubé investice do hmotných aktiv (15 11 0).

Kód : 15 13 0

Název : Hrubé investice do stávajících budov a staveb

Příloha : II až IV

Definice

Investice zahrnují náklady na stávající budovy (které se již používaly) a stavby, které byly pořízeny během sledovaného období. Pokud se spolu se stávajícími budovami kupují také pozemky a nelze-li oddělit hodnotu obou složek, zapisuje se do této položky hodnota celková, pokud se na základě odhadu zjistí, že hodnota stávajících budov převyšuje hodnotu pozemků. Když však odhad ukáže, že pozemky mají větší hodnotu než stávající budovy, zapíše se celková hodnota do položky hrubé investice do pozemků (15 12 0). Nákupy nových budov, které nebyly nikdy použity, se neuvádějí. Stávající budovy a stavby pořízené restrukturalizací (fúzí, převzetím, rozdělením, vyčleněním) se neuvádějí.

Vazba na účetní závěrky

Investice se v rozvaze neuvádějí. V rozvaze nebo v komentáři k účetní závěrce se však zahrnují přírůstky, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv, jakož i úpravy jejich hodnoty.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Hrubé investice do stávajících budov a staveb nejsou zvláštní položkou v seznamu hmotných aktiv zahrnutých do účetní závěrky pod položkou dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva – pozemky a budovy. Části týkající se pozemků a staveb a rekonstrukcí budov by se z ní měly vyloučit. Zahrnout by se měla část položek poskytnuté zálohy a nedokončená hmotná aktiva, pokud se tyto týkají stávajících budov a staveb.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Hrubé investice do stávajících budov a staveb nejsou zvláštní položkou v účetních závěrkách, jsou zahrnuty do položky pozemky, budovy a zařízení.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást položky hrubé investice do hmotných aktiv (15 11 0).

Kód : 15 14 0

Název : Hrubé investice do výstavby a rekonstrukce budov

Příloha : II až IV

Definice

Tato proměnná zahrnuje výdaje na stavby a rekonstrukce budov za sledované období. Zahrnuje nákup nových budov, které ještě nebyly použity. Také zahrnuje veškerou tvorbu, rekonstrukci, modernizaci a renovaci, které prodlužují dobu životnosti nebo zvyšují výrobní kapacitu budov.

Zahrnují se stálé instalace jako rozvody vody, ústřední topení, klimatizace, osvětlení atd. jakož i stavební výdaje související s ropnými vrty (vrtáním), provozované doly, potrubí, elektrické rozvody, plynovody, železniční tratě, přístavní zařízení, silnice, mosty, viadukty, kanalizace a jiná zlepšení pozemků. Náklady na běžnou údržbu se neuvádějí.

Vazba na účetní závěrky

Investice se v rozvaze neuvádějí. V rozvaze nebo v komentáři k účetní závěrce se však zahrnují přírůstky, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv, jakož i úpravy jejich hodnoty.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Hrubé investice do výstavby a rekonstrukce budov nejsou zvláštní položkou v seznamu hmotných aktiv zahrnutých do účetní závěrky pod položkou dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva – pozemky a budovy. Části týkající se pozemků a stávajících budov a staveb by se z ní měly vyloučit. Zahrnout by se měla část položek poskytnuté zálohy a nedokončená hmotná aktiva, pokud se tyto týkají výstavby a rekonstrukce budov.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Hrubé investice do výstavby a rekonstrukce budov nejsou zvláštní položkou v účetních závěrkách, jsou zahrnuty do položky pozemky, budovy a zařízení.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást položky hrubé investice do hmotných aktiv (15 11 0).

