02013R1308 — CS — 01.01.2023 — 008.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1308/2013

ze dne 17. prosince 2013,

kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007







ČÁST I

ÚVODNÍ USTANOVENÍ

Článek 1

Oblast působnosti

1. Tímto nařízením se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, kterými se rozumí všechny produkty uvedené v příloze I Smluv s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury, jak jsou vymezeny v právních aktech Unie o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury.

2. Zemědělské produkty vymezené v odstavci 1 jsou rozděleny do těchto odvětví podle příslušných částí přílohy I: a) obiloviny, část I; b) rýže, část II; c) cukr, část III; d) sušené krmivo, část IV; e) osiva, část V; f) chmel, část VI; g) olivový olej a stolní olivy, část VII; h) len a konopí, část VIII i) ovoce a zelenina, část IX; j) výrobky z ovoce a zeleniny, část X; k) banány, část XI; l) víno, část XII; m) živé dřeviny a jiné rostliny, cibule, kořeny a podobné, řezané květiny a okrasná zeleň, část XIII; n) tabák, část XIV; o) hovězí a telecí maso, část XV; p) mléko a mléčné výrobky, část XVI; q) vepřové maso, část XVII; r) skopové a kozí maso, část XVIII; s) vejce, část XIX; t) drůbeží maso, část XX; u) ethylalkohol zemědělského původu, část XXI; v) produkty včelařství, část XXII; w) bourec morušový, část XXIII; x) ostatní produkty, část XXIV.

▼M7

Článek 2

Obecná ustanovení o společné zemědělské politice (SZP)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ( 1 ) a předpisy přijaté podle uvedeného nařízení platí ve vztahu k opatřením stanoveným v tomto nařízení.

▼B

Článek 3

Definice

1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice týkající se některých odvětví uvedené v příloze II.

▼M7 —————

▼M7

3. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v nařízení (EU) 2021/2116 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ( 2 ), není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.

4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění definice týkající se odvětví uvedených v příloze II v rozsahu nezbytném pro aktualizaci definic s ohledem na vývoj trhu, aniž by se doplňovaly nové definice.

▼B

5. Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „méně rozvinutými regiony“ regiony podle definice v čl. 90 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ( 3 ). b) „nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní katastrofě“ povětrnostní podmínky jako mráz, krupobití, led, déšť nebo sucho, které zničí více než 30 % průměrné roční produkce daného zemědělce v předcházejícím tříletém období nebo tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího pětiletého období s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty.

Článek 4

Přizpůsobení nomenklatuře společného celního sazebníku používané pro zemědělské produkty

Je-li to nutné za účelem zohlednění změn kombinované nomenklatury, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, jimiž se popis produktů a odkazy v tomto nařízení přizpůsobují číslům nebo položkám kombinované nomenklatury.

▼M7

Článek 5

Přepočítací koeficienty pro rýži

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví přepočítací koeficienty pro rýži v různých fázích zpracování.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

Článek 6

Hospodářské roky

Stanoví se tyto hospodářské roky:

a) od 1. ledna do 31. prosince daného roku pro odvětví ovoce a zeleniny a výrobků z ovoce a zeleniny a pro odvětví banánů;

b) od 1. dubna do 31. března následujícího roku pro odvětví sušeného krmiva a odvětví bource morušového;

c) od 1. července do 30. června následujícího roku pro: i) odvětví obilovin, ii) odvětví osiv, iii) odvětví lnu a konopí, iv) odvětví mléka a mléčných výrobků;

d) od 1. srpna do 31. července následujícího roku pro odvětví vína;

e) od 1. září do 31. srpna následujícího roku pro odvětví rýže a pro stolní olivy;

f) od 1. října do 30. září následujícího roku pro odvětví cukru a pro olivový olej.

▼B

Článek 7

Referenční prahové hodnoty

1. Stanoví se tyto referenční prahové hodnoty: a) pokud jde o odvětví obilovin, 101,31 EUR za tunu, vztaženo na stádium velkoobchodního prodeje u zboží dodaného do skladu před vyložením; b) pokud jde o neloupanou rýži, 150 EUR za tunu za standardní jakost vymezenou v příloze III části A, vztaženo na stádium velkoobchodního prodeje u zboží dodaného do skladu před vyložením; c) pokud jde o cukr standardní jakosti vymezené v příloze III části B, vztaženo na nebalený cukr při převzetí v závodě: i) pro bílý cukr: 404,4 EUR za tunu, ii) pro surový cukr: 335,2 EUR za tunu; d) pokud jde o odvětví hovězího a telecího masa, 2 224 EUR za tunu pro jatečně upravená těla skotu samčího pohlaví třídy zmasilosti /protučnělosti R3 podle klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla skotu ve věku osm měsíců nebo více podle přílohy IV části A; e) pokud jde o odvětví mléka a mléčných výrobků: i) 246,39 EUR za 100 kg pro máslo, ii) 169,80 EUR za 100 kg pro sušené odstředěné mléko; f) pokud jde o vepřové maso, 1 509,39 EUR za tunu pro jatečně upravená těla prasat standardní jakosti stanovené na základě hmotnosti a podílu libového masa podle klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla prasat podle přílohy IV části B takto: i) jatečně upravená těla o hmotnosti nejméně 60 kg, avšak menší než 120 kg: třída E, ii) jatečně upravená těla o hmotnosti od 120 do 180 kg: třída R; g) pokud jde o odvětví olivového oleje: i) 1 779 EUR za tunu pro extra panenský olivový olej, ii) 1 710 EUR za tunu pro panenský olivový olej; iii) 1 524 EUR za tunu pro lampantový olivový olej s obsahem mastných kyselin 2. stupně, při odečtení 36,70 EUR na tunu z této částky za každý další stupeň kyselosti.

2. Komise referenční prahové hodnoty uvedené v odstavci 1 pravidelně přezkoumává s přihlédnutím k objektivním kritériím, zejména k vývoji produkce, nákladům na produkci (především na vstupy) a tržním trendům. Referenční prahové hodnoty se v případě potřeby aktualizují řádným legislativním postupem s ohledem na vývoj produkce a trhů.







ČÁST II

VNITŘNÍ TRH







HLAVA I

TRŽNÍ INTERVENCE







KAPITOLA I

Veřejná intervence a podpora soukromého skladování







Oddíl 1

Obecná ustanovení o veřejné intervenci a podpoře soukromého skladování

Článek 8

Oblast působnosti

Tato kapitola stanoví pravidla pro tržní intervenci týkající se:

a) veřejné intervence, kdy jsou produkty nakupovány a skladovány příslušnými orgány členských států až do jejich uvolnění, a

b) poskytování podpory skladování produktů soukromými hospodářskými subjekty.

Článek 9

Původ způsobilých produktů

Produkty způsobilé pro nákup v rámci veřejné intervence nebo pro poskytování podpory soukromého skladování musí pocházet z Unie. Pokud produkty pocházejí z plodin, musí být navíc tyto plodiny sklizeny v Unii, a pokud jsou z mléka, mléko musí být vyprodukováno v Unii.

Článek 10

Klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla

Klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla se v souladu s přílohou IV částmi A a B jednotlivě použije v odvětví hovězího a telecího masa pro jatečně upravená těla skotu ve věku osmi měsíců nebo více a v odvětví vepřového masa v případě těl prasat, která nebyla použita k chovu.

V odvětví skopového a kozího masa mohou členské státy použít klasifikační stupnici Unie pro jatečně upravená těla ovcí v souladu s pravidly stanovenými v příloze IV části C.







Oddíl 2

Veřejná intervence

Článek 11

Produkty způsobilé pro veřejnou intervenci

Veřejná intervence se použije podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle veškerých dalších požadavků a podmínek, které může stanovit Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 19 a prováděcích aktů podle článku 20, na tyto produkty:

a) pšenici obecnou, pšenici tvrdou, ječmen a kukuřici;

b) neloupanou rýži;

c) čerstvé nebo chlazené maso z odvětví hovězího a telecího masa kódů KN 0201 10 00 a 0201 20 20 až 0201 20 50 ;

d) máslo vyrobené přímo a výhradně z pasterizované smetany získané přímo a výhradně z kravského mléka ve schváleném podniku Unie, s minimálním obsahem tuku 82 % hmotnostních a maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních;

e) sušené odstředěné mléko nejvyšší jakosti vyrobené z kravského mléka rozprašovacím sušením ve schváleném podniku Unie, s minimálním obsahem bílkovin 34,0 % hmotnostních v tukuprosté sušině.

▼M7

Článek 12

Období veřejné intervence

Veřejná intervence se použije u:

a) pšenice obecné od 1. října do 31. května;

b) pšenice tvrdé, ječmene a kukuřice během celého roku;

c) neloupané rýže během celého roku;

d) hovězího a telecího masa během celého roku;

e) másla a sušeného odstředěného mléka od 1. února do 30. září.

▼B

Článek 13

Zahájení a ukončení veřejné intervence

▼C2

1. Veřejná intervence během období uvedených v článku 12 ▼B a) se zahajuje pro pšenici obecnou, máslo a sušené odstředěné mléko; b) může být zahájena Komisí prostřednictvím prováděcích aktů pro pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici a neloupanou rýži (včetně konkrétních odrůd nebo druhů neloupané rýže), pokud to vyžaduje situace na trhu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2; ►C2 c) může být zahájena pro odvětví hovězího a telecího masa Komisí prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3, pokud je během reprezentativního období stanoveného podle čl. 20 prvního pododstavce písm. c) průměrná tržní cena v některém členském státě nebo některém regionu členského státu ◄ , zjištěná na základě klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla skotu podle přílohy IV části A, nižší než 85 % referenční prahové hodnoty stanovené v čl. 7 odst. 1 písm. d).

2. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými ukončí veřejnou intervenci pro odvětví hovězího a telecího masa, pokud po určité reprezentativní období stanovené podle čl. 20 prvního pododstavce písm. c) již nejsou splněny podmínky stanovené v odst. 1 písm. c) tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3.

Článek 14

Nákup za pevně stanovenou cenu nebo prostřednictvím nabídkového řízení

Je-li veřejná intervence zahájena podle čl. 13 odst. 1, opatření týkající se stanovení nákupních cen u produktů uvedených v článku 11, jakož i případná opatření týkající se množstevních omezení v případě nákupu za pevně stanovenou cenu přijme Rada v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

Článek 15

Cena v rámci veřejné intervence

1. Cenou v rámci veřejné intervence se rozumí: a) cena, za kterou jsou produkty nakupovány v rámci veřejné intervence, je-li nákup prováděn za pevně stanovenou cenu, nebo b) maximální cena, za kterou mohou být produkty způsobilé pro veřejnou intervenci nakoupeny, je-li nákup prováděn prostřednictvím nabídkového řízení.

2. Opatření týkající se stanovení úrovně ceny v rámci veřejné intervence, včetně částek, o které se cena zvýší a sníží, přijme Rada v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

Článek 16

Obecné zásady týkající se nakládání s produkty z veřejné intervence

1. Nakládání s produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence probíhá tak, aby: a) nedocházelo k narušení trhu; b) byl zajištěn rovný přístup ke zboží a rovné zacházení s kupujícími a c) aby bylo v souladu se závazky vyplývajícími z mezinárodních dohod uzavřených v souladu se Smlouvou o fungování EU.

2. ►C2 ◄ S produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence může být naloženo tak, že se dají k dispozici režimu rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii podle příslušných právních aktů Unie.V takových případech je účetní hodnota těchto produktů na úrovni příslušné pevně stanovené ceny v rámci veřejné intervence uvedené v čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení.

▼M7

2a. Členské státy oznámí Komisi veškeré informace potřebné k tomu, aby bylo možné kontrolovat soulad se zásadami stanovenými v odstavci 1.

▼M7

3. Komise každoročně zveřejňuje podrobné informace o podmínkách, za nichž byly v předchozím roce nakoupeny nebo prodány produkty nakoupené v rámci veřejné intervence. Tyto podrobné informace zahrnují příslušné objemy a nákupní a prodejní ceny.

