2008R0040 — CS — 08.07.2008 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 40/2008

ze dne 16. ledna 2008,

kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky ( 1 ), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót ( 2 ), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné ( 3 ), a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního ( 4 ), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005 , kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova ( 5 ), a zejména na články 4 a 8 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu ( 6 ), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu ( 7 ), a zejména na články 3 a 5 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři ( 8 ), a zejména na články 3 a 9 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle článku 4 nařízení (ES) 2371/2002 má Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností. (2) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 má Rada stanovit celkové přípustné odlovy (dále také jen „TAC“) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělena jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení. (3) Pro zajištění účinné správy TAC a kvót je třeba stanovit zvláštní podmínky, za kterých se provádějí rybolovné operace. (4) Je nutné stanovit zásady a některé postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby mohly členské státy zajistit řízení činností plavidel plujících pod jejich vlajkou. (5) Článek 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 stanoví definice použitelné pro přidělování rybolovných práv. (6) Rybolovná práva by měla být použita v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti, a zejména v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států ( 9 ), nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel ( 10 ), nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel ( 11 ), nařízením Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku ( 12 ), nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku ( 13 ), nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu ( 14 ), nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů ( 15 ), nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě ( 16 ), nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky ( 17 ), nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství ( 18 ), nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel ( 19 ), nařízením (ES) č. 423/2004, nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě ( 20 ), nařízením (ES) č. 811/2004, nařízením Rady (ES) č. 2115/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví plán obnovy platýse černého v rámci Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku ( 21 ), nařízením (ES) č. 2166/2005, nařízením (ES) č. 388/2006, nařízením Rady (ES) č. 2015/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se pro roky 2007 a 2008 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství ( 22 ), nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři ( 23 ), nařízením (ES) č. 509/2007, nařízením Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů ( 24 ), nařízením (ES) č. 676/2007 a nařízením Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření, platná v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku ( 25 ). (7) Je třeba jasně stanovit, že pokud dojde k prodeji mořských živočichů odlovených během rybolovných činností prováděných výhradně za účelem vědeckého výzkumu, použije se toto nařízení i na tyto rybolovné činnosti. Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je pro řízení omezení odlovu sardele obecné v oblasti ICES VIII nezbytné nadále používat určitý systém. Komise by měla stanovit omezení odlovu populace sardele obecné v oblasti ICES VIII na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2008 a na základě jednání o víceletém plánu pro sardel obecnou. (8) Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení intenzity rybolovu smáčkovitých v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES v oblasti IIa. (9) Jako přechodné opatření by se intenzita rybolovu některých hlubinných druhů měla v souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES dále snižovat. (10) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 přísluší Radě rozhodnout o podmínkách souvisejících s omezeními odlovu nebo intenzity rybolovu. Podle vědeckých doporučení ohrožují odlovy významně překračující dohodnuté TAC udržitelnost rybolovných činností. Je proto vhodné zavést související podmínky, které povedou ke zlepšenému uplatňování dohodnutých rybolovných práv. (11) Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) přijala na výročním zasedání v roce 2007 řadu technických a kontrolních opatření. Tato opatření by měla být provedena. (12) Na XXVI. výročním zasedání Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) v roce 2007 byla přijata příslušná omezení odlovu pro populace otevřené pro zavedený rybolov schválená všemi smluvními stranami CCAMLR. CCAMLR také schválila účast plavidel Společenství na průzkumném rybolovu ledovek rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) a 58.4.3b) a související rybolovné činnosti podrobila omezením odlovu, omezením vedlejších úlovků a některým zvláštním technickým opatřením. Tato omezení a technická opatření by se měla rovněž uplatňovat. (13) K dodržení mezinárodních závazků, které Společenství přijalo jako smluvní strana CCAMLR, včetně závazku používat opatření přijatá komisí CCAMLR, by se měly používat TAC přijaté Komisí pro rybolovné období 2007–2008 a odpovídající mezní data rybolovného období. (14) Podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 je nezbytné určit, na které populace se různá opatření stanovená v uvedeném nařízení vztahují. (15) Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem ( 26 ), Faerskými ostrovy ( 27 ) a Grónskem ( 28 ). (16) Společenství je smluvní stranou několika regionálních organizací pro rybolov. Tyto organizace doporučily stanovit omezení odlovu nebo omezení intenzity a další pravidla pro zachování určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést. (17) Jednání v roce 2007 o náhradním systému pro řízení intenzity, který by byl založen na maximálním počtu kilowattů na den, pro rok 2008, ukázala, že bude zapotřebí delšího časového rámce, aby se přizpůsobily vnitrostátní správní postupy podle požadavků tohoto systému řízení intenzity. Stávající systém řízení intenzity, který se zakládá na počtu dní na moři, bude v roce 2008 nadále zachován. Počítá se ale s tím, že jednání o systému řízení intenzity založeném na počtu kilowattů na den budou v roce 2008 pokračovat, aby ho bylo možné zavést v roce 2009. (18) Pro úpravu omezení intenzity lovu tresky obecné, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 423/2004, se nadále používají alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení. (19) Měla by být nadále používána některá dočasná ustanovení týkající se použití údajů systému sledování plavidel, čímž se zajistí větší účinnost a účelnost v rámci sledování a kontroly řízení intenzity rybolovu a dohledu nad ním. (20) Pro úpravu omezení intenzity lovu jazyka obecného, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 509/2007, by měla být zavedena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení. (21) Pro úpravu omezení intenzity lovu platýse velkého a jazyka obecného, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 676/2007, by měla být zavedena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovými TAC, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení. (22) U populací tresky obecné v Severním moři, Skagerraku, v západní části Lamanšského průlivu, Irském moři a oblasti západně od Skotska a u populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa je třeba upravit úrovně povolené intenzity v rámci systému řízení. (23) S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2008 provedena některá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností. (24) Podle doporučení ICES jsou na ochranu tření mníka modrého v oblastech ICES VI a VII kromě omezení odlovů nezbytná další opatření, aby se zajistila jeho ochrana. (25) Vědecké výzkumy ukazují, že rybolov s tenatovými sítěmi pro chytání ryb za žábry a tenatových sítí v oblastech ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X a XII závažně ohrožuje hlubinné druhy. Dokud nejsou přijata trvalá opatření, je třeba provést přechodná opatření, která umožní provozovat tento rybolov za určitých podmínek. (26) V souladu se schváleným zápisem závěrů z konzultací mezi Evropským společenstvím a Norskem ze dne 26. listopadu 2007 by se během prvního pololetí roku 2008 měla vyzkoušet technická opatření na zlepšení selektivity vlečných zařízení za účelem snížení výmětů tresky bezvousé v Severním moři. (27) Za účelem dosažení udržitelného využívání populací štikozubce a humra severského a za účelem snížení výmětů by v oblastech ICES VIIIa, VIIIb a VIIId mělo být povoleno využívat nejnovějšího vývoje v oblasti selektivních lovných zařízení. (28) Použití zařízení, do nichž se humr severský nechytá, by mělo být povoleno v některých oblastech zaměřených na ochranu druhů, kde je rybolov zakázán. (29) Podle informací Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství není k zajištění udržitelného využívání sledě obecného v oblasti ICES VIa nutné uzavření některých oblastí, kde dochází k potěru tohoto druhu. (30) Měla by být zachována kontrola vykládek a překládek zmrazených ryb prováděných rybářskými plavidly třetích zemí v přístavech Společenství, jak doporučila Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC). V listopadu 2007 doporučila NEAFC nahradit několik plavidel na seznamu plavidel, u kterých bylo potvrzeno, že prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti (dále jen „plavidla NNN“). Je třeba zajistit provedení tohoto doporučení v právním řádu Společenství. (31) S cílem přispět k zachování chobotnice pobřežní, a zejména k ochraně nedospělých živočichů, je nutné i v roce 2008 nadále používat minimální velikost chobotnice pobřežní z námořních vod pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF), dokud nebude přijato nařízení měnící nařízení (ES) č. 850/98. (32) Na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství by měl být za určitých podmínek v oblastech ICES IVc a IVb jižně povolen rybolov s výložníkovými vlečnými sítěmi, jež používají pulzní elektrický proud. (33) Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání nepřijala omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného v roce 2007, a ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné přijmout opatření, aby se zaručilo udržitelné řízení zdrojů v oblasti působnosti uvedené organizace. (34) Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu (WCPFC) přijala na třetím výročním zasedání omezení odlovu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého, tuňáka pruhovaného, mečouna obecného a jihotichomořského tuňáka křídlatého, jakož i technická opatření pro zacházení s vedlejšími úlovky. Společenství je členem WCPFC od ledna 2005. Je proto nutné začlenit tato opatření do práva Společenství, aby bylo zajištěno udržitelné řízení zdrojů v oblasti působnosti uvedené organizace. (35) Všeobecná komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) přijala na svých výročních zasedáních v roce 2006 a 2007 řadu doporučení týkajících se technických opatření pro některé rybolovné oblasti ve Středozemním moři. S cílem přispět k zachování populací ryb je nutné provést tato opatření v roce 2008, dokud nebude přijato nařízení měnící nařízení (ES) č. 1967/2006. (36) Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na výročním zasedání v roce 2007 omezení odlovu v oblasti úmluvy SEAFO a stanovila podmínky týkající se návratu k rybolovným činnostem v oblastech, kde v současnosti platí zákaz rybolovu, a upřesnila požadavky na státní přístavní inspekci. Je proto nutné začlenit tato opatření do práva Společenství. (37) Na svých výročních zasedání v roce 2006 a 2007 přijala Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) řadu řídících a kontrolních opatření. Je proto nutné začlenit tato opatření do práva Společenství. (38) Na třetím zasedání pro vytvoření nové regionální Organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPFO) v květnu 2007 přijali účastníci prozatímní opatření na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v jižním Tichomoří. Je proto nutné provést tato opatření v právu Společenství. (39) Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na svém výročním zasedání v roce 2007 kvóty a upravené kvóty, aby se zohlednilo nedostatečné či nadměrné využívání rybolovných práv smluvními stranami ICCAT. ICCAT dále přijala technické opatření pro zachování mečouna obecného ve Středozemním moři v roce 2008. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba toto opatření provést. (40) Je nutné zachovat posílenou úpravu kontroly plavidel ze třetích zemí, aby bylo zajištěno náležité zohlednění odlovu tresky modravé těmito plavidly ve vodách Společenství. (41) K zajištění obživy rybářů Společenství a k zamezení ohrožení zdrojů a veškerých případných potíží v souvislosti s uplynutím použitelnosti nařízení Rady (ES) č. 41/2007 ze dne 21. prosince 2006, kterým se na rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů ( 29 ), je nezbytné tyto rybolovné oblasti otevřít dne 1. ledna 2008 a v lednu roku 2008 zachovat v platnosti některá pravidla obsažená v uvedeném nařízení. Vzhledem k naléhavosti dané problematiky je nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů podle hlavy I bodu 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







KAPITOLA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pro některé populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2008 a související podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.