Kód : 15 15 0

Název : Hrubé investice do strojů a zařízení

Příloha : II až IV

Definice

Do této proměnné patří stroje (kancelářské stroje, atd.), zvláštní vozidla používaná v podniku, jiné stroje a zařízení, všechna vozidla a čluny používané mimo podnik, tj. osobní, nákladní a jiné užitkové automobily, jakož i zvláštní vozidla všech druhů, čluny, železniční vagóny atd. pořízené během sledovaného období jako nové nebo již použité. Vylučují se stroje a zařízení pořízené prostřednictvím restrukturalizace (fúzí, převzetím, rozdělením, vyčleněním). Zahrnují se také veškerá tvorba, rekonstrukce, modernizace a renovace, které prodlužují dobu životnosti nebo zvyšují výrobní kapacitu těchto dlouhodobých aktiv. Náklady na běžnou údržbu se neuvádějí.

Vazba na účetní závěrky

Investice se v rozvaze neuvádějí. V rozvaze nebo v komentáři k účetní závěrce se však zahrnují přírůstky, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv, jakož i úpravy jejich hodnoty.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Hrubé investice do strojů a zařízení jsou v účetních závěrkách zahrnuty do soupisu hmotných aktiv pod položkami dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva – technická zařízení a stroje a jiná zařízení a inventář, nástroje a provozní vybavení. Zahrnout by se měla část položek poskytnuté zálohy a nedokončená hmotná aktiva, pokud se tyto týkají strojů a zařízení.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Hrubé investice do strojů a zařízení nejsou zvláštní položkou v účetních závěrkách, jsou zahrnuty pod položkou pozemky, budovy a zařízení. Zahrnout by se měla část položek poskytnuté zálohy a nedokončená hmotná aktiva, pokud se tyto týkají strojů a zařízení.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást položky hrubé investice do hmotných aktiv (15 11 0).

Kód : 15 21 0

Název : Prodej dlouhodobých hmotných aktiv

Příloha : II až IV

Definice

Prodej hmotných aktiv zahrnuje hodnotu stávajících dlouhodobých hmotných aktiv prodaných třetím stranám. Prodej dlouhodobých hmotných aktiv se oceňuje ve skutečně realizovaných cenách (bez DPH), a ne v účetní hodnotě, po odečtení všech nákladů na převod vlastnictví vzniklých prodávajícímu. Neuvádějí se opravné položky a úbytky jiné než prodejem.

Vazba na účetní závěrky

Prodej dlouhodobých aktiv se v rozvaze neuvádí. V rozvaze nebo v komentáři k účetní závěrce se však uvádějí přírůstky, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Dlouhodobými hmotnými aktivy se rozumějí aktiva uvedená v účetních závěrkách pod položkou dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Dlouhodobými hmotnými aktivy se rozumějí aktiva uvedená v účetních závěrkách pod položkou pozemky, budovy a zařízení.

Kód : 15 42 0

Název : Hrubé investice do koncesí, patentů, licencí, obchodních známek a podobných práv

Příloha : II

Definice

Investice do koncesí, patentů, licencí, obchodních známek a podobných práv se uznávají jako nehmotná aktiva tehdy a pouze tehdy, když je pravděpodobné, že budoucí ekonomické užitky, které jsou přičitatelné aktivu, poplynou do podniku, a když je možné spolehlivě vyjádřit náklady spojené s aktivem. Tento požadavek se vztahuje na nehmotná aktiva jak externě nakoupená, tak vytvořená vlastní činností.

Koncese je podnikatelská činnost vykonávaná na základě smlouvy nebo licence, spojená s určitou mírou výlučnosti při využívání této činnosti v rámci určité zeměpisné oblasti. Například sportovní stadiony nebo veřejné parky mohou mít koncesované stánky a veřejné služby, jako dodávky vody, mohou být provozovány jako koncese. Držitel koncese – koncesionář – působí jako nezávislý podnikatelský subjekt a platí buď pevný poplatek, procento z výnosů nebo zisku, nebo oboje subjektu, který je oprávněn udělovat výlučná práva k určité oblasti nebo zařízení. Koncese se může týkat převodu práva na koncesionáře používat určitou stávající infrastrukturu nezbytnou pro vykonávání podnikatelské činnosti (jako je systém dodávky vody).