▼B







Oddíl 3

Podpora soukromého skladování

Článek 17

Produkty způsobilé pro podporu

Podpora soukromého skladování se může podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle veškerých dalších požadavků a podmínek, které přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle čl. 18 odst. 1 nebo článku 19 a prováděcích aktů podle čl. 18 odst. 2 nebo článku 20, poskytovat na tyto produkty:

a) bílý cukr;

▼M7

b) olivový olej a stolní olivy;

▼B

c) lněná vlákna;

d) čerstvé nebo chlazené maso skotu ve věku osmi měsíců nebo více;

e) máslo vyrobené ze smetany získané přímo a výhradně z kravského mléka;

f) sýr;

g) sušené odstředěné mléko vyrobené z kravského mléka;

h) vepřové maso;

i) skopové a kozí maso.

Písmeno f) prvního pododstavce se omezuje na sýry s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením podle nařízení (EU) č. 1151/2012, které jsou uskladněny nad rámec doby zrání stanovené pro tyto sýry ve specifikaci produktu uvedené v článku 7 daného nařízení nebo nad rámec doby zrání, jež přispívá ke zvýšení hodnoty dotyčného sýru.

Článek 18

Podmínky pro poskytování podpory

1. S cílem zajistit transparentnost trhu je v případě potřeby Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví podmínky, za kterých může rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování produktů uvedených v článku 17, a to s ohledem na: a) zjištěné průměrné tržní ceny v Unii, referenční prahové hodnoty a výrobní náklady dotčených produktů nebo b) potřebu včas reagovat na zvláště obtížnou situaci na trhu nebo hospodářský vývoj, které mají významný negativní dopad na marže v daném odvětví.

2. Komise může přijmout prováděcí akty, které: a) poskytují podporu soukromého skladování produktů uvedených v článku 17, a to s ohledem na podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku; b) omezují poskytování podpory soukromého skladování.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

3. Opatření týkající se stanovení výše podpory soukromého skladování podle článku 17 přijme Rada v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.







Oddíl 4

Společná ustanovení o veřejné intervenci a podpoře soukromého skladování

Článek 19

Přenesené pravomoci

1. S cílem zajistit, aby produkty nakoupené v rámci veřejné intervence nebo produkty, na něž se vztahuje podpora soukromého skladování, byly vhodné pro dlouhodobé skladování a byly řádné a uspokojivé obchodní jakosti, a s cílem zohlednit zvláštní vlastnosti jednotlivých odvětví pro účely zajištění nákladově účinného fungování veřejné intervence a soukromého skladování je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví požadavky a podmínky, jež kromě požadavků stanovených tímto nařízením musí tyto produkty splňovat. Tyto požadavky a podmínky se zaměří na to, aby u nakoupených a skladovaných produktů zaručily: a) jejich jakost, pokud jde o jakostní parametry, jakostní třídy, jakostní stupně, kategorie, vlastnosti a stáří produktu; b) jejich způsobilost, pokud jde o množství a balení, včetně označování, uchovávání, předchozí smlouvy o skladování, schvalování podniků a stadium produktů, na něž se vztahuje cena v rámci veřejné intervence a podpora soukromého skladování.

2. S cílem zohlednit zvláštní vlastnosti odvětví obilovin a neloupané rýže je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví kritéria jakosti v souvislosti s nákupem i prodejem pšenice obecné, pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice a neloupané rýže.

3. S cílem zajistit vhodnou skladovací kapacitu a účinnost systému veřejné intervence z hlediska nákladové efektivity, distribuce a přístupu pro hospodářské subjekty a s cílem zachovat jakost produktů nakoupených v rámci veřejné intervence pro jejich uvolnění na konci skladovacího období je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví: a) požadavky, které musí splňovat sklady všech produktů, na něž se vztahuje veřejná intervence; b) pravidla pro skladování produktů v členském státě či mimo členský stát, který je odpovědný za tyto produkty a jejich úpravu s ohledem na cla a další částky, které se poskytují, nebo poplatky, které se vybírají v rámci SZP.

4. S cílem zajistit, aby podpora soukromého skladování měla požadovaný účinek na trh, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví: a) pravidla a podmínky použitelné v případech, kdy je skladované množství nižší než smluvně stanovené množství; b) podmínky pro poskytování zálohy na tuto podporu; c) podmínky, za nichž lze rozhodnout, že produkty, na které se vztahují smlouvy o soukromém skladování, mohou být znovu uvedeny na trh nebo uvolněny.

5. S cílem zajistit řádné fungování systémů veřejné intervence a soukromého skladování je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví: a) používání nabídkového řízení, které zaručuje rovný přístup ke zboží a rovné zacházení s hospodářskými subjekty; b) dodatečné podmínky, které musí hospodářské subjekty splnit s cílem usnadnit účinné řízení a kontrolu systému pro členské státy a hospodářské subjekty; c) požadavek, aby hospodářské subjekty složily jistotu, jež zaručí dodržení jejich povinností.

6. S cílem zohlednit technický vývoj a potřeby odvětví uvedených v článku 10, jakož i potřebu standardizovat obchodní úpravu různých produktů pro účely zlepšení transparentnosti trhu, zaznamenávání cen a uplatňování tržních intervenčních opatření je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, které a) upraví a aktualizují ustanovení týkající se stupnice Unie pro klasifikaci, označování a obchodní úpravu jatečně upravených těl uvedená v příloze IV; b) stanoví dodatečná opatření týkající se klasifikace, prováděné rovněž kvalifikovanými klasifikátory, třídění (prováděné rovněž za pomoci technik automatizovaného třídění), identifikace, vážení a označování jatečně upravených těl a výpočtu průměrných cen Unie a koeficientů vážení používaných při výpočtu těchto cen; c) stanoví odchylky v odvětví hovězího a telecího masa a zvláštní odchylky, které mohou členské státy udělit jatkám, v nichž se poráží malý počet kusů skotu, a další ustanovení pro dotčené produkty, včetně ustanovení v odvětví skopového masa týkajících se tříd zmasilosti a protučnělosti, a další ustanovení, pokud jde o hmotnost, barvu masa a protučnělost a kritéria pro klasifikaci lehkých jehňat; d) členským státům povolí nepoužívat klasifikační stupnici pro jatečně upravená těla prasat a vedle hmotnosti a odhadovaného podílu libového masa jim povolí používat i jiná hodnotící kritéria nebo stanovovat odchylky od této stupnice.

Článek 20

Prováděcí pravomoci v souladu s přezkumným postupem

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví opatření nezbytná pro jednotné uplatňování této kapitoly. Tato opatření se mohou zejména týkat:

a) nákladů, které hradí hospodářský subjekt, pokud produkty dodané pro veřejnou intervenci nesplňují minimální požadavky na jakost;

b) stanovení minimální skladovací kapacity pro intervenční sklady;

c) reprezentativních období, trhů a tržních cen nezbytných pro uplatňování této kapitoly;

d) dodávek produktů nakupovaných v rámci veřejné intervence, nákladů na přepravu, které ponese nabízející, převzetí produktů platebními agenturami a platby;

e) různých operací spojených s vykosťováním v odvětví hovězího a telecího masa;

f) praktických způsobů balení produktů, jejich uvádění na trh a označování;

g) postupů pro schvalování podniků vyrábějících máslo a sušené odstředěné mléko pro účely této kapitoly;

h) oprávnění ke skladování mimo území členského státu, kde byly produkty nakoupeny a uskladněny;

i) prodeje produktů nakoupených v rámci veřejné intervence nebo nakládání s nimi, zejména pokud jde o prodejní ceny, podmínky vyskladnění, následné použití nebo určení uvolněných produktů, včetně postupů týkajících se produktů určených pro režim uvedený v čl. 16 odst. 2, včetně převodů mezi členskými státy;

j) v případě produktů nakoupených v rámci veřejné intervence ustanovení souvisejících s možností členských států prodávat na jejich vlastní odpovědnost malá množství, která zůstávají uskladněna, nebo množství, která již nelze znovu zabalit nebo která mají zhoršenou jakost.

k) v případě soukromého skladování uzavírání a obsahu smluv mezi příslušným orgánem členského státu a žadateli;

l) soukromého uskladnění a skladování produktů a jejich vyskladnění;

m) doby uskladnění v soukromých skladech a ustanovení, podle nichž tato doba, stanovená ve smlouvách, může být zkrácena nebo prodloužena;

n) postupů pro nákup za pevně stanovenou cenu, včetně postupů pro skládanou jistotu a její výši, nebo pro poskytnutí předem pevně stanovené podpory na soukromé skladování;

o) používání nabídkového řízení pro veřejnou intervenci i pro soukromé skladování, zejména pokud jde o: i) předkládání nabídek nebo nabídek do nabídkového řízení a minimální množství pro žádost nebo předložení nabídky; ii) postupy pro skládanou jistotu a její výši; a iii) výběr nabídek, který zajistí, že přednost bude dána nabídkám nejpříznivějším pro Unii, a umožní, že smlouva nemusí být nezbytně uzavřena;

p) provádění klasifikačních stupnic Unie pro jatečně upravená těla skotu, prasat a ovcí;

q) jiné obchodní úpravy jatečně upravených těl a půlek jatečně upravených těl, než je obchodní úprava stanovená v příloze IV části A bodu IV pro účely stanovení tržních cen;

r) opravných faktorů uplatňovaných členskými státy a používaných pro různé obchodní úpravy jatečně upravených těl skotu a ovcí, pokud se nepoužije referenční obchodní úprava;

s) praktických způsobů označování klasifikovaných jatečně upravených těl a způsobů, jakými Komise vypočítává váženou průměrnou cenu Unie pro jatečně upravená těla skotu, prasat a ovcí;

t) oprávnění členských států umožňujícího jinou obchodní úpravu jatečně upravených těl prasat poražených na jejich území, než je obchodní úprava stanovená v příloze IV části B bodu III, pokud je splněna jedna z těchto podmínek: i) běžná obchodní praxe se na jejich území liší od standardní obchodní úpravy vymezené v příloze IV části B bodu III prvním pododstavci; ii) tato úprava je odůvodněna technickými požadavky; iii) jatečně upravená těla jsou stažena jednotným způsobem;

u) ustanovení o přezkumu uplatňování klasifikace jatečně upravených těl v členských státech provedeném na místě výborem Unie složeným z odborníků z Komise a odborníků jmenovaných členskými státy s cílem zajistit přesnost a spolehlivost klasifikace jatečně upravených těl. Tyto předpisy stanoví, že náklady na provádění přezkumné činnosti ponese Unie.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

Článek 21

Další prováděcí pravomoci

Komise přijme prováděcí akty s cílem oprávnit členské státy k tomu, aby odchylně od přílohy IV části C bodu III. byla v případě jehňat o hmotnosti jatečně upraveného těla nižší než 13 kilogramů použita pro účely klasifikace tato kritéria:

a) hmotnost jatečně upraveného těla;

b) barva masa;

c) protučnělost.

Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3.







▼M7

KAPITOLA II

Podpora určená na dodávání ovoce a zeleniny a mléka a mléčných výrobků do vzdělávacích zařízení







▼M7 —————

▼M2

Článek 22

Cílová skupina

Režim podpory určený ke zlepšení distribuce zemědělských produktů a stravovacích návyků dětí je zaměřen na děti, které pravidelně navštěvují jesle, mateřské školy nebo jiná předškolní zařízení nebo vzdělávací zařízení na úrovni základní nebo střední školy spravovaná nebo uznaná příslušnými orgány členských států.

Článek 23

Podpora určená na dodávání ovoce a zeleniny a mléka do škol, doprovodná vzdělávací opatření a související náklady

1. Podpora Unie se poskytuje ve prospěch dětí ve vzdělávacích zařízeních uvedených v článku 22 na: a) dodávání a distribuci způsobilých produktů a výrobků uvedených v odstavcích 3, 4 a 5 tohoto článku; b) doprovodná vzdělávací opatření a c) pokrytí některých souvisejících nákladů na zařízení, propagaci, sledování, a hodnocení a, pokud tyto náklady nejsou zahrnuty v písmenu a) tohoto pododstavce, na logistiku a distribuci.

Rada stanoví v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU limity pro podporu Unie na opatření a náklady uvedené v písmenech b) a c) prvního pododstavce tohoto odstavce.

2. Pro účely tohoto oddílu se: a) „ovocem a zeleninou do škol“ rozumí produkty a výrobky uvedené v odst. 3 písm. a) a v odst. 4 písm. a); b) „mlékem do škol“ rozumí výrobky uvedené v odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. b), jakož i výrobky uvedené v příloze V.