Dále stanoví některá omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro leden 2009 a pro některé populace ryb v antarktických mořích stanoví rybolovná práva a zvláštní podmínky na období stanovená v příloze IE.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na

a) rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“) a

b) rybářská plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkami (dále jen „rybářská plavidla třetích zemí“) ve vodách Společenství (dále tak jen „vody ES“).

2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení, s výjimkou bodu 4.2 přílohy III a poznámky pod čarou 1 v příloze IX, nevztahuje na rybářské činnosti, které jsou prováděny výhradně za účelem vědeckého výzkumu prováděného s povolením a pod dohledem členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje, po předchozím oznámení Komisi a členským státům, v jejichž vodách je tento výzkum prováděn. Členské státy provádějící rybolovné činnosti za účelem vědeckého výzkumu informují Komisi, členské státy, v jejichž vodách je výzkum prováděn, ICES a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství o všech úlovcích pocházejících z těchto rybolovných činností.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se kromě definicí stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice:

a) ‚celkovým přípustným odlovem nebo TAC‘ se rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka;

b) ‚kvótou‘ se rozumí podíl TAC přidělený Společenství, členským státům nebo třetím zemím;

c) ‚mezinárodními vodami‘ se rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu.

Článek 4

Oblasti rybolovu

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:

a) ‚oblastmi ICES‘ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) se rozumějí oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 3880/91;

b) ‚Skagerrakem‘ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena čarou vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu čarou vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;

c) ‚Kattegatem‘ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena čarou vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu čarou vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;

d) ‚Cádizským zálivem‘ se rozumí oblast ICES IXa východně od 7°23′48′′ z. d.;

e) „oblastí GFCM“ (Všeobecná komise pro rybolov ve Středozemním moři) se rozumí oblast vymezená v rozhodnutí Rady 98/416/ES ze dne 16. června 1998 o přistoupení Evropského společenství ke Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři ( 30 );

f) „oblastmi CECAF“ (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) se rozumějí oblasti vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku ( 31 );

g) „oblastí úmluvy NEAFC“ se rozumějí vody podle článku 1 úmluvy připojené k rozhodnutí Rady 81/608/EHS ze dne 13. července 1981 o uzavření Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku ( 32 );

h) „oblastí upravenou předpisy NEAFC“ se rozumějí vody oblasti úmluvy NEAFC, které podléhají jurisdikci smluvních stran NEAFC;

i) „oblastmi NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) se rozumějí oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku ( 33 );

j) „oblastí upravenou předpisy NAFO“ se rozumí část oblasti úmluvy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), která nepodléhá svrchovanosti ani jurisdikci pobřežních států;

k) „oblastmi SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) se rozumějí oblasti vymezené v rozhodnutí Rady 2002/738/ES ze dne 22. července 2002 o uzavření Úmluvy o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím ( 34 );

l) „oblastí ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) se rozumí oblast vymezená v rozhodnutí Rady 86/238/EHS ze dne 9. června 1986 o přistoupení Společenství k mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku, ve znění protokolu připojeného k závěrečnému aktu konference zplnomocněných zástupců smluvních států úmluvy, podepsaného v Paříži dne 10. července 1984 ( 35 );

m) „oblastmi CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) se rozumějí oblasti vymezené v nařízení (ES) č. 601/2004;

n) „oblastí IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) se rozumí oblast vymezená v rozhodnutí Rady 2006/539/ES ze dne 22. května 2006 o uzavření Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, jménem Evropského společenství ( 36 );

o) „oblastí IOCT“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) se rozumí oblast vymezená v rozhodnutí Rady 95/399/ES ze dne 18. září 1995 o přistoupení Společenství k Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu ( 37 );

p) „oblastí SPFO“ (regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři na jih od Ekvádoru, severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti dohody SIOFA podle rozhodnutí Rady 2006/496/ES ze dne 6. července 2006 o podpisu Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu jménem Evropského společenství ( 38 ) a západně od oblasti pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;

q) „oblastí WCPFC“ (Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu) se rozumí oblast vymezená v rozhodnutí Rady 2005/75/ES ze dne 26. dubna 2004 o přistoupení Společenství k Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu ( 39 ).







KAPITOLA II

RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 5

Omezení odlovu a rozdělení

1. Omezení odlovu pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I.

2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 11, 20 a 21.

3. Komise stanoví omezení odlovu pro smáčkovité v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa v souladu s pravidly stanovenými v bodě 6 přílohy IID.

4. Jakmile bude stanoveno TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh ve vodách Grónska oblastí ICES V a XIV pro Společenství ve výši 7,7 % TAC pro huňáčka severního.

5. Omezení odlovu pro populaci tresky norské v oblasti ICES IIIa a ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV a pro populaci šprota obecného ve vodách ES oblastí ICES IIa a IV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2008.

6. Komise může stanovit postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 omezení odlovu pro populaci sardele obecné v oblasti ICES VIII na základě vědeckých údajů shromážděných během prvního pololetí roku 2008.

7. V důsledku revize populace tresky norské podle odstavce 5 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 přezkoumat omezení odlovu pro populace tresky bezvousé v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa a pro populace tresky jednoskvrnné v oblasti ICES IIIa a ve vodách ES oblastí ICES IIIb, IIIc a IIId a v oblasti ICES IV a ve vodách ES oblasti IIa, aby se zohlednily průmyslové vedlejší úlovky tresky norské.

Článek 6

Zakázané druhy

Plavidla Společenství mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ve všech vodách Společenství i mimo vody Společenství tyto druhy:

— žralok veliký (Cetorinhus maximus),

— žralok bílý (Carcharodon carcharias).

Článek 7

Zvláštní ustanovení o rozdělování

1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny

a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;

b) přerozdělení provedená podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93;

c) dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;

d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;

e) odpočty provedené podle článku 5 nařízení (ES) č. 847/96.

2. Pro účely nepřidělených kvót, které mají být převedeny do roku 2009, se čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 použije odchylně od uvedeného nařízení na všechny populace, na které se vztahují analytické TAC.

Článek 8

Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací

1. Od 1. února 2008 do 31. ledna 2009 se omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené

a) v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, oblastech ICES IV, VIa, VIIa, VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa;

b) v příloze IIB uplatňují na řízení populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;

c) v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v oblasti ICES VIIe;

d) v příloze IID uplatňují na řízení populací smáčkovitých v oblastech ICES IIIa a IV a ve vodách ES oblasti ICES IIa.

2. V období od 1. ledna 2008 do 31. ledna 2008 se pro populace uvedené v odstavci 1 nadále uplatňují omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v přílohách IIA, IIB, IIC a IID nařízení (ES) č. 41/2007.

3. Komise stanoví intenzitu rybolovu na rok 2008 pro lov smáčkovitých v oblastech ICES IIIa a IV ve vodách ES oblasti ICES IIa na základě pravidel stanovených v bodech 4 a 5 přílohy IID.

4. Členské státy zajistí, aby míra intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2008 nepřekročila 75 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.

Článek 9

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud

a) odlov byl proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo

b) odlov představuje tu část podílu Společenství, který nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy a není vyčerpán.

2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty či podíly byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby:

a) jiné druhy než sleď obecný a makrela obecná, pokud i) byly uloveny společně s ostatními druhy do sítí s oky, jejichž velikost podle článku 4 nařízení (ES) č. 850/98 nepřesahuje 32 mm, a ii) úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce; nebo

b) makrela obecná, pokud i) byla ulovena společně s kranasem obecným nebo sardinkou obecnou, ii) nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrely obecné, kranase obecného a sardinky obecné, které jsou na palubě, a iii) úlovky se netřídí ani na palubě, ani při vykládce.

3. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty, nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství, s výjimkou odlovu provedeného v souladu s odstavcem 2.

4. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98.

Článek 10

Netříděné vykládky v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa

1. Ustanovení čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1434/98 se nepoužije na sledě obecného uloveného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách Společenství oblasti ICES IIa.

2. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členského státu pro sledě obecného v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení odlovu, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděny a obsahují sledě obecného.

3. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v oblastech ICES IIIa, IV a VIId a ve vodách ES oblasti ICES IIa.

4. Netříděné úlovky z oblasti ICES IIIa, IV a VIId a vod ES oblasti ICES IIa se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 1.

Článek 11

Omezení vstupu

Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerakku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do čtyř námořních mil od základních linií Norska.

Článek 12

Určování velikosti ok a síly vlákna sítě

Během inspekcí rybářských plavidel Společenství prováděných inspektory Společenství, Komise a členských států se velikost ok a síla vlákna sítě uvedené v tomto nařízení určují v souladu s nařízením Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 24. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí ( 40 ).

Článek 13

Přechodná technická a kontrolní opatření

Přechodná technická a kontrolní opatření pro plavidla Společenství jsou stanovena v příloze III.







KAPITOLA III

OMEZENÍ ODLOVŮ A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 14

Povolení

Plavidla, která plují pod vlajkou Venezuely nebo Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Společenství v rámci omezení odlovu stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 15 až 18 a 22 až 28.

Článek 15

Zakázané druhy

Rybářská plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat ve všech vodách Společenství tyto druhy:

— žralok veliký (Cetorinhus maximus),

— žralok bílý (Carcharodon carcharias).

Článek 16

Zeměpisná omezení

1. Rybolovné činnosti rybářských plavidel plujících pod vlajkou Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v oblasti ICES IV, v Kattegatu a Atlantském oceánu severně od 43°00′ s. š., s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002.

2. Plavidla plující pod vlajkou Norska ve Skagerraku jsou oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska.

3. Rybolovné činnosti rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského zámořského departementu Guayana.

Článek 17

Průjezd vodami Společenství

Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou ve vodách Společenství v režimu průjezdu, musí složit sítě tak, aby nemohly být v souladu s těmito podmínkami snadno použity:

a) sítě, závaží a podobné zařízení musí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tralových lan a lanek;

b) sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musí být bezpečně připevněny k některé části lodní nástavby.

Článek 18

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.

Článek 19

Přechodná technická a kontrolní opatření

Přechodná technická a kontrolní opatření pro rybářská plavidla třetích zemí jsou stanovena v příloze III.







KAPITOLA IV

REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 20

Licence a související podmínky

1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, smějí plavidla Společenství provozovat rybolov ve vodách třetí země pouze na základě licence vydané orgány této třetí země.

2. Odstavec 1 se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahuje na tato plavidla Společenství:

a) plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT;

b) plavidla, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou; nebo

c) plavidla plující pod vlajkou Švédska, v souladu se zavedenými zvyklostmi.

3. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy IV. V žádostech o licence musí být uvedeny typy rybolovu a názvy a charakteristické znaky plavidel Společenství, pro něž mají být licence vydány, a orgány členských států je zašlou Komisi. Komise postoupí tyto žádosti orgánům dotyčné třetí země.

4. Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze IV části I, je součástí převodu také převod odpovídajících licencí a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části I přílohy IV, však nesmí být překročen.

5. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování zdrojů a kontrolní opatření a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.

Článek 21

Faerské ostrovy

Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, smějí provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí orgánům Faerských ostrovů.







KAPITOLA V

REŽIM LICENCÍ PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 22

Povinnost mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu

1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (EHS) č. 2847/93, jsou rybářská plavidla o hrubé prostornosti do 200 t plující pod vlajkou Norska osvobozena od povinnosti mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu.

2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu musí být uchovávány na palubě. Rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku jsou však od této povinnosti osvobozena.

3. Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit k 31. prosinci 2007, smějí v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2008 do doby, než je Komisi předložen seznam rybářských plavidel oprávněných k rybolovu a Komise ho schválí.

Článek 23

Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu

Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu podávané Komisi orgánem třetí země musí obsahovat tyto údaje:

a) název plavidla;

b) registrační číslo;

c) vnější identifikační písmena a čísla;

d) rejstříkový přístav;

e) jméno a adresu vlastníka nebo nájemce;

f) hrubou prostornost a celkovou délku plavidla;

g) výkon motoru;

h) volací značku a rádiovou frekvenci;

i) plánovanou metodu rybolovu;

j) plánovanou rybolovnou oblast;

k) cílové druhy rybolovu;

l) období, pro které se o licenci žádá.

Článek 24

Počet licencí

Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy IV.

Článek 25

Zrušení a odebrání

1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Tato zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem vydání.

2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo zčásti odeberou přede dnem konce jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb stanovenou v příloze I.

3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením.

Článek 26

Nedodržení platných předpisů

1. Pro rybářské plavidlo třetí země, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, nesmějí být po dobu nejvýše dvanácti měsíců vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu.

2. Komise předloží orgánům dotčené třetí země názvy a charakteristické znaky rybářských plavidel této třetí země, která nejsou v důsledku porušení příslušných pravidel tohoto nařízení během následujícího měsíce nebo následujících měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství.

Článek 27

Povinnosti držitele licence

1. Rybářská plavidla třetích zemí musí dodržovat opatření pro zachování zdrojů a kontrolní opatření a veškeré další předpisy upravující rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které provozují rybolov, a zejména nařízení (EHS) č. 1381/87, (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 850/98, (ES) č. 1434/98 a nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu ( 41 ).

2. Rybářská plavidla třetích zemí uvedená v odstavci 1 vedou lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy V.

3. Rybářská plavidla třetích zemí, s výjimkou plavidel plujících pod vlajkou Norska a provozujících rybolov v oblasti ICES IIIa, předávají Komisi údaje stanovené v příloze VI v souladu s pravidly stanovenými v uvedené příloze.

Článek 28

Zvláštní ustanovení o francouzském zámořském departementu Guayana

1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského zámořského departementu Guayana se musí vlastník dotyčného rybářského plavidla třetí země zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.

2. Plavidla třetích zemí, která provozují rybolov ve vodách francouzského zámořského departementu Guayana, vedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v příloze V části II. Údaje o úlovcích se prostřednictvím francouzských orgánů zašlou Komisi, pokud o to požádá.







KAPITOLA VI

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ VE STŘEDOZEMNÍM MOŘI

Článek 29

Stanovení období, kdy se nesmí lovit zlak nachový pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem

1. Za účelem ochrany zlaka nachového (Coryphaena hippurus), a zejména malých jedinců, se od 1. ledna 2008 do 14. srpna 2008 ve všech zeměpisných podoblastech oblasti dohody GFCM podle rezoluce GFCM/31/2007/2 obsažené v příloze XIV zakazuje lov zlaka nachového pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD).

2. Odchylně od odstavce 1, může-li členský stát prokázat, že kvůli špatným povětrnostním podmínkám nemohla plavidla plující pod jeho vlajkou vyčerpat své běžné dny rybolovu, může tento členský stát převést dny, které jeho plavidla u rybolovu pomocí FAD ztratila, do 31. ledna následujícího roku. Členské státy, které chtějí využít tohoto převodu, podají do 1. ledna 2009 Komisi žádost o dodatečné dny, kdy bude plavidlo oprávněno lovit zlaka nachového pomocí FAD v období zákazu od 1. ledna 2009 do 31. ledna 2009. K žádosti se doloží tyto informace:

a) zpráva obsahující podrobné údaje o ukončení dotyčných rybolovných činností včetně příslušných podpůrných povětrnostních informací;

b) název plavidla;

c) registrační číslo;

d) vnější identifikační písmena a čísla podle přílohy I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství ( 42 ).

Informace získané od členských států Komise předá výkonnému sekretariátu GFCM.

3. Do 1. listopadu 2008 zašlou členské státy Komisi zprávu o provedení opatření uvedených v odstavci 2 za rok 2007.

4. Členské státy oznámí do 15. ledna 2009 Komisi celkové vykládky a překládky zlaka nachového provedené v roce 2008 rybářskými plavidly Společenství plujícími pod jejich vlajkou ve všech zeměpisných podoblastech oblasti dohody GFCM podle rezoluce GFCM/31/2007/2 obsažené v příloze XIV.

Informace od členských států předá Komise výkonnému sekretariátu GFCM.

Článek 30

Stanovení oblastí s omezením rybolovu za účelem ochrany citlivých hlubinných přírodních stanovišť

1. Rybolov s vlečnými drapáky a vlečnými sítěmi pro lov při dně se zakazuje v oblastech ohraničených spojnicemi těchto souřadnic:

a) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Útes Lophelia poblíž Capo Santa Maria di Leuca“ — 39° 27,72′ s. š. 18° 10,74′ v. d. — 39° 27,80′ s. š. 18° 26,68′ v. d. — 39° 11,16′ s. š. 18° 04,28′ v. d. — 39° 11,16′ s. š. 18° 35,58′ v. d.

b) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Vývěry chladných uhlovodíků v oblasti delty Nilu“ — 31° 30,00′ s. š. 33° 10,00′ v. d. — 31° 30,00′ s. š. 34° 00,00′ v. d. — 32° 00,00′ s. š. 34° 00,00′ v. d. — 32° 00,00′ s. š. 33° 10,00′ v. d.

c) Oblast omezeného hlubinného rybolovu „Podmořská hora Eratosthemes“ — 33° 00,00′ s. š. 32° 00,00′ v. d. — 33° 00,00′ s. š. 33° 00,00′ v. d. — 34° 00,00′ s. š. 33° 00,00′ v. d. — 34° 00,00′ s. š. 32° 00,00′ v. d.

2. Členské státy přijmou opatření nezbytná pro ochranu citlivých hlubinných přírodních stanovišť v oblastech uvedených v odstavci 1, a zejména zajistí, aby byly tyto oblasti chráněny před vlivem jiných než rybolovných činností, které ohrožují zachování prvků, jež jsou pro tato konkrétní přírodní stanoviště charakteristické.

Článek 31

Minimální velikosti ok vlečných sítí používaných při některých místních a sezónních druzích rybolovu pomocí vlečných sítí pro lov při dně

1. Odchylně od čl. 8 odst. 1 písm. h) a čl. 9 odst. 3 bodu 2 nařízení (ES) č. 1967/2006 mohou členské státy nadále povolit rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou používat zatahovací sítě s kosočtvercovými oky menšími než 40 mm pro rybolov při některých místních a sezónních druzích rybolovu pomocí vlečných sítí pro lov při dně při využívání rybích populací, které nejsou sdíleny se třetími zeměmi.

2. Odstavec 1 se použije pouze na rybolovné činnosti, které jsou již úředně povoleny členskými státy v souladu s vnitrostátním právem platným k 1. lednu 2007 a nezahrnuje žádné zvýšení intenzity rybolovu oproti roku 2006.

3. Do 15. ledna 2008 zašlou členské státy prostřednictvím obvyklého zařízení na zpracování dat Komisi seznam oprávněných plavidel podle odstavce 1. Seznam oprávněných plavidel obsahuje tyto údaje:

a) identifikační číslo plavidla v rejstříku rybářského loďstva Společenství (Community fleet register – CFR) a jeho vnější označení podle definice v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004;

b) povolené úlovky ulovené jednotlivými plavidly, stanovené z hlediska cílové populace a rybolovné oblasti dohody GFCM podle rezoluce GFCM/31/2007/2 obsažené v příloze XIV, a technické vlastnosti velikosti ok použitého lovného zařízení;

c) povolené období rybolovu.

4. Informace od členských států předá Komise výkonnému sekretariátu GFCM.







KAPITOLA VII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO

Článek 32

Hlášení o úlovcích

1. Velitel plavidla s povolením k rybolovu platýse černého podle článku 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 sdělí elektronickou cestou příslušným orgánům svého členského státu vlajky hlášení o úlovcích s uvedením množství platýse černého uloveného jeho plavidlem, včetně nulových úlovků.

2. Hlášení uvedené v odstavci 1 se poprvé předá nejpozději koncem desátého dne po dni vplutí plavidla do oblasti, na niž se vztahují předpisy NAFO, nebo po začátku rybářského výjezdu. Hlášení se podává každých pět dní. Jakmile úlovky platýse černého oznámené v souladu s odstavcem 1 vyčerpají odhadem 75 % kvóty přidělené členskému státu vlajky, podává velitel plavidla hlášení každé tři dny.

3. Každý členský stát předá Komisi hlášení o úlovcích po jeho obdržení. Komise předá tyto informace bezodkladně sekretariátu NAFO.

Článek 33

Dodatečná kontrolní opatření

1. Plavidla s povolením k lovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 mohou vplout do oblasti upravené předpisy NAFO za účelem rybolovu platýse černého, pouze pokud mají na palubě méně než 50 tun všech úlovků, nebo pokud mají povolený přístup podle odstavců 2, 3 a 4 tohoto článku.

2. Pokud má plavidlo s povolením k lovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 na palubě 50 nebo více tun úlovků pocházejících odjinud než z oblasti upravené předpisy NAFO, oznámí sekretariátu NAFO prostřednictvím e-mailu nebo faxu nejpozději 72 hodin před vplutím do oblasti upravené předpisy NAFO množství úlovku na palubě, místo (zeměpisná délka/zeměpisná šířka), kde podle odhadů velitele plavidlo zahájí rybolov, a předpokládaný čas připlutí do tohoto místa.

3. Pokud inspekční plavidlo na základě oznámení uvedeného v odstavci 2 projeví svůj záměr vykonat inspekci, oznámí souřadnice stanoviště, kde proběhne inspekce rybářského plavidla. Kontrolní stanoviště se nesmí nacházet dále než 60 námořních mil od místa, kde podle odhadů velitele plavidlo zahájí rybolov.