Patent je majetkovým právem k průmyslovému vlastnictví, které uděluje majiteli výlučné právo využívat vynález komerčně v rámci vymezeného území a času. Patent uděluje majiteli právo mj. zabránit jiným osobám vytvořit takový vynález, využít nebo prodat ho bez povolení. Jako náhrada za výlučné právo vynález využívat se zveřejňují technické podrobnosti vynálezu. Patenty se udělují na vynálezy, které jsou nové, jsou výsledkem vynálezecké činnosti a jsou průmyslově využitelné.

Poskytovatel licence může udělit na základě „duševního vlastnictví“ povolení něco udělat (například kopírovat programové vybavení nebo využít patentovaný vynález) bez obavy ze žaloby za porušení práv duševního vlastnictví ze strany poskytovatele licence. Licence v rámci práva duševního vlastnictví má obvykle několik součástí, včetně lhůty, území, prodlužování platnosti a jiných omezení, které poskytovatel licence považuje za podstatné.

Ochranná známka je rozlišovací označení, které lze ztvárnit graficky. Jako nástroj hospodářské soutěže je prostředkem, kterým mohou výrobci či jiní podnikatelé přilákat a udržet si zákazníky na základě rozlišení svého zboží a služeb od zboží a služeb konkurentů.

Známka se používá k rozlišení výrobku nebo služby. Ochranná známka může být dvojrozměrná nebo trojrozměrná a může být tvořena slovy, obrázky, barvami a/nebo zvuky atd.

Vazba na účetní závěrky

Investice se v rozvaze neuvádějí. V rozvaze nebo v komentáři k účetní závěrce se však zahrnují přírůstky, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv, jakož i úpravy jejich hodnoty.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Koncesemi, patenty, licencemi, obchodními známkami a podobnými právy se rozumějí aktiva uvedená v účetních závěrkách pod položkou dlouhodobá aktiva – nehmotná aktiva.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Koncesemi, patenty, licencemi, obchodními známkami a podobnými právy se rozumějí aktiva uvedená v účetních závěrkách pod položkou nehmotná aktiva.

Kód : 15 44 1

Název : Investice do nákupu programového vybavení

Příloha : II, IV

Definice

Investice do nákupu programového vybavení se uznávají jako nehmotná aktiva tehdy a pouze tehdy, když je pravděpodobné, že budoucí ekonomické užitky, které jsou přičitatelné aktivu, poplynou do podniku, a když je možné spolehlivě vyjádřit náklady spojené s aktivem. Pokud nákup programového vybavení tyto podmínky nesplňuje, vykazuje se jako náklad účetního období, ve kterém vznikl, a zahrnuje se do hodnoty proměnné 13 11 0 nákup výrobků a služeb celkem.

Investice do nákupu programového vybavení zahrnují kupní cenu, včetně veškerých dovozních cel a daní, které nelze nárokovat, a veškeré náklady vzniklé v přímé souvislosti s přípravou programového vybavení k předpokládanému použití. Náklady vzniklé v přímé souvislosti zahrnují například poplatky profesním specialistům za instalaci. Veškeré obchodní slevy a rabaty se při stanovení hodnoty nákladů odečítají.

Vazba na účetní závěrky

Investice se v rozvaze neuvádějí. V rozvaze nebo v komentáři k účetním závěrkám se však zahrnují tvorba, úbytky a převody všech dlouhodobých aktiv, jakož i úpravy jejich hodnoty.

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Investice do nákupu programového vybavení se vedou v účetních závěrkách pod položkou dlouhodobá aktiva – nehmotná aktiva.

Nařízení o IAS: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 a nařízení Komise (ES) č. 1725/2003

Investicemi do nákupu programového vybavení se rozumějí aktiva vedená v účetních závěrkách pod položkou nehmotná aktiva.