3. Členské státy, které se chtějí účastnit režimu podpory stanoveného v odstavci 1 (dále jen „školní projekt“) a které žádají odpovídající podporu Unie, upřednostní s ohledem na svou vnitrostátní situaci distribuci produktů nebo výrobků jedné nebo obou z následujících skupin: a) ovoce a zelenina a čerstvé produkty z odvětví banánů; b) konzumní mléko a jeho varianty neobsahující laktózu.

4. Bez ohledu na odstavec 3 mohou členské státy za účelem podpory spotřeby konkrétních produktů nebo výrobků nebo v reakci na zvláštní výživové potřeby dětí na svém území stanovit distribuci výrobků z jedné z následujících skupin, nebo obou skupin: a) výrobků ze zpracovaného ovoce a zeleniny navíc k produktům uvedeným v odst. 3 písm. a); b) sýru, tvarohu, jogurtu a dalších fermentovaných (kysaných) nebo acidofilních mléčných výrobků bez přidaných aromat, ovoce, ořechů nebo kakaa navíc k výrobkům uvedeným v odst. 3 písm. b).

5. V případech, kdy to členské státy považují za nutné pro dosažení cílů školního projektu a cílů stanovených ve strategiích uvedených v odstavci 8, mohou doplnit distribuci produktů a výrobků uvedených v odstavcích 3 a 4 o výrobky uvedené na seznamu v příloze V.

V takových případech se bude podpora Unie vyplácet pouze na mléčnou složku distribuovaných výrobků. Hmotnostní podíl mléčné složky nesmí být nižší než 90 % u produktů a výrobků kategorie I přílohy V a 75 % u produktů a výrobků kategorie II přílohy V.

Výši podpory Unie na mléčnou složku stanoví Rada v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

6. Produkty a výrobky distribuované v rámci školního projektu nesmí obsahovat žádnou z následujících položek: a) přidaný cukr; b) přidanou sůl; c) přidaný tuk; d) přidaná sladidla; e) přidané umělé zvýrazňovače chuti E 620 až E 650 ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ( 4 ).

Bez ohledu na první pododstavec tohoto odstavce může každý členský stát, poté, co získá v souladu s vnitrostátními postupy příslušné povolení od svých vnitrostátních orgánů odpovědných za zdraví a výživu, rozhodnout o tom, že způsobilé produkty a výrobky uvedené v odstavcích 4 a 5 mohou obsahovat omezená množství přidaného cukru, přidané soli nebo přidaného tuku.

7. Kromě produktů a výrobků uvedených v odstavcích 3, 4 a 5 tohoto článku, mohou členské státy stanovit, že mezi doprovodná vzdělávací opatření začlení i další zemědělské produkty a výrobky, zejména ty, které jsou uvedeny v čl. 1 odst. 2 písm. g) a v).

8. Podmínkou účasti ve školním projektu je, aby členský stát před zahájením své účasti ve školním projektu a následně každých šest let vypracoval strategii pro provádění tohoto projektu na celostátní nebo regionální úrovni. Strategii může změnit orgán odpovědný za její vypracování na národní nebo regionální úrovni, zejména s ohledem na sledování a hodnocení a na dosažené výsledky. Ve strategii se přinejmenším určí potřeby, jimž je třeba vyhovět, hierarchie potřeb z hlediska priorit, cílová skupina, očekávané výsledky, jichž má být dosaženo, a případně číselně vyjádřené cíle, jichž je třeba dosáhnout ve vztahu k počáteční situaci, a stanoví se nejvhodnější nástroje a opatření k dosažení těchto cílů.

Tato strategie může obsahovat určité prvky související s prováděním školního projektu, včetně těch, které mají zjednodušit jeho řízení.

9. Členské státy ve svých strategiích stanoví seznam všech produktů a výrobků dodávaných v rámci školního projektu buď prostřednictvím pravidelné distribuce, nebo prostřednictvím doprovodných vzdělávacích opatření. Aniž je dotčen odstavec 6, zajistí rovněž, aby do vypracování tohoto seznamu byly v souladu s vnitrostátními postupy vhodným způsobem zapojeny jejich vnitrostátní orgány odpovědné za zdraví a výživu, nebo zajistí, aby případně tyto orgány uvedený seznam schválily.

10. Členské státy rovněž přijmou pro větší efektivitu školního projektu doprovodná vzdělávací opatření, která mohou zahrnovat mimo jiné i opatření a činnosti zaměřené na znovuobnovení vztahu dětí k zemědělství prostřednictvím činností, jako jsou návštěvy zemědělských podniků, a distribuce širší škály zemědělských produktů a výrobků, jak je uvedeno v odstavci 7. Tato opatření mohou rovněž sloužit ke vzdělávání dětí o souvisejících otázkách, jako jsou zdravé stravovací návyky, místní potravinové řetězce, ekologické zemědělství, udržitelná produkce nebo boj proti plýtvání potravinami.

▼M7

11. Při volbě produktů a výrobků, které budou zařazeny do distribuce nebo do doprovodných vzdělávacích opatření, vycházejí členské státy z objektivních kritérií, která zahrnují jedno či více z následujících kritérií: ohledy na zdraví a na životní prostředí, sezónnost, rozmanitost a dostupnost místní nebo regionální zemědělské produkce, přičemž se pokud možno upřednostní produkty a výrobky pocházející z Unie. Členské státy mohou podporovat zejména nákup místních nebo regionálních produktů a výrobků, produkty ekologického zemědělství, krátké dodavatelské řetězce nebo přínos pro životní prostředí, včetně udržitelných obalů, a případně produkty spadající pod režim jakosti podle nařízení (EU) č. 1151/2012.

Členské státy mohou zvážit, zda ve svých strategiích upřednostní otázky udržitelnosti a spravedlivého obchodu (faire-trade).

▼M2

Článek 23a

Finanční ustanovení

▼M7

1. Aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku, nepřesáhne podpora v rámci školního projektu přidělená na distribuci produktů a výrobků, doprovodná vzdělávací opatření a související náklady uvedené v čl. 23 odst. 1 částku 220 804 135 EUR na školní rok. V rámci tohoto celkového limitu nepřesáhne tato podpora: a) v případě ovoce a zeleniny do škol: 130 608 466 EUR na školní rok; b) v případě mléka do škol: 90 195 669 EUR na školní rok.

▼M2

2. Podpora uvedená v odstavci 1 se přidělí každému členskému státu s ohledem na tato kritéria: a) počet dětí ve věku od šesti do deseti let v dotčeném členském státu; b) míra rozvoje jednotlivých regionů v dotčeném členském státu, tak aby byla zajištěna vyšší podpora méně rozvinutým regionům a menším ostrovům v Egejském moři ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013; a c) v případě mléka do škol se kromě kritérií uvedených v písmenech a) a b) zohlední dosavadní využívání podpory Unie na dodávky mléka a mléčných výrobků dětem v minulosti.

Příděly podpory pro dotčené členské státy zajistí vyšší podporu nejvzdálenějším regionům uvedeným v článku 349 Smlouvy o fungování EU tak, aby se zohlednila jejich zvláštní situace, pokud jde o zajišťování dodávek produktů a výrobků, a aby se podpořilo vzájemné zajišťování dodávek produktů a výrobků mezi nejvzdálenějšími regiony nacházejícími se ve vzájemné zeměpisné blízkosti.

Příděly podpory přidělené pro mléko do škol na základě kritérií uvedených v tomto odstavci zajistí, že všechny členské státy budou oprávněny obdržet alespoň minimální výši podpory Unie na dítě ve věkové skupině uvedené v prvním pododstavci písm. a). ►M7 ————— ◄

Opatření týkající se stanovení předběžných a definitivních přídělů podpory a přerozdělení podpory Unie pro ovoce a zeleninu do škol a pro mléko do škol přijme Rada v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

3. Členské státy, které se chtějí účastnit školního projektu, podají každý rok žádost o podporu Unie, přičemž upřesní požadovanou výši podpory na ovoce a zeleninu do škol a požadovanou výši podpory na mléko do škol, které chtějí distribuovat.

▼M7

4. Nepřekročí-li celkový limit výši 220 804 135 EUR stanovený v odstavci 1, může kterýkoli členský stát převést jednou za školní rok až 20 % svých předběžných přídělů podpory z jednoho projektu do druhého.

▼M2

Tento procentní podíl může být zvýšen až na 25 % v případě členských států s nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a v jiných řádně odůvodněných případech, například pokud členský stát potřebuje reagovat na konkrétní situaci na trhu v odvětví, na něž se vztahuje školní projekt, na konkrétní obavy související s nízkou spotřebou jedné ze skupin výrobků či produktů nebo na další společenské změny.

Převody se mohou uskutečnit:

a) před stanovením definitivních přídělů pro následující školní rok, a to mezi předběžnými příděly podpory daného členského státu; nebo

b) po zahájení školního roku, a to mezi definitivními příděly podpory členského státu, pokud již byly tyto příděly podpory pro dotyčný členský stát stanoveny.

Převody uvedené v třetím pododstavci písm. a) nesmí být provedeny z předběžného přídělu podpory pro skupinu produktů či výrobků, u níž dotyčný členský stát žádá částku převyšující jeho předběžný příděl. Členské státy oznámí Komisi výši veškerých převodů mezi předběžnými příděly podpory.

5. Školním projektem nejsou dotčeny samostatné vnitrostátní projekty určené pro školy, které jsou v souladu s právem Unie. Podpora Unie stanovená v článku 23 může být využívána k rozšíření rozsahu či účinnosti stávajících vnitrostátních školních projektů nebo projektů, v jejichž rámci se do škol dodává ovoce a zelenina a mléko, avšak nesmí nahrazovat financování těchto stávajících vnitrostátních projektů, s výjimkou bezplatné distribuce jídel dětem ve vzdělávacích zařízeních. Pokud se členský stát rozhodne určitý stávající vnitrostátní školní projekt rozšířit nebo zvýšit jeho efektivitu tím, že požádá o podporu Unie, musí ve strategii podle čl. 23 odst. 8 uvést, jak tohoto cíle dosáhne.

6. Členské státy mohou kromě podpory Unie poskytovat na financování školního projektu vnitrostátní podporu.

Členské státy mohou tuto podporu financovat prostřednictvím dávky vybírané v dotčeném odvětví nebo jakéhokoli jiného příspěvku ze soukromého sektoru.

7. Unie může rovněž podle článku 6 nařízení (EU) č. 1306/2013 financovat opatření týkající se informování, propagace, sledování a hodnocení, související se školním projektem, včetně opatření na zvyšování povědomí veřejnosti o cílech projektu, a související opatření pro vytváření informačních sítí, zaměřená na výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu snazšího provádění a řízení tohoto projektu.

Komise může v souladu s čl. 24 odst. 4 tohoto nařízení vytvořit společné identifikační či grafické prvky v zájmu lepšího zviditelnění školního projektu.

8. Členské státy účastnící se školního projektu propagují v prostorách škol nebo na jiných relevantních místech svou účast v projektu a skutečnost, že se jedná o projekt finančně podporovaný Unií. Členské státy mohou využívat jakékoliv vhodné prostředky k propagaci, jež mohou zahrnovat plakáty, specializované internetové stránky, grafické informační materiály, jakož i informační a osvětové kampaně. Členské státy zajistí přidanou hodnotu a zviditelnění školního projektu Unie v souvislosti s poskytováním jiných jídel ve vzdělávacích zařízeních.

Článek 24

Přenesené pravomoci

1. S cílem podpořit zdravé stravovací návyky dětí a zajistit, aby podpora v rámci školního projektu byla zaměřena na děti v cílové skupině uvedené v článku 22, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o pravidla pro: a) dodatečná kritéria související se způsobilostí cílové skupiny uvedené v článku 22; b) schvalování a výběr žadatelů o podporu členskými státy; c) vypracování vnitrostátních nebo regionálních strategií a doprovodná vzdělávací opatření.

2. Za účelem efektivního a cíleného využití finančních prostředků Unie a usnadnění provádění školního projektu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o: a) určení nákladů a opatření, jež jsou způsobilé pro podporu Unie; b) povinnost členských států sledovat a hodnotit účinnost svého školního projektu.