4. Pokud rybářské plavidla s povolením k lovu platýse černého v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2115/2005 neobdrží dříve, než vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, žádné sdělení od sekretariátu NAFO nebo od inspekčního plavidla, že inspekční plavidlo má záměr provést inspekci v souladu s odstavcem 3, může rybářské plavidlo zahájit rybolov. Rybářské plavidlo může také zahájit rybolovné činnosti bez předcházející inspekce, pokud inspekční plavidlo nezapočalo inspekci do tří hodin od připlutí rybolovného plavidla do kontrolního stanovitě.

Článek 34

Ochranné pásmo korálů

V divizi NAFO 3O se oblast vymezení v příloze VII uzavirá všem rybolovným činnostem, při kterých se používá zařízení pro lov při dně.







KAPITOLA VIII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O VYKLÁDCE A PŘEKLÁDCE ZMRAZENÝCH RYB ULOVENÝCH RYBÁŘSKÝMI PLAVIDLY TŘETÍCH ZEMÍ V OBLASTI ÚMLUVY NEAFC

Článek 35

Státní přístavní kontrola

Aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 2847/93 a nařízení Rady (ES) č. 1093/94 ze dne 6. května 1994 o podmínkách, za kterých mohou rybářská plavidla třetích zemí přímo vykládat své úlovky v přístavech Společenství a uvádět je na trh ( 43 ), použijí se postupy stanovené v této kapitole na vykládku nebo překládku zmrazených ryb v přístavech členských států ulovených rybářskými plavidly třetích zemí v oblasti úmluvy NEAFC.

Článek 36

Určené přístavy

Vykládky a překládky ve vodách Společenství jsou povoleny pouze v určených přístavech.

Členské státy určí místo používané pro vykládku nebo místo blízko k pobřeží (určené přístavy), kde je povoleno provádět úkony spojené s vykládku nebo překládkou ryb podle článku 35. Členské státy oznámí Komisi veškeré změny seznamu přístavů určených v roce 2007 nejpozději patnáct dnů před vstupem změny v platnost.

Komise zveřejňuje seznam určených přístavů a změny tohoto seznamu v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a umístí jej na svou internetovou stránku.

Článek 37

Předběžné oznámení vplutí do přístavu

1. Odchylně od čl. 28e odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 musí velitelé (nebo jejich zástupci) všech rybářských plavidel majících na palubě ryby uvedené v článku 35 tohoto nařízení, kteří mají v úmyslu vplout do přístavu za účelem vykládky nebo překládky, oznámit příslušným orgánům členského státu přístavu, který si přejí použít, alespoň tři pracovní dny předem plánovaný čas připlutí.

2. K oznámení podle odstavce 1 tohoto článku se přiloží formulář uvedený v části I přílohy VIII, jehož část A je řádně vyplněna takto:

a) formulář PSC 1 se použije v případě, že rybářské plavidlo vykládá své vlastní úlovky;

b) formulář PSC 2 se použije v případě, že rybářské plavidlo provádělo překládku. V těchto případech se pro každé předávající plavidlo použije zvláštní formulář.

3. Příslušné orgány členského státu přístavu neprodleně předají kopii formuláře podle odstavce 2 státu vlajky rybářského plavidla, a pokud plavidlo provádělo překládku, státu nebo státům vlajky předávajících plavidel.

Článek 38

Povolení vykládat nebo překládat

1. Příslušné orgány členského státu přístavu mohou vykládku nebo překládku povolit, pouze pokud stát vlajky rybářského plavidla, jež si přeje provést vykládku nebo překládku, nebo pokud plavidlo provedlo překládku mimo přístav, stát nebo státy vlajky předávajících plavidel vrácením kopie formuláře podle čl. 37 odst. 3 s řádně vyplněnou částí B potvrdily, že

a) rybářské plavidlo vykazující úlovek ryb, mělo dostatečnou kvótu na vykázané druhy;

b) množství ryb na palubě bylo řádně ohlášeno a vzato v úvahu při výpočtu jakéhokoli použitelného omezení odlovu nebo intenzity rybolovu;

c) rybářské plavidlo vykazující úlovek ryb, mělo povolení lovit ve vykázaných oblastech;

d) vykázaná přítomnost plavidla v oblasti odlovu byla ověřena podle údajů ze systému sledování plavidel. Překládka nebo vykládka může začít až poté, co příslušné orgány členského státu přístavu vydají povolení.

2. Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány členského státu přístavu povolit celou vykládku nebo její část bez vydání potvrzení podle odstavce 1, ale v takovém případě musí být dotyčné ryby uskladněny pod dohledem příslušných orgánů. Ryby mohou být propuštěny k prodeji, převzetí nebo dopravě pouze poté, co je získáno potvrzení uvedené v odstavci 1. Pokud není potvrzení získáno do čtrnácti dní od vykládky, mohou příslušné orgány členského státu přístavu ryby zabavit a naložit s nimi v souladu s vnitrostátními pravidly.

3. Příslušné orgány členského státu přístavu neprodleně oznámí své rozhodnutí, zda povolí vykládku nebo překládku, zasláním kopie formuláře uvedeného v části I přílohy VIII s řádně vyplněnou částí C Komisi a tajemníkovi NEAFC, pokud byly vyložené nebo přeložené ryby ulovené v oblasti úmluvy NEAFC.

Článek 39

Inspekce

1. Příslušné orgány členských států každoročně provedou inspekce alespoň 15 % vykládek nebo překládek provedených rybářskými plavidly třetích zemí podle článku 35 v jejich přístavech.

2. Inspekce se týkají sledování celého vyloženého nebo přeloženého nákladu a zahrnují křížové kontroly množství podle druhů zaznamenaných v předběžném oznámení vykládky a množství podle druhů, které bylo vyloženo nebo přeloženo.

3. Inspektoři vynaloží veškeré úsilí, aby rybářské plavidlo zbytečně nezdržovali, a zajistí, aby rybářské plavidlo bylo vystaveno minimálním zásahům a nepříjemnostem a nedošlo ke snížení jakosti ryb.

Článek 40

Inspekční zprávy

1. Každá inspekce je doložena vyplněnou inspekční zprávou podle části II přílohy VIII.

2. Kopie každé inspekční zprávy je neprodleně předána státu vlajky rybářského plavidla, na němž proběhla inspekce, státu nebo státům vlajky předávajících plavidel, pokud rybářské plavidlo provedlo překládku, a Komisi a tajemníkovi NEAFC, pokud byly vyložené nebo přeložené ryby uloveny v oblasti úmluvy NEAFC.

3. Originál nebo ověřená kopie každé inspekční zprávy se na žádost zašle státu vlajky rybářského plavidla, na němž proběhla inspekce.







KAPITOLA IX

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI ÚMLUVY CCAMLR







ODDÍL 1

Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech

Článek 41

Zákazy a omezení odlovu

1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze IX je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.

2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze X na podoblasti v ní uvedené.







ODDÍL 2

Průzkumný rybolov

Článek 42

Pravidla pro provádění průzkumného rybolovu

Aniž je dotčen článek 4 nařízení (ES) č. 601/2004, zajistí členské státy, aby byla všechna rybářská plavidla Společenství vybavena

a) odpovídajícím komunikačním zařízením (včetně rádiového zařízení MF/HF a alespoň jednou tísňovou radiobójí pro udávání polohy (EPIRB) pracující na frekvenci 406 MHz) a vyškolenými operátory na palubě, a možno i globálním námořním tísňovým a bezpečnostním systémem (GMDSS);

b) dostatečným počtem ponorných záchranných výstrojí pro všechny členy posádky;

c) odpovídajícím systémem pro poskytnutí nouzové lékařské pomoci, k níž může dojít během cesty;

d) zásobami potravin, pitné vody, paliva a náhradními díly pro základní vybavení pro nepředvídaná zpoždění nebo případy nouze;

e) schváleným palubním nouzovým plánem pro případ znečištění ropou (SOPEP), který uvede opatření pro zabránění znečištění moře (včetně pojištění) v případě úniku paliva nebo odpadu.

Článek 43

Účast na průzkumném rybolovu

1. Rybářská plavidla plující pod vlajkou Španělska a registrovaná ve Španělsku, která byla v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3b) mimo oblasti státní jurisdikce.

2. V divizi FAO 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.

3. Pro podoblasti 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze X stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.

4. Rybolov se provádí na takovém zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. Avšak v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je zakázán rybolov v hloubkách nižších než 550 m.

Článek 44

Systémy hlášení

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:

a) pětidennímu hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 12 nařízení (ES) č. 601/2004 s tou výjimkou, že členské státy podají Komisi hlášení o úlovku a intenzitě rybolovu do dvou pracovních dní po konci každého ohlašovacího období, aby bylo bezodkladně zasláno CCAMLR. V podoblastech 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 podávají hlášení malé výzkumné jednotky;

b) systému měsíčních hlášení podrobných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 13 nařízení (ES) č. 601/2004;

c) a dále hlášení celkového počtu a hmotnosti ledovky patagonské (Dissostichus eleginoides) a ledovky antarktické (Dissostichus mawsoni) vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci.

Článek 45

Definice položení sítě

1. Pro účely tohoto oddílu se položením sítě rozumí umístění jedné nebo více lovných šňůr na jednom místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu použité šňůry nebo šňůr.

2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné,

a) nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než 5 námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě;

b) při každém položení sítě se použije alespoň 3 500 háčků, avšak ne více než 10 000 háčků; při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr;

c) při každém umístění dlouhých lovných šňůr nesmí být délka ponoření kratší než šest hodin, měřeno od ukončení kladení do zahájení vytahování.

Článek 46

Výzkumné plány

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí FAO 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány se provádějí takto:

a) při prvním vplutí do malé výzkumné jednotky se prvních deset položení sítě, označovaných jako „první série“, považuje za průzkumná položení sítě a musí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 45 odst. 2;

b) deset následujících položení sítě nebo 10 tun úlovku, podle toho, které spouštěcí úrovně je dosaženo jako první, se označuje jako „druhá série“. Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, může být součástí běžného průzkumného rybolovu. Splňují-li však tato položení sítě požadavky stanovené v čl. 45 odst. 2, mohou být rovněž považována za průzkumná položení sítě;

c) pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce, uskuteční plavidlo „třetí sérii“ výzkumu, při níž dosáhne celkového počtu dvaceti průzkumných položení ve všech třech sériích. Třetí série položení sítě musí být dokončena během téhož pobytu plavidla v malé výzkumné jednotce jako při první a druhé sérii;

d) po dokončení dvaceti průzkumných položení sítě může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce;

e) v malých výzkumných jednotkách A, B, C, E a G v podoblastech 88.1 a 88.2, v nichž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km2, se písmena b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení sítě může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce.

Článek 47

Plány shromažďování údajů

1. Rybářská plavidla, jež se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, zavedou plány shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí FAO 58.4.1 a 58.4.2. Plán shromažďování údajů obsahuje tyto údaje:

a) polohu a hloubku dna na obou koncích každé ponořené lovné šňůry;

b) dobu položení a vytažení a doba ponoření;

c) počet a druhy ryb ztracených na hladině;

d) počet ponořených háčků;

e) typ návnady;

f) úspěšnost návnady v %;

g) typ háčků a

h) mořské a povětrnostní podmínky a fáze měsíce při kladení lovných šňůr.