Kód : 16 11 0

Název : Počet pracujících osob

Příloha : I až VII

Definice

Počet pracujících osob je definován jako celkový počet osob, které pracují v jednotce zjišťování (včetně pracujících majitelů, partnerů pravidelně pracujících v jednotce a neplacených rodinných příslušníků pravidelně pracujících v jednotce), jakož i osob, které pracují mimo jednotku, ale patří k ní a jsou jí placeni (např. obchodní zástupci, zaměstnanci realizující dodávky, týmy provádějící opravy a údržbu). Zahrnuje osoby krátkodobě nepřítomné (např. osoby na nemocenské, na placené dovolené nebo uvolněné ze zvláštních důvodů) a také osoby stávkující, ale ne osoby, které jsou nepřítomny na dobu neurčitou. Zahrnují se také osoby pracující na částečný pracovní úvazek, které jsou pokládány za osoby pracující na částečný pracovní úvazek podle zákonů dané země, jakož i sezónní zaměstnanci, učni a domáčtí pracovníci, kteří jsou na výplatní listině jednotky.

Do počtu pracujících osob se nezahrnují pracovní síly poskytnuté jednotce jinými podniky, osoby provádějící opravy a údržbu ve statistické jednotce jménem jiných podniků, jakož i osoby vykonávající povinnou vojenskou službu.

Neplacenými rodinnými příslušníky jsou osoby, které žijí společně s majitelem jednotky a pravidelně pro jednotku pracují, ale nemají smlouvu o poskytování služeb ani nedostávají za vykonanou práci pevnou finanční odměnu. Jejich počet se omezuje na osoby, které nemají hlavní zaměstnání v jiné jednotce a nejsou tedy na výplatní listině této jiné jednotky.

Poznámka : Pro kontrolu srovnatelnosti údajů je nezbytné uvádět, zda tato položka zahrnuje dobrovolné pracovníky.

Počet pracujících osob je počtem osob a zjišťuje se jako roční průměr na základě údajů přinejmenším za každé čtvrtletí roku s výjimkou statistik činností vymezených v oddíle 3 příloh V, VI a VII nařízení (ES) č. 295/2008, u kterých lze výpočet provést na základě údajů s nižší četností.

Vazba na účetní závěrky

Čtvrtá účetní směrnice: směrnice Rady 78/660/EHS

Počet pracujících osob se zapisuje do komentáře k účetní závěrce (čl. 43 odst. 9).

Vazba na jiné proměnné

Počet pracujících osob lze rozdělit na počet zaměstnanců (16 13 0) a počet neplacených pracujících osob (16 12 0).

Kód : 16 11 1

Název : Počet pracujících osob v členění podle kategorie úvěrových institucí

Příloha : VI

Definice:

Počet pracujících osob (viz proměnná 16 11 0) se člení podle kategorie úvěrových institucí takto: licencované banky, specializované úvěrové instituce, ostatní úvěrové instituce. Toto členění umožňuje přiřadit kategorie úvěrových institucí příslušným třídám klasifikace NACE Rev. 2.

Vazba na jiné proměnné

Počet pracujících osob v členění podle kategorie úvěrových institucí je dalším členěním proměnné počet pracujících osob (16 11 0).

Kód : 16 11 2

Název : Počet pracujících žen

Příloha : VI

Definice:

Počet pracujících osob (viz proměnná 16 11 0) ženského pohlaví.

Vazba na jiné proměnné

Počet pracujících žen je součástí proměnné počet pracujících osob (16 11 0).

Kód : 16 12 0

Název : Počet neplacených pracujících osob

Příloha : I až IV a VI

Definice

Počet neplacených pracujících osob je vymezen jako počet osob, které pracují v jednotce zjišťování a které nepřijímají odměnu za práci ve formě mezd, platů, honorářů, odměn, plateb za úkolovou práci nebo náhrad v naturáliích (neplacení rodinní příslušníci, pracující majitelé, kteří nepřijímají odměnu za práci ve formě mezd, platů atd.).

Vazba na jiné proměnné

Počet neplacených pracujících osob (16 12 0) se vypočítá jako rozdíl mezi počtem pracujících osob (16 11 0) a počtem zaměstnanců (16 13 0).