3. S ohledem na vědecký vývoj je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o doplňování seznamu umělých zvýrazňovačů chuti uvedených v čl. 23 odst. 6 prvním pododstavci písm. e).

K zajištění toho, aby produkty a výrobky distribuované podle čl. 23 odst. 3, 4 a 5 splňovaly cíle školního projektu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví maximální úrovně přidaného cukru, přidané soli a přidaného tuku, které mohou členské státy podle čl. 23 odst. 6 druhého pododstavce povolit a které jsou technicky nezbytné pro přípravu nebo výrobu zpracovaných produktů.

4. S cílem podpořit informovanost o školním projektu a zvýšit viditelnost podpory Unie je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, jimiž se členským státům účastnícím se školního projektu ukládá povinnost jasným způsobem propagovat skutečnost, že na provádění projektu obdržely podporu Unie, mimo jiné pokud jde o: a) případné stanovení zvláštních kritérií týkajících se prezentace, složení, velikosti a vzhledu společného identifikátoru či grafických prvků. b) zvláštní kritéria týkající se využívání propagačních nástrojů;

5. S cílem zajistit přidanou hodnotu a zviditelnění školního projektu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o pravidla týkající se distribuce produktů či výrobků ve vztahu k poskytování jiných jídel ve vzdělávacích zařízeních.

6. S ohledem na potřebu zajistit, aby se podpora Unie odrazila v ceně, za kterou jsou produkty či výrobky v rámci školního projektu nabízeny, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, jimiž se členským státům ukládá povinnost vysvětlit ve svých strategiích, jak tohoto cíle dosáhnou.

Článek 25

Prováděcí pravomoci v souladu s přezkumným postupem

Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření nezbytná pro uplatňování tohoto oddílu, a to mimo jiné pokud jde o:

a) informace, jež mají být obsaženy ve strategiích členských států;

b) žádosti o podporu a platby, včetně zjednodušení postupů vyplývajících ze společného rámce pro školní projekt;

c) způsoby propagace a opatření k vytváření informačních sítí v souvislosti se školním projektem;

d) předkládání, formát a obsah každoročních žádostí o podporu, zpráv o sledování a hodnocení vypracovávaných členskými státy, které se účastní školního projektu;

e) uplatňování čl. 23a odst. 4, včetně lhůt pro převody a předkládání, formátu a obsahu oznámení o převodu.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

▼M7 —————

▼B







KAPITOLA III

Systém povolení pro výsadbu révy

▼M7

Článek 61

Doba platnosti

Systém povolení pro výsadbu révy stanovený v této kapitole se použije v období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2045, přičemž Komise provede v letech 2028 a 2040 dva přezkumy v polovině období za účelem zhodnocení fungování tohoto systému a případného předložení návrhů.

▼B







Oddíl 1

Řízení systému povolení pro výsadbu révy

Článek 62

Povolení

1. Výsadba a opětovná výsadba révy moštových odrůd zatříděných podle čl. 81 odst. 2 je možná, pouze pokud je uděleno povolení v souladu s články 64, 66 a 68 podle podmínek stanových v této kapitole.

2. Členské státy udělí povolení uvedené v odstavci 1 pro konkrétní plochu vyjádřenou v hektarech, a to na základě žádosti producenta, který splňuje objektivní a nediskriminující kritéria způsobilosti. Udělení takového povolení není pro producenty zpoplatněno.

3. Povolení uvedené v odstavci 1 je platné tři roky ode dne, kdy bylo uděleno. Na producenta, který nevyužije udělené povolení v průběhu jeho platnosti, se vztahují správní sankce podle čl. 89 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013.

▼M7

Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy rozhodnout, že pokud se opětovná výsadba uskuteční na stejném pozemku nebo na stejných pozemcích, kde proběhlo vyklučení, jsou povolení uvedená v čl. 66 odst. 1 platná po dobu šesti let od data jejich udělení. V těchto povoleních musí být jasně uvedeno, na kterém pozemku nebo pozemcích se klučení a opětovná výsadba uskuteční.

▼M7

Odchylně od prvního pododstavce je platnost povolení udělených v souladu s článkem 64 a čl. 66 odst. 1, jejichž platnost končí v letech 2020 a 2021, prodloužena do dne 31. prosince 2022.

Na producenty, kteří jsou držiteli povolení v souladu s článkem 64 a čl. 66 odst. 1 tohoto nařízení, jejichž platnost končí v letech 2020 a 2021, se odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce nevztahují správní sankce podle čl. 89 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 za předpokladu, že uvědomí příslušné orgány do 28. února 2022 o tom, že nehodlají využít svých povolení a nepřejí si využít prodloužení jejich platnosti podle třetího pododstavce tohoto odstavce. Pokud producenti, kteří jsou držiteli povolení, jejichž platnost byla prodloužena do 31. prosince 2021, podali u příslušného orgánu do 28. února 2021 prohlášení o tom, že nehodlají využít svého povolení, mají možnost vzít toto své prohlášení zpět písemným sdělením zaslaným příslušnému orgánu do 28. února 2022 a využít svých povolení v rámci prodloužené doby jejich platnosti stanovené ve třetím pododstavci.

4. Tato kapitola se nevztahuje na výsadbu nebo opětovnou výsadbu vinic k pokusným účelům, pro shromažďování vinných odrůd určených k zachování genetických zdrojů nebo za účelem produkce roubů, na vinice, jejichž víno nebo výrobky z révy vinné jsou určeny výhradně ke spotřebě v domácnosti daného vinaře, ani na plochy, které mají být nově osázeny jako výsledek vyvlastnění ve veřejném zájmu podle vnitrostátního práva.

▼M5

5. Členské státy mohou uplatňovat tuto kapitolu na plochy, které produkují víno vhodné k výrobě vinných destilátů se zeměpisným označením registrovaným v souladu s přílohou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ( 5 ). Pro účely této kapitoly se tyto plochy mohou považovat za plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením.

▼B

Článek 63

Ochranný mechanismus pro novou výsadbu

▼M7

1. Členské státy pro každý rok vyčlení takové množství povolení pro novou výsadbu, které odpovídá buď: a) 1 % celkové plochy skutečně osazené révou na jejich území, a to ve stavu ke dni 31. července předcházejícího roku, nebo b) 1 % plochy sestávající z plochy skutečně osazené révou na jejich území, a to ve stavu ke dni 31. července 2015, a plochy, na niž se vztahují práva na výsadbu, která byla producentům na jejich území udělena v souladu s články 85h, 85i nebo 85k nařízení (ES) č. 1234/2007 a která byla k dispozici pro převedení na povolení dne 1. ledna 2016 podle článku 68 tohoto nařízení.

▼B

2. Členské státy mohou a) uplatnit na vnitrostátní úrovni nižší procentuální podíl než procentuální podíl stanovený v odstavci 1; b) omezit vydávání povolení na regionální úrovni na konkrétní plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným označením původu, na plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným zeměpisným označením, nebo na plochy bez zeměpisného označení.

▼M7

Členské státy, které v souladu s prvním pododstavcem písm. b) omezí vydávání povolení na regionální úrovni na konkrétní plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným označením původu nebo na plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným zeměpisným označením, mohou požadovat, aby byla tato povolení využívána v těchto regionech.

▼B

3. Jakékoli z omezení stanovených v odst. 2 musí přispívat k přiměřenému nárůstu výsadby révy, musí být stanoveno na úrovni vyšší než 0 % nárůstu a odůvodněno jedním nebo více z těchto konkrétních důvodů: a) potřeba zabránit tomu, aby jasně prokázané riziko nadměrné nabídky vinařských výrobků s ohledem na jejich tržní uplatnitelnost nepřesáhlo to, co je nezbytné k uspokojení uvedené potřeby; ▼M7 b) potřeba zabránit jasně prokázanému riziku znehodnocení konkrétního chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení; ▼M7 c) snaha přispívat k rozvoji dotčených produktů a zároveň zachovat kvalitu těchto produktů.

3a. Členské státy mohou přijmout veškerá regulační opatření nezbytná pro to, aby zabránily obcházení omezujících opatření přijatých podle odstavců 2 a 3 ze strany hospodářských subjektů.

▼B

4. Členské státy zveřejní veškerá a řádně odůvodněná rozhodnutí přijatá podle odstavce 2. Členské státy o uvedených rozhodnutích a důvodech neprodleně uvědomí Komisi.

Článek 64

Udělování povolení pro novou výsadbu

1. Pokud celková rozloha plochy, k níž se v daném roce vztahují způsobilé žádosti, nepřesahuje rozlohu plochy vyčleněné členským státem, všechny uvedené žádosti se přijmou.

▼M7

Pro účely tohoto článku mohou členské státy na celostátní nebo regionální úrovni použít jedno nebo více z těchto objektivních a nediskriminujících kritérií způsobilosti:

▼B

a) žadatel disponuje zemědělskou plochou, která není menší než plocha, pro kterou žádá o povolení;

b) žadatel má odpovídající odborné znalosti a způsobilost;

c) má se za to, že žadatel nepředstavuje významné riziko z hlediska zneužití pověsti daných chráněných označení původu, pokud veřejné orgány existenci takového rizika neprokáží;

▼M5

ca) žadatel nevysadil révu bez povolení, jak je uvedeno v článku 71 tohoto nařízení, nebo bez práva na výsadbu, jak se uvádí v článcích 85a a 85b nařízení (ES) č. 1234/2007;

▼B

d) v řádně odůvodněných případech jedno nebo více z kritérií uvedených v odstavci 2, pokud jsou uplatněna objektivním a nediskriminujícím způsobem.

▼M7

2. Pokud celková rozloha plochy, na niž se v daném roce vztahují způsobilé žádosti podle odstavce 1, přesahuje rozlohu plochy vyčleněné členským státem, povolení se udělí podle poměrného rozdělení hektarů všem žadatelům na základě plochy, ve vztahu k níž o povolení žádali. Povolení může stanovit minimální nebo maximální plochu na žadatele a může rovněž být částečně nebo plně uděleno podle jednoho nebo více z těchto objektivních a nediskriminujících prioritních kritérií, která mohou být použita na celostátní nebo regionální úrovni: ▼B a) pěstitelé, kteří provádějí výsadbu révy poprvé a zastávají funkci vedoucího podniku (nové podniky); ▼M7 b) plochy, na kterých vinice přispívají k ochraně životního prostředí nebo ke konzervaci genetických zdrojů révy vinné; ▼B c) plochy, které mají být nově osázeny v rámci projektů v oblasti scelování pozemků; d) oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními; e) udržitelnost projektů rozvoje nebo opětovné výsadby na základě ekonomického hodnocení; ▼M7 f) plochy, které mají být nově osázeny, což přispívá ke zvýšení produkce zemědělských podniků v odvětví vinařství, které zaznamenaly nárůst nákladové efektivnosti nebo zvýšení konkurenceschopnosti či přítomnosti na trzích; ▼B g) projekty, které mohou zlepšit jakost výrobků se zeměpisným označením; ▼M7 h) plochy, které mají být nově osázeny v rámci zvětšení rozlohy malých a středních zemědělských podniků produkujících vinnou révu;

▼M5

2a. Rozhodne-li se členský stát použít jedno nebo více kritérií uvedených v odstavci 2, může doplnit další podmínku, totiž že žadatel musí být fyzickou osobou, které v roce podání žádosti není více než 40 let.

▼M7

2b. Členské státy mohou přijmout veškerá nezbytná regulační opatření, aby zabránily obcházení omezujících kritérií, která používají podle odstavců 1, 2 a 2a, ze strany hospodářských subjektů.

▼M5

3. Členské státy zveřejní kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 2a, která používají, a neprodleně je oznámí Komisi.

▼B

Článek 65

Úloha profesních organizací

▼M7

Při uplatňování čl. 63 odst. 2 členský stát zváží doporučení předložená uznávanými profesními organizacemi působícími v odvětví vína a uvedenými v článcích 152, 156 a 157 zainteresovaných skupin producentů uvedených v článku 95 nebo jiným druhem profesní organizace uznané na základě právních předpisů daného členského státu, pokud těmto doporučením předchází dohoda uzavřená příslušnými zástupci stran v dané zeměpisné oblasti.

▼B

Platnost uvedených doporučení je nejvýše tři roky.