2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení sítě; především se zaměří na velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení sítě, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků.

Článek 48

Program označování

Aniž je dotčen článek 7b nařízení (ES) č. 601/2004, plavidla lovící pomocí dlouhých lovných šňůr při lovu průběžně označují a vypouštějí jedince ledovek rodu Dissostichus v souladu s podílem stanoveným v ochranném opatření pro tento rybolov podle protokolu k CCAMLR o označování.

Článek 49

Vědečtí pozorovatelé

1. Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu podle článku 43, má po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s režimem CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování.

2. Každý členský stát s výhradou svých právních předpisů, včetně pravidel pro přípustnost důkazů u vnitrostátních soudů, a v souladu s nimi bere v úvahu zprávy inspektorů smluvní strany CCAMLR, který provedl určení podle tohoto režimu, a postupuje ve věci těchto zpráv na stejném základě, jakoby to byly zprávy od jejích vlastních inspektorů, a členský stát i dotčená určující smluvní strana CCAMLR spolupracují s cílem usnadnit soudní nebo jiné řízení vyplývající z této zprávy.

Článek 50

Oznámení úmyslu účastnit se lovu krila antarktického

1. Odchylně od článku 5a nařízení (ES) č. 601/2004 oznámí každý členský stát, který hodlá lovit krila antarktického v oblasti úmluvy CCAMLR sekretariátu CCAMLR a Komisi tento svůj úmysl nejméně čtyři měsíce před výročním zasedáním komise CCAMLR, bezprostředně před obdobím, v němž hodlá lovit, přičemž použije formulář stanovený v příloze XI, aby zajistil přiměřenou kontrolu komisí CCAMLR dříve, než plavidla zahájí rybolovné činnosti.

2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí povolení účastnit se lovu krila antarktického.

3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krila antarktického v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.

4. Odchylně od odstavce 3 se členským státům umožní, aby udělily povolení k účasti na lovu krila antarktického jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1 až 3 oznámeno CCAMLR, pokud je oznámenému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných operativních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotčené členské státy okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytnou

i) úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech podle odstavce 2;

ii) úplný výčet důvodů, které vedly k náhradě plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.

5. Odchylně od odstavců 3 a 4 členské státy neudělí povolení k účasti na lovu krila antarktického žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel NNN vypracovaném CCAMLR.

Článek 51

Preventivní omezení odlovů krila antarktického v některých podoblastech

1. Celkový kombinovaný odlov krila antarktického ve statistických podoblastech 48.1, 48.2, 48.3 a 48.4 se omezuje na 3,47 milionu tun za rybolovné období. Celkový odlov krila antarktického ve statistické divizi 58.4.2 se omezuje na 2,645 milionu tun za rybolovné období.

2. Dokud nebude na základě stanoviska vědeckého výboru stanoveno rozdělení tohoto celkového omezení odlovu mezi menší řídící jednotky, omezuje se dále celkový kombinovaný odlov ve statistických podoblastech 48.1, 48.2, 48.3 a 48.4 na 620 000 tun za rybolovné období. Celkový odlov v divizi 58.4.2 se omezuje za rybolovné období na 260 000 tun západně od 55° v. d. a 192 000 tun východně od 55° v. d.

3. Rybolovné období začíná dne 1. prosince a končí dne 30. listopadu následujícího roku.

4. Každé plavidlo, které se podílí na rybolovu krila antarktického v divizi 58.4.2, musí mít na palubě alespoň jednoho vědeckého pozorovatele v souladu s programem komise CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování nebo domácího vědeckého pozorovatele plnící požadavky v rámci tohoto programu, a pokud to je možné, jednoho dalšího vědeckého pozorovatele po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období.

Článek 52

Systém hlášení údajů pro lov krila antarktického

1. Úlovky krila antarktického se ohlašují podle článku 10 nařízení (ES) č. 601/2004.

2. Jakmile dosáhne celkový ohlášený úlovek za rybolovné období 80 a více % spouštěcí úrovně 620 000 tun v podoblastech 48.1, 48.2, 48.3 a 48.4 a 260 000 tun západně od 55° v. d. a 192 000 tun východně od 55° v. d. v podoblasti 58.4.2, ohlašují se úlovky v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 601/2004.

3. V rybolovném období následujícím po rybolovném období, ve kterém celkový odlov dosáhne 80 a více % spouštěcí úrovně uvedené v odstavci 2, se odlovy ohlašují podle článku 11 nařízení (ES) 601/2004, pokud celkový odlov dosáhne 50 a více % této spouštěcí úrovně.

4. Na konci každého rybolovného období obdrží členské státy od každého ze svých plavidel údaje o každém vytažení sítě požadované pro doplnění formuláře CCAMLR obsahujícího podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu. Tyto údaje se předají na formuláři CCAMLR C1 pro rybolov pomocí vlečných sítí výkonnému sekretariátu CCAMLR a Komisi do 1. dubna následujícího roku.

Článek 53

Některá omezení pro výzkumný rybolov ledovek rodu Dissostichus

1. Celkový úlovek ledovek rodu Dissostichus na pobřeží Banzare

(statistická divize 58.43b) mimo oblasti podléhající státní jurisdikci v rybolovném období 2007/2008 nepřekročí

i) preventivní omezení odlovů ve výši 150 tun, které se použije takto: v malé výzkumné jednotce A – 150 tun v malé výzkumné jednotce B – 0 tun;

ii) dodatečné omezení odlovu ve výši 50 tun pro průzkum pro účely vědeckého výzkumu v malých výzkumných jednotkách A a B v rybolovném období 2007/2008.

2. Celkový úlovek v malé výzkumné jednotce A uvedené v odst. 1 písm. i) nesmí být odloven během období od 16. března 2008 do dne ukončení vědeckého výzkumného zjišťování, nebo do 1. června 2008, podle toho, co nastane dříve.

Článek 54

Prozatímní zákaz hlubinného rybolovu pomocí zátahových sítí pro chytání ryb za žábry

1. Pro účely tohoto článku platí tato definice:

„zátahovými sítěmi pro chytání ryb za žábry“ se rozumějí vlasce jednoduchých, dvojitých nebo trojitých síťových stěn, umístěné kolmo poblíž vodní hladiny, ve střední hloubce nebo u dna, do nichž se ryby zachytávají za žábry, zamotávají nebo v nichž uvíznou. Zátahové sítě pro chytání ryb za žábry mají plováky na horní linii (laně plováku) a obecně mají závaží na spodní linii (šlapnici). Zátahové sítě pro chytání ryb za žábry se skládají z jednoduchých nebo, méně obvykle, dvojitých nebo trojitých sítí (tzv. „třístěnná tenatová síť“) umístěných společně na stejné lanové rámy. V jednom lovném zařízení lze kombinovat několik druhů sítí (např. třístěnná tenatová síť kombinovaná se zátahovou sítí pro chytání ryb za žábry). Tyto sítě lze používat samostatně, nebo, jak je obvyklejší, ve větších množstvích umístěných v linii („flotily“ sítí). Lovné zařízení lze nadhazovat, zakotvovat ke dnu (tzv. „síť pro lov při dně“), nebo nechat unášet, volné nebo spojené s plavidlem (tzv. „unášená tenatová síť“).

2. Použití zátahových sítí pro chytání ryb za žábry v oblasti úmluvy CCAMLR je pro jiné účely než pro účely vědeckého výzkumu zakázáno, dokud vědecký výbor nevyšetří možný vliv tohoto lovného zařízení a nepodá o něm zprávu a Komise na základě doporučení vědeckého výboru nevydá souhlas s použitím této metody v oblasti úmluvy CCAMLR.

3. Návrh na použití zátahových sítí pro chytání ryb za žábry pro účely vědeckého výzkumu ve vodách o hloubce větší než 100 metrů musí být předem oznámen vědeckému výboru a schválen Komisí před započetím průzkumu.

4. Každé plavidlo, které hodlá proplout oblastí úmluvy CCAMLR se zátahovými sítěmi pro chytání ryb za žábry na palubě, musí svůj úmysl předem oznámit sekretariátu včetně předpokládaných dat průjezdu oblastí úmluvy CCAMLR. Každé plavidlo, které má zátahové sítě pro chytání ryb za žábry v oblasti úmluvy CCAMLR a předem to neoznámilo, porušuje toto ustanovení.

Článek 55

Minimalizace vedlejší úmrtnosti mořských ptáků

1. Aniž je dotčen článek 8 nařízení (ES) č. 601/2004, u plavidel používajících španělskou metodu rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr musí být závaží uvolněna dříve, než se šňůra napne.

2. Pro účely rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr podle odstavce 1 se mohou použít tato závaží:

a) tradiční závaží vyrobená z kamene nebo betonu o hmotnosti nejméně 8,5 kg, která se použijí v rozestupech nejvýše 40 m;

b) tradiční závaží vyrobená z kamene nebo betonu o hmotnosti nejméně 6 kg, která se použijí v rozestupech nejvýše 20 m, nebo

c) ocelová závaží z jednoho kusu oceli, která nesmí být vyrobena z řetězových článků, o hmotnosti nejméně 5 kg, která se použijí v rozestupech nejvýše 40 m.

Článek 56

Ukončení veškerého rybolovu

1. Po oznámení o ukončení rybolovu sekretariátem CCAMLR členské státy zajistí, aby všechna plavidla plující pod jejich vlajkou a provádějící rybolovné činnosti v oblasti, oblasti řízení, podoblasti, divizi, malé výzkumné jednotce nebo jiné jednotce řízení, na které se vztahuje oznámení o ukončení, odstranila všechna svá rybolovná zařízení z vody v den a hodinu stanovené v oznámeném ukončení.

2. Jakmile plavidlo obdrží takové oznámení, nesmí do 24 hodin před ohlášeným dnem a hodinou umístit další dlouhé lovné šňůry. Pokud je toto oznámení obdrženo méně než 24 hodin před dnem a hodinou ukončení, nesmí po obdržení oznámení umístit žádné další dlouhé lovné šňůry.

3. V případě ukončení rybolovu opustí všechna plavidla oblast rybolovu hned po odstranění všech rybolovných zařízení z vody.

4. Není-li některé plavidlo schopno odstranit všechna svá rybolovná zařízení z vody ke dni a hodině uvedené v oznámeném ukončení z důvodu týkajícího se

i) bezpečnosti plavidla a posádky;

ii) omezení, která mohou být způsobena v důsledku nepříznivých povětrnostních podmínek;

iii) ledové pokrývky na moři, nebo

iv) potřeby chránit antarktické mořské prostředí,

uvědomí plavidlo dotčený členský stát o situaci. Členské státy uvědomí co nejrychleji sekretariát CCAMLR a Komisi. Plavidlo nicméně vynaloží veškeré přiměřené úsilí pro co nejrychlejší odstranění všech svých rybolovných zařízení z vody.