Kód : 16 13 0

Název : Počet zaměstnanců

Příloha : I až IV a VI

Definice

Počet zaměstnanců je definován jako počet osob, které pracují pro zaměstnavatele a které mají smlouvu o pracovním poměru a přijímají odměnu za práci ve formě mezd, platů, honorářů, odměn, plateb za úkolovou práci nebo náhrad v naturáliích. (Měly by být zahrnuty všechny osoby, za které jsou platby zaúčtované ve výsledovce podniku pod položkou osobní náklady, i když v některých případech neexistuje smlouva o pracovním poměru.)

Vztah zaměstnavatele a zaměstnance existuje, pokud existuje dohoda, která může mít formální nebo neformální podobu, mezi podnikem a určitou osobou, kterou obě strany zpravidla uzavírají dobrovolně a podle níž daná osoba pracuje pro podnik za odměnu v hotovosti nebo v naturáliích.

Zaměstnanec se považuje za manuálního nebo duševního pracovníka konkrétní jednotky, pokud od jednotky dostává mzdu nebo plat bez ohledu na to, kde se práce provádí (uvnitř výrobní jednotky nebo mimo ni). Pracovník vyslaný z agentury zprostředkující pracovníky na přechodnou dobu se považuje za zaměstnance této agentury a nikoliv za zaměstnance jednotky (zákazníka), ve které pracuje.

Za zaměstnance se zejména považují:

— placení pracující majitelé,

— studenti přispívající na základě formálního závazku k výrobnímu procesu jednotky za odměnu a/nebo za poskytnutí vzdělávacích služeb,

— zaměstnanci pracující na základě smlouvy v rámci opatření na podporu náboru nezaměstnaných osob,

— domáčtí pracovníci, pokud existuje výslovná dohoda, že se domácký pracovník odměňuje podle vykonané práce a je na výplatní listině jednotky.

Počet zaměstnanců zahrnuje zaměstnance pracující na částečný pracovní úvazek, sezónní zaměstnance, stávkující osoby nebo osoby na krátkodobé dovolené, osoby na dlouhodobé dovolené se však neuvádějí.

V počtu zaměstnanců se neuvádějí dobrovolní pracovníci.

Počet zaměstnanců se počítá stejným způsobem jako počet pracujících osob, jde o počet osob a zjišťuje se jako roční průměr na základě údajů přinejmenším za každé čtvrtletí roku s výjimkou statistik činností vymezených v příloze VI oddíle 3 nařízení (ES) č. 295/2008, u kterých lze výpočet provést na základě údajů s nižší četností.

Vazba na jiné proměnné

Jde o součást proměnné počet pracujících osob (16 11 0).

Kód : 16 13 6

Název : Počet zaměstnankyň

Příloha : VI

Definice:

Počet zaměstnanců (viz proměnná 16 13 0) ženského pohlaví.

Vazba na jiné proměnné

Počet zaměstnankyň je součástí proměnné počet zaměstnanců (16 13 0).

Kód : 16 14 0

Název : Přepočtený počet zaměstnanců

Příloha : I až IV a VI

Definice

Počet zaměstnanců po přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku (FTE).

Údaje o počtu zaměstnanců pracujících kratší pracovní dobu, než je standardní pracovní doba zaměstnance pracujícího celý rok na plný pracovní úvazek, by se měly přepočítávat na ekvivalenty plného pracovního úvazku, a to ve vztahu k pracovní době zaměstnance jednotky pracujícího celý rok na plný pracovní úvazek. Je to podíl celkového počtu odpracovaných hodin a průměrného ročního počtu odpracovaných hodin v zaměstnání na plný úvazek na ekonomickém území. Jelikož se délka plné pracovní doby placené práce během času mění a odlišuje se mezi odvětvími, musí se používat metody, které stanoví průměrnou proporci a průměrný počet hodin pro zaměstnání s menším počtem hodin, než je plný pracovní úvazek zaměstnání, v každé skupině zaměstnání. Jako první se musí odhadnout obvyklá týdenní plná pracovní doba v každé skupině zaměstnání. Jestliže je to možné, lze definovat skupinu zaměstnání v rámci odvětví podle pohlaví a (nebo) druhu práce lidí. Pro stanovení takových ukazatelů tvoří vhodné kritérium hodiny smluvně dohodnuté pro zaměstná