Článek 66

Opětovná výsadba

1. Členské státy udělí povolení automaticky těm producentům, kteří po 1. lednu 2016 vyklučí plochy osázené révou a zažádají o povolení. Toto povolení musí odpovídat ploše, která se z hlediska čisté kultury rovná vyklučené ploše. Plochy, na něž se tato povolení vztahují, se nezapočítávají pro účely článku 63.

2. Členské státy mohou povolení uvedené v odstavci 1 udělit producentům, kteří se zaváží k vyklučení plochy osázené révou, jestliže je toto přislíbené vyklučení provedeno nejpozději do uplynutí čtyř let od data vysazení nové révy.

3. Povolení uvedené v odstavci 1 se vztahuje na stejný podnik, v němž bylo provedeno vyklučení. V oblastech způsobilých pro produkci révy vinné s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením mohou členské státy na základě doporučení profesní organizace podle článku 65 omezit opětovnou výsadbu na révu vinnou splňující stejnou specifikaci týkající se chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení jako v případě vyklučené plochy.

4. Tento článek se nepoužije v případě vyklučení nepovolené výsadby.

Článek 67

Pravidlo de minimis

1. Systém povolení pro výsadbu révy stanovený v této kapitole se neuplatní v členských státech, ve kterých se ke dni 31. prosince 2007 nepoužíval přechodný režim práv na výsadbu stanovený v části II hlavě I kapitole III oddíle IVa pododdíle II nařízení (ES) č. 1234/2007.

2. Členské státy, na které se režim uvedený v odstavci 1 ke dni 31. prosince 2007 vztahoval a jejichž plochy v současné době osázené révou nepřekračují 10 000 hektarů, se mohou rozhodnout, že systém povolení pro výsadbu révy stanovený v této kapitole nezavedou.

Článek 68

Přechodná ustanovení

1. Práva na výsadbu, která byla producentům udělena v souladu s články 85h, 85i nebo 85k nařízení (ES) č. 1234/2007 před 31. prosincem 2015 a která tito producenti nevyužili a k danému datu jsou stále platná, lze od 1. ledna 2016 převést na povolení podle této kapitoly.

▼M6

K takovému převodu se přistoupí, pokud uvedení producenti předloží příslušnou žádost před 31. prosincem 2015. Členské státy mohou rozhodnout, že producentům umožní předložit žádost o převedení práv na povolení do 31. prosince 2022.

2. Doba platnosti povolení udělených podle odstavce 1 je stejná, jako doba platnosti práv na výsadbu uvedených v odstavci 1. Pokud nejsou tato povolení využita, jejich platnost končí nejpozději dne 31. prosince 2018, nebo jestliže členské státy přijaly rozhodnutí uvedené v odst. 1 druhém pododstavci, nejpozději dne 31. prosince 2025.

▼M7

2a. Plocha odpovídající ploše, na kterou se vztahují práva na výsadbu, jež byla způsobilá pro převedení na povolení pro výsadbu k 31. prosinci 2022, ale na povolení pro výsadbu v souladu s odstavcem 1 doposud převedena nebyla, zůstává od 1. ledna 2023 k dispozici dotčenému členskému státu, který může udělit toto povolení v souladu s článkem 64, a to nejpozději do 31. prosince 2025.

▼M7

3. Plochy, na které se vztahují povolení udělená podle odstavců 1 a 2a tohoto článku, se nezapočítávají pro účely článku 63.

▼B

Článek 69

Přenesené pravomoci

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o:

a) podmínky pro žádosti o výjimku podle čl. 62 odst. 4;

b) pravidla týkající se kritérií uvedených v čl. 64 odst. 1 a 2;

c) doplnění kritérií ke kritériím uvedeným v čl. 64 odst. 1 a 2;

d) souběžnou existenci vinic, které se producent zavázal vyklučit a nahradit nově vysazenou révou podle čl. 66 odst. 2;

e) důvody rozhodnutí členských států podle čl. 66 odst. 3.

Článek 70

Prováděcí pravomoci v souladu s přezkumným postupem

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví nezbytná opatření související:

a) s postupy pro udělování povolení;

b) se záznamy, které mají členské státy vést, a oznámení, která mají zasílat Komisi.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.







Oddíl 2

Kontrola systému povolení pro výsadbu révy

Článek 71

Nepovolená výsadba

1. Producenti na vlastní náklady vyklučí plochy osazené révou bez povolení.

2. Pokud producenti neprovedou vyklučení do čtyř měsíců ode dne, kdy byli informováni o nesrovnalosti, zajistí vyklučení takové nepovolené výsadby členské státy, a to do dvou let od uplynutí uvedené čtyřměsíční lhůty. Příslušné náklady ponesou dotčení producenti.

3. Členské státy informují Komisi do 1. března každého roku o celkové rozloze ploch, na kterých byla zjištěna nepovolená výsadba révy po 1. lednu 2016, jakož i o rozloze ploch, které byly v souladu s odstavci 1 a 2 vyklučeny.

4. Na producenta, který nesplní povinnost uvedenou v odstavci 1 tohoto článku, se vztahují sankce, které se stanoví v souladu s článkem 64 nařízení (EU) č. 1306/2013.

5. Na plochy osazené révou bez povolení se nesmějí uplatňovat žádná opatření vnitrostátní ani unijní podpory.

Článek 72

Prováděcí pravomoci v souladu s přezkumným postupem

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví nezbytná opatření, v jejichž rámci podrobně stanoví ohlašovací povinnosti, které mají být členskými státy splněny včetně možného snížení rozpočtových stropů stanovených v příloze VI v případě nesplnění povinnosti.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.







HLAVA II

PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE UVÁDĚNÍ NA TRH A ORGANIZACÍ PRODUCENTŮ







KAPITOLA I

Pravidla týkající se uvádění na trh







Oddíl 1

Obchodní normy







Pododdíl 1

Úvodní ustanovení

Článek 73

Oblast působnosti

Aniž jsou dotčena jakákoli jiná ustanovení vztahující se na zemědělské produkty, jakož i předpisy přijaté ve veterinárním, fytosanitárním a v potravinářském odvětví s cílem zajistit u produktů dodržování hygienických a zdravotních norem a chránit zdraví zvířat, rostlin a lidí, stanoví tento oddíl pravidla týkající se obchodních norem. Tato pravidla se rozdělí na závazná pravidla a na nepovinné vyhrazené údaje pro zemědělské produkty.







Pododdíl 2

Obchodní normy podle odvětví nebo produktů

Článek 74

Obecná zásada

Produkty, pro něž byly v souladu s tímto oddílem stanoveny obchodní normy podle odvětví nebo produktů, lze uvést na trh v Unii, pouze pokud tyto normy splňují.

Článek 75

Stanovení a obsah

1. Obchodní normy lze použít na jedno nebo více těchto odvětví nebo jeden a více těchto produktů: a) olivový olej a stolní olivy, b) ovoce a zelenina, c) výrobky z ovoce a zeleniny, d) banány, e) živé rostliny, f) vejce, g) drůbeží maso, h) roztíratelné tuky určené pro lidskou spotřebu, i) chmel

2. S cílem zohlednit očekávání spotřebitelů a zlepšit hospodářské podmínky produkce zemědělských produktů uvedených v odstavcích 1 a 4 tohoto článku a jejich uvádění na trh, jakož i jejich jakost, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o obchodní normy podle jednotlivých odvětví či produktů, ve všech stádiích uvádění na trh, a rovněž pokud jde o odchylky od použití těchto norem a výjimky z nich, s cílem přizpůsobit se neustále se měnícím tržním podmínkám, vyvíjející se poptávce spotřebitelů, vývoji příslušných mezinárodních norem a zabránit vytváření překážek při inovaci produktů.

3. Aniž je dotčen článek 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ( 6 ), obchodní normy uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat jeden nebo více z následujících požadavků, jež mají být určeny podle odvětví či produktů a na základě povahy každého odvětví, potřeby regulovat uvádění na trh a podmínek definovaných v odstavci 5 tohoto článku: a) technické definice, označení a obchodní názvy pro odvětví jiná než ta, jež jsou uvedena v článku 78; b) klasifikační kritéria, jako je rozdělení do tříd, hmotnost, velikost, věk a kategorie; c) druhy, odrůda nebo plemeno či obchodní typ; d) úprava, označování související se závaznými obchodními normami, balení, pravidla platná pro balírny/třídírny, označení, rok sklizně a použití zvláštních údajů, aniž jsou dotčeny články 92 až 123; e) kritéria, jako jsou vzhled, konzistenci, zmasilost, vlastnosti produktu a procentní podíl obsahu vody; f) zvláštní látky použité při produkci, nebo součásti či složky, včetně jejich množstevního obsahu, čistoty a identifikace; g) způsob hospodaření a metoda produkce, včetně enologických postupů a vyspělých systémů udržitelné produkce; h) scelování moštů a vín, včetně jeho definic, míchání a jeho omezení; i) četnost sběru, dodávky, konzervace a manipulace, metoda ošetření a teplota, skladování a přeprava; j) místo hospodaření nebo původ, s výjimkou drůbežího masa a roztíratelných tuků; k) omezení, pokud jde o použití některých látek nebo postupů; l) zvláštní použití; m) podmínky uvolnění, držení, oběhu a použití produktů, které nejsou v souladu s obchodními normami přijatými podle odstavce 1 nebo s definicemi, označeními a obchodními názvy uvedenými v článku 78, jakož i nakládání s vedlejšími výrobky.

4. Kromě ustanovení odstavce 1 se obchodní normy mohou vztahovat na odvětví vína. Na uvedené odvětví se použijí požadavky uvedené v odst. 3 písm. f), g), h), k) a m).

5. Obchodní normy podle odvětví nebo produktů přijaté podle odstavce 1 tohoto článku se stanoví, aniž jsou dotčeny články 84 až 88 a příloha IX, a zohlední: a) zvláštní vlastnosti dotčeného produktu; b) potřebu zajistit podmínky v zájmu snazšího uvádění produktů na trh; c) zájem producentů na sdělování informací o vlastnostech produktů a povaze hospodaření a zájem spotřebitelů získávat odpovídající a transparentní informace o produktech, včetně místa hospodaření, které má být určeno podle jednotlivých případů na odpovídající zeměpisné úrovni, a to po provedení posouzení zejména nákladů a administrativní zátěže pro hospodářské subjekty a přínosů pro producenty a konečné spotřebitele; d) dostupné metody k určení fyzikálních, chemických a organoleptických vlastností produktů; e) doporučené normy přijaté mezinárodními subjekty; f) nutnost zachovat přirozené a podstatné vlastnosti produktů a nezpůsobit zásadní změnu ve složení dotčeného produktu.

6. S cílem zohlednit očekávání spotřebitelů a potřebu zlepšit jakost a hospodářské podmínky produkce zemědělských produktů a jejich uvádění na trh je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o změnu seznamu odvětví uvedených v odstavci 1. Tyto akty v přenesené pravomoci jsou přísně omezeny na prokázané potřeby vyplývající z vyvíjející se poptávky spotřebitelů, technického pokroku nebo nezbytných inovací produktů a uvedené ve zprávě Komise Evropskému parlamentu a Radě, v níž jsou zejména hodnoceny potřeby spotřebitelů, náklady a administrativní zátěž pro hospodářské subjekty včetně dopadu na vnitřní trh a na mezinárodní obchod a i přínosy pro producenty a konečné spotřebitele.

Článek 76

Další požadavky na uvádění produktů odvětví ovoce a zeleniny na trh

1. Kromě případných použitelných obchodních norem uvedených v článku 75 platí, že produkty odvětví ovoce a zeleniny, které se mají prodávat spotřebiteli v čerstvém stavu, lze uvádět na trh, pouze pokud jsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti a pokud je uvedena země původu.

2. Obchodní normy uvedené v odstavci 1, stejně jako jakákoli obchodní norma platná pro odvětví ovoce a zeleniny stanovená v souladu s tímto pododdílem se použijí ve všech fázích uvádění na trh včetně dovozu a vývozu, a mohou se vztahovat na jakost, klasifikaci, hmotnost, velikost, obal, balení, skladování, přepravu, obchodní úpravu a uvádění na trh.