5. V případě použití odstavce 4 provedou členské státy šetření o činnostech plavidla a v souladu s vnitrostátním postupem oznámí sekretariátu CCAMLR a Komisi učiněná zjištění včetně všech souvisejících záležitostí nejpozději do následujícího zasedání CCAMLR. Konečná zpráva potvrdí, zda plavidla vynaložilo veškeré přiměřené úsilí pro odstranění všech svých rybolovných zařízení z vody

i) do oznámeného dne a hodiny ukončení a

ii) co nejrychleji po oznámení uvedeném v odstavci 4.

6. Členský stát vlajky nebo plavidlo uvědomí sekretariát CCAMLR nebo Komisi, pokud po odstranění všech rybolovných zařízení z vody plavidlo z uzavřené oblasti nevypluje.







KAPITOLA X

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI ÚMLUVY SEAFO







ODDÍL 1

Oprávnění plavidel

Článek 57

Oprávnění plavidel

1. Členské státy pokud možno elektronicky zašlou Komisi do 1. června 2008 seznam plavidel, která jsou oprávněna působit v oblasti úmluvy SEAFO, protože jim bylo vydáno povolení k rybolovu.

2. Vlastníci plavidel uvedení na seznamu podle odstavce 1 musí být občané nebo právnické osoby Společenství.

3. Rybářská plavidla jsou oprávněna působit v oblasti úmluvy SEAFO, pouze pokud jsou schopna plnit požadavky a závazky podle úmluvy SEAFO a dodržovat její řídící opatření a opatření na zachování zdrojů.

4. Povolení k rybolovu nelze vydat plavidlům, která v minulosti prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, pokud noví vlastníci nepředloží dostatečný důkaz, že předchozí vlastníci a provozovatelé nemají na plavidlech právní, uživatelský ani finanční zájem ani tato plavidla neovládají, nebo že s ohledem na všechny související skutečnosti se jejich plavidla nepodílejí na nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti ani s ní nejsou spojena.

5. Seznam uvedený v odstavci 1 uvádí tyto údaje:

a) název plavidla, registrační číslo, předchozí názvy (jsou-li známy) a rejstříkový přístav;

b) případnou předchozí vlajku;

c) případnou mezinárodní volací rádiovou značku;

d) jméno a adresu vlastníka nebo vlastníků;

e) typ plavidla;

f) délku;

g) jméno a adresu případného provozovatele nebo provozovatelů;

h) hrubou registrovanou prostornost a

i) výkon hlavního motoru či hlavních motorů.

6. Členské státy poté, kdy je stanoven původní seznam oprávněných plavidel, neprodleně oznámí Komisi každé doplnění, výmaz nebo změnu údajů v seznamu.

Článek 58

Povinnosti oprávněných plavidel

1. Plavidla musí dodržovat veškerá příslušná opatření SEAFO pro řízení a zachování zdrojů.

2. Oprávněná plavidla musí mít na palubě platná osvědčení o registraci plavidla a platné povolení k rybolovu nebo překládce.

Článek 59

Neoprávněná plavidla

1. Členské státy přijmou opatření, aby plavidla, která nejsou uvedena v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO, nemohla lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO.

2. Členské státy oznámí Komisi každou konkrétní informaci, podle které existuje důvodné podezření, že plavidla neuvedená v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO provádějí v oblasti úmluvy SEAFO rybolov nebo překládku druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO.

3. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby vlastníci plavidel uvedených v rejstříku oprávněných plavidel SEAFO neprováděli rybolovné činnosti, které provádějí plavidla neuvedená v rejstříku oprávněných plavidel v oblasti úmluvy SEAFO, ani se jich neúčastnili.







ODDÍL 2

Překládka

Článek 60

Zákaz překládky na moři

Každý členský stát zakáže plavidlům plujícím pod jeho vlajkou, aby na moři v oblasti úmluvy SEAFO prováděla překládky druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO.

Článek 61

Překládka v přístavu

1. Rybářská plavidla Společenství, která v oblasti úmluvy SEAFO loví druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, mohou provádět překládku pouze v přístavu smluvní strany SEAFO, pokud mají předběžné povolení od smluvní strany, v jejímž přístavu se překládka uskuteční. Rybářská plavidla Společenství mohou provádět překládku, pouze pokud obdržela toto předem udělené povolení k překládce od členského státu vlajky a státu přístavu.

2. Každý členský stát zajistí, aby jeho oprávněná rybářská plavidla obdržela předem povolení k provedení překládky v přístavu. Členské státy rovněž zajistí, aby překládky odpovídaly ohlášenému objemu úlovků každého plavidla, a požadují hlášení o překládkách.

3. Velitel rybářského plavidla Společenství, jež překládá na jiné plavidlo (dále jen „přijímající plavidlo“) jakékoli množství úlovku druhů, na které se vztahuje úmluva SEAFO a které byly uloveny v oblasti úmluvy SEAFO, uvědomí v době překládky stát vlajky přijímajícího plavidla o překládaných druzích a množství, o datu překládky a umístění úlovků a předloží členskému státu vlajky prohlášení SEAFO o překládce v souladu s formátem stanoveným v části I přílohy XII.

4. Velitel rybářského plavidla Společenství oznámí alespoň 24 hodin předem smluvní straně SEAFO, v jejímž přístavu bude překládka provedena, tyto informace:

— názvy překládajících rybářských plavidel;

— názvy přijímajících plavidel;

— hmotnost podle druhů, které mají být přeloženy;

— datum a přístav překládky.

5. Nejpozději 24 hodin před začátkem překládky a na konci překládky, pokud je prováděna v přístavu smluvní strany SEAFO, uvědomí velitel přijímajícího plavidla, jež pluje pod vlajkou Společenství, příslušné orgány státu přístavu o množství úlovků druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, které má na palubě svého plavidla, a do 24 hodin předá těmto příslušným orgánům prohlášení SEAFO o překládce.

6. Velitel přijímajícího plavidla Společenství předá 48 hodin před vykládkou prohlášení SEAFO o překládce příslušným orgánům státu přístavu, v němž bude vykládka provedena.

7. Každý členský stát přijme vhodná opatření k ověření správnosti obdržených údajů a spolupracuje se státem vlajky, aby se zajistilo, že vykládky odpovídají ohlášenému objemu úlovků každého plavidla.

8. Každý členský stát, jehož plavidla jsou oprávněna lovit v oblasti úmluvy SEAFO druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, Komisi oznámí do 1. června 2008 podrobné údaje o překládkách provedených plavidly plujícími pod jeho vlajkou.







ODDÍL 3

Opatření na zachování zdrojů k řízení zranitelných hlubinných přírodních stanovišť a ekosystémů

Článek 62

Uzavřené oblasti

Veškeré rybolovné činnosti týkající se druhů, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, prováděné rybářskými plavidly Společenství jsou zakázány v těchto oblastech:

a) Subdivize A1 i) Dampierova podmořská hora



10°00′ j. š. 02°00′ z. d. 10°00′ j. š. 00°00′ v. d. 12°00′ j. š. 02°00′ z. d 12°00′ j. š. 00°00′ v. d. ii) podmořská tabulová hora Malahit



11°00′ j. š. 02°00′ z. d. 11°00′ j. š. 04°00′ z. d. 13°00′ j. š 02°00′ z. d. 13°00′ j. š. 04)00′ z. d.

b) Subdivize B1 Molloyova podmořská hora



27°00′ j. š. 08°00′ v. d. 27°00′ j. š. 10°00′ v. d. 29°00′ j. š. 08°00′ v. d. 29°00′ j. š. 10°00′ v. d.

c) Divize C i) Schmidt-Ottova podmořská hora a podmořská hora Erica



37°00′ j. š. 13°00 v. d. 37°00′ j. š. 17°00′ v. d. 40°00′ j. š. 13°00 v. d. 40°00′ j. š. 17°00′ v. d. ii) podmořská hora Africana



37°00′ j. š. 28°00′ v. d. 37°00′ j. š. 30°00′ v. d. 38°00′ j. š. 28°00′ v. d. 38)00′ j. š. 30°00′ v. d. iii) Panzariniho podmořská hora



39°00′ j. š. 11°00′ v. d. 39°00′ j. š. 13°00′ v. d. 41°00′ j. š. 11°00′ v. d. 41°00′ j. š. 13°00′ v. d.

d) Subdivize C1 i) Vemova podmořská hora



31°00′ j. š. 08°00′ v. d. 31°00′ j. š. 09°00′ v. d. 32°00′ j. š. 08°00′ v. d. 32°00′ j. š. 09°00′ v. d. ii) Wustova podmořská hora



33°00′ j. š. 06°00′ v. d 33°00′ j. š. 08°00′ v. d. 34°00′ j. š. 06°00′ v. d. 34°00′ j. š. 08°00′ v. d.

e) Divize D i) podmořské hory Discovery, Junoy a Shannon



41°00′ j. š. 06°00′ z. d. 41°00′ j. š. 03°00′ v. d. 44°00′ j. š. 06°00′ z. d. 44°00′ j. š. 03°00′ v. d. ii) podmořská hora Schwabenland a Herdmanova podmořská hora



44°00′ j. š. 01°00′ z. d. 44°00′ j. š. 02°00′ v. d. 47°00′ j. š. 01°00′ z. d. 47°00′ j. š. 02° 00′ v. d.

Článek 63

Návrat k rybolovným činnostem v uzavřených oblastech

1. Rybolov se nesmí obnovit v žádné uzavřené oblasti uvedené v článku 62, aniž by stát vlajky určil a zmapoval v této oblasti ohrožené mořské ekosystémy, včetně podmořských hor, hydrotermálních vývěrů a korálových útesů v chladných vodách, a provedl hodnocení dopadu návratu k rybolovným činnostem na tyto ohrožené ekosystémy.

2. Výsledky identifikace, mapování a hodnocení dopadu provedených podle odstavce 1 předá stát vlajky Komisi, která je předloží na výročním zasedání vědeckého výboru SEAFO.

3. Členské státy mohou předložit plány výzkumného rybolovu Komisi, aby zhodnotila dopad rybolovu na udržitelnost rybolovných zdrojů a ohrožená mořská stanoviště.







ODDÍL 4

Opatření k omezení náhodných odchytů mořských ptáků

Článek 64

Informace o interakcích s mořskými ptáky

Členské státy sbírají veškeré dostupné informace o interakcích s mořskými ptáky včetně náhodných odchytů provedených jejich rybářskými plavidly lovícími druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, a tyto informace předají Komisi do 1. června 2008.