3. Držitel produktů odvětví ovoce a zeleniny, na které se vztahují obchodní normy, může tyto produkty vystavovat za účelem prodeje, nabízet k prodeji, prodávat, dodávat či jakýmkoli jiným způsobem uvádět na trh v rámci Unie pouze v souladu s těmito normami a odpovídá za zajištění tohoto souladu.

4. Za účelem zajištění řádného uplatňování požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku a zohlednění určitých specifických situací je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o konkrétní odchylky od tohoto článku, které jsou nezbytné k jeho náležitému uplatňování.

Článek 77

Ověřování v případě chmele

1. Kromě případných použitelných obchodních norem platí, že produkty odvětví chmele sklizené nebo získané v Unii podléhají ověřovacímu postupu podle tohoto článku.

2. Ověřovací listiny mohou být vydány pouze pro produkty, které vykazují minimální znaky jakosti platné pro určitou fázi uvádění na trh. V případě chmelového prášku, chmelového prášku s vyšším obsahem lupulinu, chmelového výtažku a smíšených chmelových produktů může být ověřovací listina vydána pouze v případě, že obsah alfa kyseliny v těchto produktech není nižší než u chmele, ze kterého byly získány.

3. Ověřovací listina uvádí alespoň: a) místo nebo místa produkce chmele; b) rok nebo roky sklizně; a c) odrůdu nebo odrůdy.

4. Produkty odvětví chmele mohou být uvedeny na trh nebo vyvezeny pouze tehdy, pokud se na ně vztahuje ověřovací listina vystavená v souladu s tímto článkem.

U dovezených produktů odvětví chmele je osvědčení uvedené v čl. 190 odst. 2 považováno za rovnocenné ověřovací listině.

5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, které stanoví opatření odchylující se od odstavce 4 tohoto článku: a) za účelem splnění obchodních požadavků některých třetích zemí, nebo b) pro produkty určené pro zvláštní účely.

Opatření podle prvního pododstavce

i) nesmějí nepříznivě ovlivňovat obvyklý způsob, jakým jsou na trh uváděny produkty, pro které byla vydána ověřovací listina; a

ii) musí být doprovázena zárukami, jejichž účelem je předejít záměně s uvedenými produkty.

Článek 78

Definice, označení a obchodní názvy u některých odvětví a produktů

1. Kromě případných použitelných obchodních norem platí, že se použijí definice, označení a obchodní názvy stanovené v příloze VII na tato odvětví nebo produkty: a) hovězí a telecí maso, b) víno, c) mléko a mléčné výrobky určené pro lidskou spotřebu, d) drůbeží maso, e) vejce, f) roztíratelné tuky určené pro lidskou spotřebu a g) olivový olej a stolní olivy,

2. Definice, označení nebo obchodní názvy stanovené v příloze VII lze v Unii použít pro uvádění na trh pouze v případě produktu, který splňuje odpovídající požadavky stanovené v uvedené příloze.

3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o změny definic a obchodních názvů stanovených v příloze VII, odchylky od nich a výjimky z nich. Tyto akty v přenesené pravomoci jsou přísně omezeny na prokázané potřeby vyplývající z vyvíjející se poptávky spotřebitelů, technického pokroku nebo nutnosti inovace produktů.

4. S cílem zajistit, aby hospodářské subjekty a členské státy jasně a náležitě rozuměly definicím a obchodním názvům stanoveným v příloze VII, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o pravidla pro jejich stanovování a uplatňování.

5. S cílem zohlednit očekávání spotřebitelů a vývoj na trhu s mléčnými výrobky je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými vymezí mléčné výrobky, u nichž se v případě, že jsou vyrobeny z jiného než kravského mléka, má uvést druh zvířete, od něhož mléko pochází, a kterými stanoví příslušná nezbytná pravidla.

Článek 79

Přípustná odchylka

1. S cílem zohlednit zvláštní vlastnosti každého produktu nebo odvětví, jednotlivé fáze uvádění na trh, technické podmínky, veškeré případné významné praktické obtíže a rovněž přesnost a opakovatelnost analytických metod je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o přípustnou odchylku od jedné nebo více konkrétních norem, při jejichž překročení se má za to, že normu nesplnila celá šarže produktů.

2. Komise při přijímání aktů podle odstavce 1 zohlední nutnost neměnit základní vlastnosti daného produktu a zabránit snížení jeho jakosti.

Článek 80

Enologické postupy a analytické metody

1. V Unii se při výrobě a ošetření výrobků uvedených v příloze VII části II použijí pouze enologické postupy povolené v souladu s přílohou VIII a stanovené v čl. 75 odst. 3 písm. g) a v čl. 83 odst. 2 a 3.

První pododstavec se nevztahuje na

a) hroznovou šťávu a zahuštěnou hroznovou šťávu; a

b) hroznový mošt a zahuštěný hroznový mošt určený k výrobě hroznové šťávy.

Povolené enologické postupy se použijí pouze k zajištění řádné vinifikace, řádného uchovávání nebo řádného vývoje výrobku.

Výrobky uvedené v příloze VII části II se vyrábějí v Unii v souladu s pravidly stanovenými v příloze VIII.

2. Výrobky uvedené v příloze VII části II se neuvádějí na trh v Unii, pokud: a) byly podrobeny enologickým postupům, které nejsou v Unii povoleny; b) byly podrobeny enologickým postupům, které nejsou povoleny na vnitrostátní úrovni; nebo c) nejsou v souladu s pravidly stanovenými v příloze VIII.

Výrobky z révy vinné, které nelze v souladu s prvním pododstavcem uvést na trh, se zlikvidují. Odchylně od tohoto pravidla mohou členské státy povolit, aby některé takové výrobky, jejichž vlastnosti stanoví, byly použity v lihovaru, octárně nebo k průmyslovým účelům za předpokladu, že se toto povolení nestane pobídkou k výrobě výrobků z révy vinné za použití nepovolených enologických postupů.

3. Při povolování enologických postupů pro víno uvedených v čl. 75 odst. 3 písm. g) Komise: a) zohledňuje enologické postupy a metody analýzy doporučené a zveřejněné OIV a výsledky pokusného použití dosud nepovolených enologických postupů; b) zohledňuje ochranu lidského zdraví; c) bere v úvahu případné riziko, že spotřebitelé mohou být na základě ustáleného vnímání daného výrobku a souvisejících očekávání uvedeni v omyl, a zohlední, do jaké míry může dostupnost a vhodnost informačních prostředků toto riziko vyloučit; d) dbá na to, aby přirozené a podstatné vlastnosti vína byly zachovány a aby nedošlo k zásadní změně ve složení daného výrobku; e) zajišťuje přijatelnou minimální úroveň péče o životní prostředí; f) dodržuje obecná pravidla týkající se enologických postupů a pravidla stanovená v příloze VIII.

4. Za účelem zajištění řádného nakládání s vinařskými výrobky, které nelze uvést na trh, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o pravidla pro vnitrostátní postupy uvedené v odstavci 2 druhém pododstavci tohoto článku a výjimky z nich týkající se stažení či likvidace vinařských výrobků, které nesplňují požadavky.

5. Komise případně přijme prováděcí akty, kterými pro výrobky uvedené v příloze VII části II stanoví metody uvedené v čl. 75 odst. 5 písm. d). Tyto metody musí být založeny na příslušných metodách doporučených a zveřejněných OIV, pokud nejsou s ohledem na sledovaný cíl Unie neúčinné nebo nevhodné. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

Až do přijetí těchto prováděcích aktů se používají metody a pravidla povolené dotyčným členským státem.

Článek 81

Moštové odrůdy

1. Výrobky uvedené v příloze VII části II a vyrobené v Unii se vyrábějí z moštových odrůd zatříděných v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.

2. S výhradou odstavce 3 zatřídí členské státy moštové odrůdy mezi ty, které mohou být vysazovány, opětovně vysazovány nebo štěpovány na jejich území pro účely výroby vína.

Členské státy mohou zatřídit pouze moštové odrůdy, které splňují tyto podmínky:

a) daná odrůda náleží k druhu réva vinná (Vitis vinifera L.) nebo pochází z křížení révy vinné s jinými druhy rodu Vitis;

b) daná odrůda není jednou z těchto odrůd: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton a Herbemont.

Je-li moštová odrůda vyňata ze zatřídění uvedeného v prvním pododstavci, musí se do 15 let po vynětí vyklučit.

3. Členské státy, které nevyrobí za hospodářský rok více než 50 000 hektolitrů vína, vypočteno podle průměrné výroby za posledních pět hospodářských let, jsou osvobozeny od povinnosti zatřídění stanovené v odst. 2 prvním pododstavci.

Avšak i v těchto členských státech lze pro účely výroby vína vysazovat, opětovně vysazovat nebo štěpovat pouze moštové odrůdy, které jsou v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem.

4. Odchylně od odst. 2 prvního a třetího pododstavce a odst. 3 druhého pododstavce povolí členské státy pro vědecký výzkum a pokusné účely vysazování, opětovné vysazování nebo štěpování těchto moštových odrůd: a) moštových odrůd, které nejsou zatříděné, v případě jiných členských států než uvedených v odstavci 3; b) moštových odrůd, které nejsou v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem, v případě členských států uvedených v odstavci 3.

5. Plochy osázené moštovými odrůdami pro účely výroby vína, které byly vysázeny v rozporu s odstavci 2, 3 a 4, se vyklučí.

Tyto plochy se však vyklučit nemusí, je-li jejich produkce určena výhradně ke spotřebě domácnosti vinaře.

▼M7

6. Plochy osázené pro jiné účely, než pro účely výroby vína, vinnými odrůdami, které, v případě jiných členských států než uvedených v odstavci 3, nejsou zatříděné, nebo které, v případě členských států uvedených v odstavci 3, nejsou v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem, nepodléhají povinnosti vyklučení.

Na výsadbu a opětovnou výsadbu vinných odrůd uvedených v prvním pododstavci pro jiné účely než pro účely výroby vína, se nevztahuje systém povolení pro výsadbu révy stanovený v hlavě I části II kapitole III.

▼B

Článek 82

Zvláštní použití vína neodpovídajícího žádnému z druhů uvedených v příloze VII části II

S výjimkou lahvového vína, u kterého lze prokázat, že se plnění uskutečnilo před 1. zářím 1971, se víno vyrobené z moštových odrůd uvedených v zatřídění podle čl. 81 odst. 2 prvního pododstavce, avšak neodpovídající žádnému z druhů podle přílohy VII části II, použije jen pro vlastní spotřebu domácnosti vinaře, k výrobě vinného octa nebo k destilaci.

Článek 83

Vnitrostátní pravidla pro některé produkty a některá odvětví

1. Bez ohledu na čl. 75 odst. 2 mohou členské státy přijmout nebo zachovat vnitrostátní pravidla stanovující různé jakostní třídy pro roztíratelné tuky. Tato pravidla musí umožňovat zařazování do zmíněných jakostních tříd na základě kritérií týkajících se zejména použitých surovin, organoleptických vlastností produktů a jejich fyzikální a mikrobiologické stability.

Členské státy, které využijí možnost stanovenou v prvním pododstavci, zajistí, aby na produktech ostatních členských států, které splňují kritéria stanovená uvedenými vnitrostátními pravidly, mohly být nediskriminujícím způsobem používány údaje uvádějící, že tato kritéria jsou splněna.

2. Členské státy mohou omezit nebo zakázat používání některých enologických postupů a stanovit přísnější pravidla pro vína povolená právem Unie, která jsou vyráběna na jejich území, s cílem podpořit uchování podstatných vlastností vín s chráněným označením původu nebo s chráněným zeměpisným označením a šumivých a likérových vín.

3. Členské státy mohou povolit pokusné použití nepovolených enologických postupů.

4. S cílem zajistit správné a transparentní uplatňování tohoto článku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví podmínky pro použití odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku, jakož i podmínky držení, oběhu a použití výrobků získaných pokusnými postupy podle odstavce 3 tohoto článku.

5. Členské státy mohou přijmout či zachovat další vnitrostátní předpisy týkající se produktů, na něž se vztahuje určitá obchodní norma Unie, pouze pokud jsou tyto předpisy v souladu s právními předpisy Unie, zejména se zásadou o volném pohybu zboží, a s výhradou směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ( 7 ).







Pododdíl 3

Nepovinné vyhrazené údaje

Článek 84

Obecné ustanovení

Zřizuje se systém nepovinných vyhrazených údajů podle odvětví nebo produktu s cílem usnadnit producentům zemědělských produktů, jejichž vlastnosti nebo charakteristiky představují přidanou hodnotu, poskytování informací o těchto vlastnostech nebo charakteristikách v rámci vnitřního trhu a především s cílem podpořit a doplnit konkrétní obchodní normy.

Tento pododdíl se nepoužije na vinařské výrobky uvedené v čl. 92 odst. 1.

Článek 85

Stávající nepovinné vyhrazené údaje

1. Nepovinné vyhrazené údaje, na něž se 20. prosince 2013 vztahuje daný systém, jsou uvedeny v příloze IX tohoto nařízení, a podmínky jejich používání se stanoví podle čl. 86 písm. a).

2. Nepovinné vyhrazené údaje uvedené v odstavci 1 tohoto článku zůstávají s výhradou jakýchkoli změn v platnosti, pokud nejsou zrušeny podle článku 86.

▼M7

Článek 86

Vyhrazení, změna a zrušení nepovinných vyhrazených údajů

Aby se zohlednilo očekávání spotřebitelů, a to i pokud jde o metody produkce a udržitelnost dodavatelského řetězce, vývoj vědeckých a technických poznatků, situace na trhu a vývoj v oblasti obchodních a mezinárodních norem, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227akty v přenesené pravomoci, kterými:

a) se stanoví další nepovinný vyhrazený údaj a podmínky jeho použití,

b) se mění podmínky použití nepovinného vyhrazeného údaje, nebo

c) se ruší nepovinný vyhrazený údaj.

▼B

Článek 87

Další nepovinné vyhrazené údaje

1. Určitý údaj je způsobilým být dalším nepovinným vyhrazeným údajem, pouze pokud jsou splněny všechny tyto požadavky: a) údaj se týká vlastnosti produktu nebo charakteristiky produkce či zpracování a vztahuje se k odvětví nebo produktu; b) použití údaje umožňuje jasnější informování o přidané hodnotě produktu díky jeho zvláštním vlastnostem nebo charakteristice produkce či zpracování; c) při uvádění produktu na trh jsou jeho vlastnost nebo charakteristika, uvedené v písmeni a), rozpoznatelné pro spotřebitele v několika členských státech; d) podmínky a použití údaje jsou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ( 8 ) nebo nařízení (EU) č. 1169/2011.

Komise při zavádění dalšího nepovinného vyhrazeného údaje zohlední všechny příslušné mezinárodní normy a stávající vyhrazené údaje pro příslušné produkty nebo odvětví.

2. Aby se zohlednily zvláštní znaky určitých odvětví i očekávání spotřebitelů, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, které stanoví další podrobnosti týkající se požadavků na zavedení dalších vyhrazených údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku.

Článek 88

Omezení použití nepovinných vyhrazených údajů

1. Nepovinný vyhrazený údaj lze použít pouze k popisu produktů, které splňují příslušné podmínky použití.

2. Členské státy přijmou vhodná opatření s cílem zajistit, aby označování produktů nevedlo k záměně s nepovinnými vyhrazenými údaji.

3. S cílem zajistit, aby produkty popisované prostřednictvím nepovinných vyhrazených údajů splňovaly příslušné podmínky použití, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, které stanoví dodatečná pravidla pro použití nepovinných vyhrazených údajů.







Pododdíl 4

Obchodní normy vztahující se na dovoz a vývoz

Článek 89

Obecná ustanovení

S cílem zohlednit zvláštní vlastnosti obchodu mezi Unií a některými třetími zeměmi a zvláštní vlastnosti určitých zemědělských produktů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, pokud jde o:

a) podmínky, za nichž se dovezené produkty považují za produkty, jež mají rovnocennou úroveň souladu s obchodními normami Unie, a podmínky, které umožňují odchylku od článku 74; a

b) pravidla vztahující se na uplatňování obchodních norem na produkty vyvážené z Unie.

Článek 90

Zvláštní ustanovení pro dovoz vína

▼M7

1. Pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, použijí se ustanovení o označení původu, zeměpisných označeních a o označování vína uvedená v oddílu 2 této kapitoly a v definicích, označeních a obchodních názvech podle článku 78 tohoto nařízení na výrobky kódů KN 2009 61 , 2009 69 a 2204 , které se dovážejí do Unie, a případně ex 2202 99 19 (ostatní dealkoholizovaná vína s obsahem alkoholu nepřesahujícím 0,5 %).

▼B

2. Pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, vyrábějí se výrobky uvedené v odstavci 1 tohoto článku podle enologických postupů povolených Unií podle tohoto nařízení, nebo před povolením podle čl. 80 odst. 3 podle enologických postupů doporučených a zveřejněných OIV.

▼M7

3. Pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, při dovozu výrobků uvedených v odstavci 1 je třeba předložit: ▼B a) osvědčení dokládající soulad s ustanoveními uvedenými v odstavcích 1 a 2 vystavené v zemi, ze které výrobek pochází, příslušným subjektem, který je uveden na seznamu zveřejněném Komisí; b) zprávu o výsledku analýzy vypracovanou subjektem nebo útvarem pověřeným zemí, ze které výrobek pochází, je-li určen k přímé lidské spotřebě.

▼M7







Pododdíl 4a

Kontroly a sankce

Článek 90a

Kontroly a sankce týkající se pravidel pro uvádění na trh

1. Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby výrobky uvedené v čl. 119 odst. 1, které nejsou označeny v souladu s tímto nařízením, nebyly uvedeny na trh, nebo pokud již na trh uvedeny byly, aby byly z trhu staženy.

2. Aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní ustanovení, která může Komise přijmout, podléhá dovoz produktů uvedených v čl. 189 odst. 1 písm. a) a b) do Unie kontrolám, které určí, zda jsou splněny podmínky podle odstavce 1 uvedeného článku.

3. Členské státy provádějí kontroly na základě analýzy rizik s cílem ověřit, zda jsou produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 v souladu s pravidly stanovenými v tomto oddíle a tam, kde je to vhodné, uloží správní sankce.

4. Aniž jsou dotčeny akty týkající se odvětví vína, které byly přijaty podle článku 58 nařízení (EU) 2021/2116, uloží členské státy v případě porušení pravidel Unie v odvětví vína v souladu s kapitolou I hlavou IV uvedeného nařízení přiměřené, účinné a odrazující správní sankce. Členské státy tyto sankce neuloží, pokud je nesplnění pravidel méně závažné povahy.

5. S cílem chránit finanční prostředky Unie a identitu, původ a jakost vína Unie je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje toto nařízení, pokud jde o: a) zřízení nebo zachování databanky analytických údajů o izotopech, která napomůže k odhalování podvodů a která bude vytvořena na základě vzorků shromážděných členskými státy; b) pravidla týkající se kontrolních subjektů a vzájemné pomoci mezi nimi; c) pravidla týkající se společného využití skutečností zjištěných členskými státy.

6. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví veškerá nezbytná opatření týkající se: a) postupů v rámci příslušných databank členských států a databank analytických údajů o izotopech uvedených v odst. 5 písm. a); b) postupů spolupráce a pomoci mezi kontrolními orgány a subjekty; c) s ohledem na povinnost podle odstavce 3, pravidel pro provádění kontrol souladu s obchodními normami, pravidel týkajících se orgánů příslušných k provádění kontrol, jakož i pravidel upravujících obsah, četnost kontrol a fáze uvádění produktu na trh, na něž se uvedené kontroly mají vztahovat. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

▼B







Pododdíl 5

Společná ustanovení

Článek 91

Prováděcí pravomoci v souladu s přezkumným postupem

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými:

►C2 a) sestaví seznam mléka a mléčných výrobků uvedených v příloze VII části III bodě 5 druhém pododstavci a roztíratelných tuků uvedených v příloze VII části VII bodě I šestém pododstavci písm. a) ◄ na základě orientačních seznamů produktů, o nichž se členské státy domnívají, že na jejich území vyhovují uvedeným ustanovením, a jež členské státy zašlou Komisi;

b) stanoví pravidla pro provádění obchodních norem podle odvětví nebo produktů;

c) stanoví pravidla pro určení, zda výrobky byly podrobeny nepovoleným enologickým postupům;

d) stanoví pravidla pro analytické metody určující vlastnosti produktů;

e) stanoví pravidla pro určení přípustné odchylky;

f) stanoví pravidla pro provádění opatření uvedených v článku 89;

g) stanoví pravidla pro určení nebo evidenci producenta nebo průmyslových zařízení, v nichž se produkt připravoval nebo zpracovával, ověřovací postupy a obchodní dokumenty, průvodní doklady a záznamy, které mají být vedeny.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.







Oddíl 2

Označení původu, zeměpisná označení a tradiční výrazy v odvětví vína







Pododdíl 1

Úvodní ustanovení

Článek 92

Oblast působnosti

▼C2

1. Na výrobky uvedené v příloze VII části II bodech 1, 3 až 6, 8, 9, 11, 15 a 16 se vztahují pravidla týkající se označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů stanovená v tomto oddíle.

▼M7

Pravidla stanovená v tomto oddíle se však nevztahují na výrobky uvedené v části II bodech 1, 4, 5, 6, 8 a 9 přílohy VII, pokud tyto výrobky byly ošetřeny úplnou dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII.

▼B

2. Pravidla podle odstavce 1 jsou založena na: a) ochraně legitimních zájmů spotřebitelů a producentů; b) zajištění řádného fungování vnitřního trhu s danými výrobky a c) podpoře výroby jakostních výrobků uvedených v tomto oddílu při současném umožnění vnitrostátních opatření v oblasti politiky jakosti.







Pododdíl 2

Označení původu a zeměpisná označení

Článek 93

Definice

1. Pro účely tohoto oddílu se rozumí: ▼M7 a) „označením původu“ název, včetně tradičně používaného názvu, identifikující výrobek podle čl. 92 odst. 1: i) jehož určitá jakost nebo vlastnosti jsou převážně nebo výlučně dány zvláštním zeměpisným prostředím zahrnujícím přírodní a lidské faktory; ii) který pochází z určitého místa či regionu nebo ve výjimečných případech z určité země; iii) který byl vyroben z hroznů révy vinné, jež pocházejí výlučně z této zeměpisné oblasti; iv) jehož výroba probíhá v této zeměpisné oblasti a v) který se získává z odrůd druhu réva vinná (Vitis vinifera L.) nebo z křížení révy vinné s jinými druhy rodu Vitis.“; b) „zeměpisným označením“ název, včetně tradičně používaného názvu, identifikující výrobek podle čl. 92 odst. 1: i) jehož určitou jakost, pověst nebo jiné vlastnosti lze přičíst jeho zeměpisnému původu, ii) který pochází z určitého místa či regionu nebo, ve výjimečných případech, z určité země; iii) u něhož alespoň 85 % hroznů použitých na jeho výrobu pochází výlučně z této zeměpisné oblasti, iv) jehož výroba probíhá v této zeměpisné oblasti a v) který se získává z odrůd druhu réva vinná (Vitis vinifera L.) nebo z křížení révy vinné s jinými druhy rodu Vitis.

▼M7 —————

▼B

3. Označení původu a zeměpisná označení včetně označení, která se vztahují k zeměpisným oblastem ve třetích zemích, jsou způsobilá k ochraně v Unii v souladu s pravidly tohoto pododdílu.

▼M7

4. Výroba uvedená v odst. 1 písm. a) bodě iv) a písm. b) bodě iv) zahrnuje veškeré dotyčné činnosti od sklizně hroznů po dokončení procesů vinifikace s výjimkou sklizně hroznů nepocházejících z příslušné zeměpisné oblasti ve smyslu odst. 1 písm. b) bodu iii) a s výjimkou případných následných procesů.

▼B

5. Pro účely použití odst. 1 písm. b) bodu ii) hrozny, které mohou pocházet z jiné než vymezené oblasti a jejichž podíl může činit nejvýše 15 %, musí pocházet z členského státu nebo třetí země, v níž se dotyčná vymezená oblast nachází.

Článek 94

Žádosti o ochranu

1. ►M7 Žádosti o ochranu názvů jako označení původu nebo zeměpisná označení zahrnují: ◄ a) název, který se má chránit; b) jméno a adresa žadatele; c) specifikace výrobku uvedená v odstavci 2 a d) jediný doklad shrnující specifikaci výrobku uvedenou v odstavci 2.