Článek 65

Zmírňující opatření

1. Všechna plavidla Společenství lovící jižně od rovnoběžky 30° j. š. používají šňůry plašící ptáky (kůly tori):

a) kůly tori musí odpovídat schválené konstrukci kůlů tori a pokynům pro jejich nasazení stanoveným v části II přílohy XII;

b) kůly tori musí být nasazeny před tím, než jsou ponořeny dlouhé lovné šňůry, pokaždé v místě jižně od 30° j. š.;

c) pokud je to možné, měla by plavidla použít druhý kůl tori a šňůru plašící ptáky pokaždé, když jsou ptáci v hojném počtu nebo velmi aktivní;

d) záložní šňůry tori musí být na palubě každého plavidla a musí být připraveny k okamžitému použití.

2. Lovné šňůry smějí být kladeny pouze v noci (tj. ve tmě během mořského soumraku ( 44 ). Pokud plavidlo loví v noci s lovnými šňůrami, používá pouze minimální osvětlení nutné pro bezpečnost plavidla.

3. Při nahazování nebo kladení lovného zařízení je zakázáno vyhazovat odpadky. Odpadky by se neměly vyhazovat při vytahování sítí nebo šňůr. Každé takové vyhazování odpadků by se mělo odehrávat na opačné straně plavidla než se vytahuje lovné zařízení. V případě plavidel nebo druhů rybolovu, při nichž není požadováno skladovat odpadky na palubě plavidla, je třeba zavést systém odstraňující odpad a rybí hlavy z lovných háčků před tím, než je odpad vyhozen. Sítě musí být před svým nahozením vyčištěny, aby neobsahovaly předměty, které by mohly přitáhnout pozornost mořských ptáků.

4. Rybářská plavidla Společenství přijmou postupy pro nahazování a vytahování sítí, při nichž se minimalizuje čas, kdy je síť položena na hladině s uvolněnými oky. Údržba sítě by se pokud možno neměla provádět ve vodě.

5. Rybářská plavidla Společenství jsou podporována, aby vyvíjela takové uspořádání lovného zařízení, které minimalizuje pravděpodobnost, že se ptáci dostanou k té části sítě, která je pro ně nejvíce nebezpečná. To může zahrnovat zvýšení hmotnosti sítě nebo snížení její schopnosti udržet se na vodě, aby se rychleji potopila, nebo umístěním barevných fáborků nebo jiných předmětů kolem konkrétních částí sítě, v nichž jsou oka sítě v důsledku své velikosti pro ptáky obzvláště nebezpečná.

6. Rybářská plavidla Společenství, která nemají palubní zpracovatelské zařízení ani přiměřenou kapacitu na to, aby mohla ukládat odpadky na palubě nebo možnost vyhazovat odpadky na opačné straně, než se vytahuje zařízení, nejsou oprávněna lovit v oblasti úmluvy SEAFO.

7. Je třeba učinit vše pro to, aby ptáci chycení živí během rybolovných operací byly živí vypuštěni a aby jim byly pokud možno odstraněny háčky bez ohrožení jejich života.







ODDÍL 5

Kontrola

Článek 66

Zvláštní ustanovení o ledovce patagonské (Dissostichus eleginoides)

1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněno lovit ledovku patagonskou v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 57, zašle elektronickou cestou příslušným orgánům členskému státu své vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství ledovky patagonské uloveném tímto plavidlem, včetně nulových úlovků. Toto hlášení zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský stát tyto údaje ihned předá Komisi.

2. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu ledovky patagonské v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu do 30. června 2008.

Článek 67

Zvláštní ustanovení krabech rodu Chaceon (Chaceon spp.)

1. Velitel plavidla Společenství, které je oprávněno lovit kraby rodu Chaceon v oblasti úmluvy SEAFO v souladu s článkem 57, ohlásí elektronickou cestou příslušným orgánům členskému státu své vlajky a sekretariátu SEAFO hlášení o množství krabů rodu Chaceon uloveném jeho plavidlem, včetně nulových úlovků. Toto hlášení se zasílá každý pátý den rybářského výjezdu. Každý členský stát ihned předá tyto údaje Komise.

2. Členské státy s plavidly, která mají oprávnění k rybolovu krabů rodu Chaceon v oblasti úmluvy SEAFO, poskytnou Komisi a sekretariátu SEAFO podrobné údaje o úlovcích a intenzitě rybolovu do 30. června 2008.

Článek 68

Sdělování informací o přesunech plavidel a jejich úlovcích

1. Rybářská plavidla a rybářská vědecká plavidla oprávněná lovit v oblasti úmluvy SEAFO, která jsou provozují rybolov, zasílají zprávu o vplutí, úlovcích a o vyplutí orgánům členského států vlajky prostřednictvím systému sledování plavidel nebo jiného vhodného prostředku, a pokud to požaduje členský stát vlajky, výkonnému tajemníkovi SEAFO.

2. Zpráva o vplutí se podává v rozmezí od dvanácti do šesti hodin před každým vplutím do oblasti úmluvy SEAFO a obsahuje datum a čas vplutí, zeměpisnou polohu plavidla a množství ryb na palubě podle druhů (třímístný písmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg).

3. Zpráva o úlovku se podává podle druhů (třímístný písmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg) na konci každého kalendářního měsíce.

4. Zpráva o vyplutí se podává v rozmezí od dvanácti do šesti hodin před každým vyplutím z oblasti úmluvy SEAFO. Obsahuje stávající datum, čas, zeměpisnou polohu plavidla, počet dnů rybolovu a úlovek podle druhů (třípísmenný kód podle FAO) a podle živé hmotnosti (v kg) odlovený v oblasti úmluvy SEAFO od začátku rybolovu v této oblasti nebo od poslední zprávy o úlovku.

Článek 69

Vědecké pozorování a sběr informací k vyhodnocování populací

1. Každý členský stát zajistí, aby všechna jeho rybářská plavidla působící v oblasti úmluvy SEAFO a cíleně lovící druhy, na něž se vztahuje úmluva SEAFO, měla na palubě způsobilé vědecké pozorovatele.

2. Každý členský stát požaduje předání informací shromážděných pozorovateli, které se vztahují ke každému plavidlu plujícími pod jeho vlajkou, do 30 dní od vyplutí z oblasti úmluvy SEAFO. Údaje se předají ve formátu určeném vědeckým výborem SEAFO. Členský stát co nejrychleji poskytne kopii informací Komisi s ohledem na potřebu zachování důvěrnosti neúhrnných údajů. Členský stát také může zaslat kopii informací výkonnému tajemníkovi SEAFO.

3. Určení pozorovatelé v co největší míře sbírají a ověřují informace uvedené v tomto článku do 30. června 2008.

Článek 70

Pozorování plavidel zemí, které nejsou smluvními stranami

1. Rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu ohlašují členskému státu své vlajky informace o každé možné rybolovné činnosti, kterou provádějí v oblasti úmluvy SEAFO plavidla plující pod vlajkou zemí, které nejsou smluvními stranami. Tyto informace mimo jiné obsahují

a) název plavidla;

b) registrační číslo plavidla;

c) stát vlajky plavidla;

d) veškeré další důležité informace týkající se pozorovaného plavidla.

2. Každý členský stát co nejrychleji předá informace uvedené v odstavci 1 Komisi. Komise předá tyto údaje výkonnému tajemníkovi SEAFO.







KAPITOLA XI

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI IOTC

Článek 71

Snížení vedlejších úlovků mořských ptáků

1. Členské státy shromažďují veškeré dostupné informace o interakci s mořskými ptáky, včetně náhodných úlovků jejich rybářskými plavidly, a poskytují je IOTC s kopií pro Komisi.

2. Členské státy usilují o snížení vedlejších úlovků mořských ptáků ve všech rybolovných oblastech, obdobích a při všech druzích rybolovu pomocí účinných zmírňujících opatření.

3. Všechna plavidla Společenství lovící jižně od 30° j. š. používají šňůry plašící ptáky (kůly tori) za těchto technických požadavků:

a) kůly tori musí odpovídat schválené konstrukci kůlů tori a pokynům pro jejich nasazení schváleným IOTC;

b) šňůry tori jsou nasazeny před tím, než jsou ponořeny dlouhé lovné šňůry, pokaždé v místě jižně od 30° j. š.;

c) pokud je to možné, měla by plavidla použít druhý kůl tori a šňůru plašící ptáky pokaždé, když jsou ptáci v hojném počtu nebo velmi aktivní;

d) záložní šňůry tori musí být na palubě každého plavidla a musí být připraveny k okamžitému použití.

4. Plavidla Společenství s dlouhými lovnými šňůrami pro povrchový rybolov při rybolovu mečouna obecného pomocí „amerického systému dlouhých lovných šňůr“, která jsou vybavena vrhacím lanem, jsou od požadavků podle odstavce 3 osvobozena.

Článek 72

Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících tropické tuňáky

1. Členské státy omezí podle typu lovných zařízení počet plavidel plujících pod jejich vlajkou o celkové délce 24 m nebo větší, jež loví tropické tuňáky v oblasti IOTC, na úroveň intenzity dosaženou v roce 2006. Omezí také počet plavidel podle typu lovného zařízení plujících pod jejich vlajkou o celkové délce menší než 24 m, jež loví tropické tuňáky v oblasti IOTC, na úroveň intenzity dosaženou v roce 2006. Omezení počtu plavidel musí být přiměřené odpovídající celkové hrubé prostornosti vyjádřené v GRT (hrubá registrovaná prostornost) či v GT (hrubá prostornost). V případě výměny plavidel nesmí dojít k překročení celkové prostornosti.

2. Na plavidla, která jsou předmětem správního řízení nebo probíhající a již povolené výstavby v roce 2006, která se do loďstva smějí zařadit, se odstavec 1 nevztahuje.

3. Aniž je dotčen odstavec 1, oznámí členské státy Komisi počet a prostornost svých rybářských plavidel lovících tropické tuňáky v oblasti v roce 2006 do 1. ledna 2008. K tomuto účelu státy ověří skutečnou přítomnost a rybolovné činnosti svých plavidel v oblasti IOTC v roce 2006 na základě evidence systému sledování plavidel, hlášení o úlovcích, zastávek v přístavech či dalšími prostředky.

4. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy změnit počet plavidel podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že změny v počtu plavidel podle typu lovného zařízení nezvýší intenzitu rybolovu dotčených rybích populací.

5. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla k převodu v evidenci ICCAT plavidel nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel NNN kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu.

Článek 73

Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících mečouna obecného a tuňáka křídlatého

1. Členské státy omezí podle typu lovných zařízení počet plavidel plujících pod jejich vlajkou o celkové délce 24 m nebo větší, jež loví mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti IOTC, na úroveň intenzity dosaženou v roce 2007. Omezí tak podle typu lovných zařízení počet plavidel plujících pod jejich vlajkou o celkové délce menší než 24 m, jež loví mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti IOTC mimo svou výlučnou ekonomickou zónu, na úroveň intenzity dosaženou v roce 2007. Omezení počtu plavidel musí být přiměřený odpovídající celkové hrubé prostornosti vyjádřené v GRT (hrubá registrované prostornost) či v GT (hrubá prostornost). V případě výměny plavidel nesmí dojít k překročení celkové prostornosti.

2. Na plavidla, která jsou předmětem správního řízení nebo probíhající a již povolené výstavby v roce 2007, která se do loďstva smějí zařadit, se odstavec 1 nevztahuje.

3. Členské státy oznámí Komisi počet a prostornost svých rybářských plavidel lovících mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti v roce 2007 do 1. ledna 2008. K tomuto účelu státy ověří skutečnou přítomnost a rybolovné činnosti svých plavidel v oblasti IOTC v roce 2006 na základě záznamů ze systému sledování plavidel, hlášení o úlovcích, zastávek v přístavech či dalšími prostředky.

4. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou členské státy změnit počet svých plavidel podle typu lovného zařízení, pokud mohou Komisi prokázat, že změny v počtu plavidel podle typu lovného zařízení nezvýší intenzitu rybolovu dotčených rybích populací.

5. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci ICCAT plavidel nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel NNN kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu.







KAPITOLA XII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI SPFO

Článek 74

Omezení kapacity pelagického rybolovu

1. Členské státy omezí celkovou hrubou prostornost (GT) plavidel plujících pod jejich vlajkou, která loví pelagické populace v roce 2008, na úroveň hrubé prostornosti zaznamenané v roce 2007 v oblasti SPFO tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.

2. Členské státy sdělí Komisi do 15. ledna 2008 celkovou úroveň GT, která byla zaznamenána v roce 2007 pro tato plavidla plující pod jejich vlajkou, která provozovala rybolov v roce 2007. Při oznamování těchto informací členské státy ověří skutečnou přítomnost a rybolovné činnosti svých plavidel v oblasti SPFO v roce 2007 na základě záznamů ze systému sledování plavidel, hlášení o úlovcích, zastávek v přístavech či dalšími prostředky.

3. Členské státy, které provozovaly v minulosti pelagický rybolov v jižním Tichomoří, ale v roce 2007 ho neprovozují, mohou v roce 2008 provozovat rybolov v oblasti SPFO, pokud dobrovolně omezují intenzitu rybolovu. Tyto členské státy urychleně oznámí Komisi názvy a vlastnosti, včetně hrubé prostornosti (GT), svých plavidel provozujících rybolov v oblasti SPFO.

4. Členské státy předají prozatímní vědecké pracovní skupině SPFO všechna hodnocení a průzkum pelagických populací v oblasti SPFO a podpoří aktivní účast svých vědeckých odborníků na vědecké činnosti organizace týkjící se pelagických druhů.

5. Členské státy zajistí v co největší míře vhodnou účast pozorovatelů na palubách plavidel plujících pod jejich vlajkou, aby pozorovali pelagický rybolov v jižním Tichomoří a shromáždili příslušné vědecké informace.

Článek 75

Rybolov při dně

1. Členské státy omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti SPFO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství úlovků, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě.

2. Členské státy nerozšíří rybolovnou činnost při dně na nové regiony oblasti SPFO, kde se rybolov v současnosti neprovozuje.

3. Plavidla Společenství zastaví rybolovné činnosti při dně pět námořních mil od každé lokality oblasti SPFO, kde byla při rybolovné činnosti prokázána existence ohrožených mořských ekosystémů. Plavidla Společenství oznámí toto zjištění, včetně umístění a druhu dotčeného ekosystému, příslušným orgánům státu své vlajky, Komisi a prozatímnímu sekretariátu SPFO, aby mohla být přijata vhodná opatření pro dotčenou lokalitu.

4. Členské státy jmenují pozorovatele pro každé plavidlo plující pod jejich vlajkou, které provozuje nebo zamýšlí provozovat rybolov při dně pomocí vlečné sítě v oblasti SPFO, a zajistí přítomnost pozorovatelů na plavidlech plujících pod jejich vlajkou, která provozují rybolovné činnosti při dně v oblasti SPFO.

Článek 76

Shromažďování a sdílení údajů

Členské státy sbírají, ověřují a poskytují údaje postupy stanovenými v normách SPFO pro shromažďování, poskytování, ověřování a výměnu údajů.







KAPITOLA XIII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI WCPFC

Článek 77

Omezení intenzity rybolovu

Členské státy zajistí, aby byla celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého v oblasti WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Společenstvím a pobřežními státy tohoto regionu.

Článek 78

Plány řízení pro používání uzavíracího mechanismu

1. Členské státy, jejichž plavidla jsou oprávněná lovit v oblasti WCPFC, vypracují plány řízení pro použití ukotvených nebo unášených zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Tyto plány řízení zahrnují strategie na omezení vzájemného působení s nedospělými jedinci tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého.

2. Plány řízení uvedené v odstavci 1 se předloží Komisi do 15. října 2008. Komise tyto plány řízení shrne a do 31. prosince 2008 předloží plán řízení Společenství sekretariátu WCPFC.

Článek 79

Maximální počet rybářských plavidel lovících mečouna obecného

Počet plavidel Společenství lovících mečouna obecného v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti WCPFC nesmí být vyšší než čtrnáct. Účast Společenství je omezena na plavidla plující pod vlajkou Španělska.







KAPITOLA XIV

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ LOVÍCÍ V OBLASTI ICCAT

Článek 80

Snížení vedlejších úlovků mořských ptáků

1. Členské státy shromažďují veškeré dostupné informace o interakci s mořskými ptáky, včetně náhodných úlovků jejich rybářskými plavidly, a poskytují je sekretariátu ICCAT a Komisi.

2. Členské státy usilují o snížení množství vedlejších úlovků mořských ptáků ve všech rybolovných oblastech, obdobích a při všech druzích rybolovu pomocí účinných zmírňujících opatření.

3. Plavidla Společenství lovící jižně od 20° s. š. musí mít na palubě a používat šňůry plašící ptáky (kůly tori) v souladu s těmito technickými ustanoveními:

a) kůly tori musí odpovídat schválené konstrukci kůlů tori a pokynům pro jejich nasazení přijatým ICCAT;

b) šňůry tori musí být nasazeny před tím, než jsou ponořeny dlouhé lovné šňůry, pokaždé v místě jižně od 20° j. š.;

c) pokud je to možné, měla by plavidla použít druhý kůl tori a šňůru plašící ptáky pokaždé, když jsou ptáci v hojném počtu nebo velmi aktivní;

d) záložní šňůry tori musí být na palubě každého plavidla a musí být připraveny k okamžitému použití.

4. Odchylně od odstavce 3 mohou plavidla Společenství lovící na dlouhou lovnou šňůru, která provádějí cílený rybolov mečouna, používat zařízení s monofilamentovou dlouhou lovnou šňůrou, pokud tato plavidla

a) kladou své dlouhé lovné šňůry během období mezi námořním východem a západem slunce, jak jej pro danou zeměpisnou oblast rybolovu vymezuje námořní almanach pro stanovení východu a západu slunce;

b) používají minimální hmotnost 60 g otočné hlavice umístěné nejvýše 3 m od háčku s cílem dosáhnout optimálních rychlostí ponořování.

Článek 81

Stanovení uzavřené oblasti/období hájení pro rybolov mečouna obecného ve Středozemním moři

V zájmu ochrany mečouna obecného, zejména malých kusů, se rybolov mečouna obecného ve Středozemním moři zakazuje od 15. října do 15. listopadu 2008.

Článek 82

Žraloci

Členské státy přijmou vhodná opatření ke snížení úmrtnosti ryb při cíleném rybolovu žraloka mako v severním Atlantiku.







KAPITOLA XV

NEZÁKONNÉ, NEHLÁŠENÉ A NEREGULOVANÉ RYBOLOVNÉ ČINNOSTI

Článek 83

Severní Atlantik

Na plavidla zapojená do nezákonných, nehlášených nebo neregulovaných rybolovných činností v Severním Atlantiku se vztahují opatření stanovená v příloze XIII.







KAPITOLA XVI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 84

Předávání údajů

Při zasílání údajů vztahujících se k vykládkám množství ulovených populací Komisi podle čl. 15 odst. 1 a čl. 18 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 používají členské státy kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.

Článek 85

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Použije se ode dne 1. ledna 2008.

Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před 1. lednem 2008, použije se článek 41 s účinkem od počátku jednotlivých období používání daných TAC.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

OMEZENÍ RYBOLOVU PLATNÁ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ V OBLASTECH, VE KTERÝCH JSOU STANOVENA OMEZENÍ ODLOVU, A PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH SPOLEČENSTVÍ, ROZEPSANÁ PODLE DRUHŮ A OBLASTÍ (V TUNÁCH ŽIVÉ HMOTNOSTI, NENÍ-LI STANOVENO JINAK)

Všechna omezení odlovu stanovená v této příloze se považují za kvóty pro účely článku 5 tohoto nařízení, a proto se na ně vztahují pravidla stanovená v nařízení (EHS) č. 2847/93, a zejména v jeho článcích 14 a 15.

V rámci každé oblasti jsou populace ryb uváděny v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely tohoto nařízení je níže uvedena srovnávací tabulka latinských a obecných názvů:







Vědecký název Třípísmenný kód Obecný název Ammodytidae SAN Smáčkovití Anarhichas lupus CAT Vlkouš obecný Aphanopus carbo BSF Tkaničnice tmavá Argentina silus ARU Stříbrnice atlantiská Beryx spp. ALF Pilonoši rodu Beryx Boreogadus saida POC Treska polární Brosme brosme USK Mníkovec bělolemý Centrophorus squamosus GUQ Bezkýlovec listošupinatý Centroscymnus coelolepis CYO Světloun bělooký Cetorhinus maximus BSK Žralok veliký Chaenocephalus aceratus SSI Ledovka černoploutvá Champsocephalus gunnari ANI nemá český název Channichthys rhinoceratus LIC nemá český název Chionoecetes spp. PCR Krabi rodu Chionoecetes Clupea harengus HER Sleď obecný Coryphaenoides rupestris RNG Hlavoun tuponosý Dalatias licha SCK Světloun Bonnaterrův Deania calcea DCA Bezkýlovec lopatonosý Dissostichus eleginoides TOP Ledovka patagonská Engraulis encrasicolus ANE Sardel obecná Etmopterus princeps ETR Světloun velký Etmopterus pusillus ETP Světloun malý Etmopterus spinax ETX Světloun trnitý Euphausia superba KRI Kril antarktický Gadus morhua COD Treska obecná Galeorhinus galeus GAG Psohlav obecný Germo alalunga ALB Tuňák křídlatý Glyptocephalus cynoglossus WIT Platýs šedohnědý Gobionotothen gibberifrons NOG nemá český název Hippoglossoides platessoides PLA Platýs drsný Hippoglossus hippoglossus HAL Platýs obecný Hoplostethus atlanticus ORY Červenice obecná Illex illecebrosus SQI Kalmar tryskový Lamna nasus POR Žralok nosatý Lampanyctus achirus LAC nemá če