2. Specifikace výrobku umožňuje zúčastněným stranám zkontrolovat příslušné podmínky výroby týkající se daného označení původu nebo zeměpisného označení.

Specifikace výrobku obsahuje alespoň tyto údaje:

a) název, který se má chránit;

b) popis vína nebo vín: i) u vín s označením původu základní analytické a organoleptické vlastnosti daného vína, ii) u vín se zeměpisným označením základní analytické vlastnosti, jakož i hodnocení nebo uvedení organoleptických vlastností daného vína;

c) případně zvláštní enologické postupy používané při výrobě daného vína nebo daných vín a příslušná omezení pro jejich výrobu,

d) vymezení příslušné zeměpisné oblasti;

e) maximální hektarový výnos;

f) označení moštové odrůdy nebo odrůd, ze kterých se dané víno nebo daná vína vyrábí;

▼M7

g) podrobnosti potvrzující souvislost uvedenou v čl. 93 odst. 1 písm. a) bodě i) nebo případně písm. b) bodě i): i) v případě chráněného označení původu souvislost mezi jakostí nebo vlastnostmi produktu a zeměpisným prostředím podle čl. 93 odst. 1 písm. a) bodu i); podrobnosti týkající se lidských faktorů v tomto zeměpisném prostředí mohou být případně omezeny na popis způsobu hospodaření s půdou, rostlinným materiálem a péče o krajinu, pěstitelských postupů nebo jakékoli jiné relevantní lidské činnosti přispívající k zachování přírodních faktorů zeměpisného prostředí podle uvedeného bodu; ii) v případě chráněného zeměpisného označení souvislost mezi určitou jakostí, pověstí či jinou vlastností produktu a zeměpisným původem podle čl. 93 odst. 1 písm. b) bodu i);

▼B

h) příslušné požadavky stanovené v předpisech Unie nebo ve vnitrostátních předpisech, nebo pokud tak stanoví členské státy, stanovené organizací, která spravuje chráněná označení původu nebo chráněná zeměpisná označení, s přihlédnutím ke skutečnosti, že tyto požadavky musí být objektivní, nediskriminující a slučitelné s právem Unie;

i) název a adresu orgánů nebo subjektů, které ověřují soulad s ustanoveními specifikace výrobku, a jejich konkrétní úkoly.

▼M7

Specifikace produktu může obsahovat popis příspěvku označení původu nebo zeměpisného označení k udržitelnému rozvoji.

Pokud víno nebo vína mohou být částečně dealkoholizovaná, specifikace produktu obsahuje rovněž popis částečně dealkoholizovaného vína nebo vín v souladu s druhým pododstavcem písm. b) a případně zvláštní enologické postupy používané při výrobě tohoto částečně dealkoholizovaného vína nebo vín, jakož i příslušná omezení pro jejich výrobu.

▼B

3. Pokud se žádost o ochranu týká zeměpisné oblasti ve třetí zemi, musí kromě údajů stanovených v odstavcích 1 a 2 obsahovat údaje, které potvrzují, že daný název je chráněn v zemi původu.

Článek 95

Žadatelé

1. Žádost o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení může podat jakékoli dotčené seskupení výrobců nebo ve výjimečných a řádně odůvodněných případech jednotlivý výrobce. Na žádosti se mohou podílet i další zúčastněné strany.

2. Výrobci mohou požádat o ochranu pouze pro vína, která vyrábějí.

3. Pokud se jedná o název označující přeshraniční zeměpisnou oblast nebo o tradiční název, který se váže k přeshraniční zeměpisné oblasti, může být podána společná žádost.

Článek 96

Předběžné vnitrostátní řízení

1. Žádosti o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení vín pocházejících z Unie podléhají předběžnému vnitrostátnímu řízení.

2. Žádost o ochranu se podává členskému státu, na jehož území má označení původu nebo zeměpisné označení původ.

3. Členský stát, jemuž je žádost o ochranu podána, danou žádost posoudí s cílem ověřit, zda splňuje podmínky stanovené v tomto pododdílu.

Tento členský stát provede vnitrostátní řízení, které zajistí vhodné zveřejnění žádosti a stanoví alespoň dvouměsíční lhůtu ode dne zveřejnění, během níž může každá fyzická nebo právnická osoba s legitimním zájmem, která má bydliště nebo je usazena na území tohoto členského státu, vznést proti navrhované ochraně námitku podáním řádně odůvodněného prohlášení danému členskému státu.

4. Pokud členský stát posuzující žádost shledá, že označení původu nebo zeměpisné označení nesplňuje podmínky stanovené v tomto pododdíle nebo není slučitelné s právem Unie, žádost zamítne.

▼M7

5. Pokud členský stát posuzující žádost shledá, že požadavky jsou splněny, provede vnitrostátní řízení, které zajistí vhodné zveřejnění specifikace produktu alespoň na internetu a předá žádost Komisi.

Při předávání žádosti o ochranu Komisi v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce přiloží členský stát prohlášení o tom, že se domnívá, že žádost předložená žadatelem splňuje podmínky týkající se ochrany stanovené v tomto oddíle a ustanovení přijatá podle tohoto oddílu a že osvědčuje, že jednotný dokument podle čl. 94 odst. 1 písm. d) představuje pravdivé shrnutí specifikace produktu.

Členské státy informují Komisi o veškerých přípustných námitkách vznesených během vnitrostátního řízení.

▼M7

6. Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud bylo zahájeno řízení u vnitrostátního soudu nebo jiného vnitrostátního orgánu týkající se žádosti o ochranu, kterou tento členský stát předal Komisi v souladu s odstavcem 5, nebo pokud byla žádost na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí.

▼B

Článek 97

Přezkum prováděný Komisí

1. Komise zveřejní datum pro podávání žádostí o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení.

▼M7

2. Komise posoudí žádosti o ochranu, které obdrží v souladu s čl. 96 odst. 5. Komise zkontroluje, zda žádosti obsahují požadované informace a neobsahují zjevné chyby, přičemž přihlédne k výsledku předběžného vnitrostátního řízení, které provedl dotyčný členský stát. Tento přezkum se zaměří zejména na jediný doklad podle čl. 94 odst. 1 písm. d).

Doba přezkumu prováděného Komisí by neměla přesáhnout šest měsíců ode dne obdržení žádosti od členského státu. V případě překročení této doby Komise písemně informuje žadatele o důvodech prodlení.

3. Komise je osvobozena od povinnosti dodržet lhůtu pro provedení přezkumu uvedeného v odst. 2 druhém pododstavci a informovat žadatele o důvodech prodlení, pokud obdrží od členského státu sdělení ohledně žádosti o zápis podané Komisi v souladu s čl. 96 odst. 5, v němž členský stát buď: a) informuje Komisi o tom, že žádost byla na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí, nebo b) žádá Komisi o pozastavení přezkumu uvedeného v odstavci 2 z důvodu zahájení vnitrostátního soudního řízení za účelem zpochybnění platnosti žádosti, o kterém se členský stát domnívá, že je založeno na oprávněných důvodech.

Toto osvobození platí až do okamžiku, kdy je Komise členským státem informována o tom, že původní žádost byla obnovena nebo že členský stát svoji žádost o pozastavení vzal zpět.

4. Shledá-li Komise na základě přezkumu provedeného podle odstavce 2 tohoto článku, že podmínky stanovené v článcích 93, 100 a 101 jsou splněny, přijme prováděcí akty týkající se zveřejnění jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d), jakož i odkazu na zveřejnění specifikace výrobku provedeného během předběžného vnitrostátního řízení, v Úředním věstníku Evropské unie . Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3 tohoto nařízení.

Shledá-li Komise na základě přezkumu provedeného podle odstavce 2 tohoto článku, že podmínky stanovené v článcích 93, 100 a 101 nejsou splněny, přijme prováděcí akty, kterými žádost zamítne.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

Článek 98

Řízení o námitce

1. Ve lhůtě tří měsíců ode dne zveřejnění jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d) v Úředním věstníku Evropské unie mohou orgány členského státu nebo třetí země nebo fyzická či právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, a které mají legitimní zájem předložit Komisi odůvodněné prohlášení o námitce, ve které vysloví nesouhlas s navrhovanou ochranou.

Každá fyzická nebo právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny v jiném členském státě, než je členský stát, jenž žádost o ochranu předal, a které mají legitimní zájem, mohou předložit prohlášení o námitce prostřednictvím orgánů členského státu, ve kterém mají bydliště nebo v němž jsou usazeny, a to ve lhůtě umožňující předložit prohlášení o námitce v souladu s prvním pododstavcem.

2. Pokud Komise usoudí, že je námitka přípustná, vyzve orgán nebo fyzickou či právnickou osobu, které námitku vznesly, a orgán nebo fyzickou či právnickou osobu, které podaly žádost o ochranu, aby po přiměřenou dobu nepřekračující tří měsíce vedly odpovídající konzultace. Výzva se učiní ve lhůtě pěti měsíců ode dne zveřejnění žádosti o ochranu, jíž se odůvodněné prohlášení o námitce týká, v Úředním věstníku Evropské unie . K výzvě se přiloží kopie odůvodněného prohlášení o námitce. Během uvedených tří měsíců může Komise kdykoli prodloužit lhůtu pro konzultace nejvýše o tři měsíce na žádost orgánu nebo fyzické či právnické osoby, které podaly žádost o ochranu.

3. Orgán nebo osoba, které vznesly námitku, a orgán nebo osoba, které podaly žádost o ochranu, zahájí konzultace uvedené v odstavci 2 bez zbytečného odkladu. Vzájemně si poskytnou informace nezbytné k posouzení, zda žádost o ochranu je v souladu s tímto nařízením a ustanoveními přijatými na základě tohoto nařízení.

4. Dosáhnou-li orgán nebo osoba, které vznesly námitku, a orgán nebo osoba, které podaly žádost o ochranu, dohody, informují buď žadatel usazený ve třetí zemi nebo orgány členského státu či třetí země, z nichž byla podána žádost o ochranu, Komisi o výsledcích konzultací a všech faktorech, které dosažení této dohody umožnily, včetně stanovisek jednotlivých stran. Dojde-li k podstatné změně údajů zveřejněných podle čl. 97 odst. 4, provede Komise nový přezkum podle čl. 97 odst. 2 po provedení vnitrostátního postupu, kterým se zajišťuje odpovídající zveřejnění změněných údajů. Pokud na základě dohody nedojde k žádným změnám ve specifikaci produktu nebo pokud změny specifikací produktu nejsou podstatné, přijme Komise v souladu s čl. 99 odst. 1 rozhodnutí o poskytnutí ochrany označení původu nebo zeměpisnému označení, bez ohledu na to, zda obdržela přípustné prohlášení o námitce.

5. Nedojde-li k dohodě, informují buď žadatel usazený ve třetí zemi nebo orgány členského státu či třetí země, z nichž byla podána žádost o ochranu, Komisi o výsledcích provedených konzultací a všech souvisejících údajích a dokumentech. Komise přijme v souladu s čl. 99 odst. 2 rozhodnutí, kterým buď udělí ochranu, nebo žádost zamítne.

Článek 99

Rozhodnutí o ochraně

1. Pokud Komise neobdržela žádné přípustné prohlášení o námitce podle článku 98, přijme prováděcí akty, kterými udělí ochranu. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3.

2. Pokud Komise obdržela přípustné prohlášení o námitce, přijme prováděcí akty, kterými ochranu buď udělí, nebo žádost zamítne. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

3. Ochranou poskytnutou podle tohoto článku není dotčena povinnost producentů dodržovat jiná pravidla Unie týkající se zejména uvádění produktů na trh a označování potravin.

▼B

Článek 100

Homonyma

1. Název, pro který byla podána žádost a který je zcela nebo částečně homonymní s názvem již zapsaným podle ustanovení tohoto nařízení, se zapíše s náležitým přihlédnutím k místnímu a tradičnímu používání a k jakémukoli riziku záměny.

Nesmí být zapsán homonymní název, který uvádí spotřebitele v omyl a vzbuzuje domněnku, že se jedná o výrobky pocházející z jiného území, a to ani v případě, že název svým zněním danému území, regionu nebo místu původu těchto výrobků odpovídá.

Zapsaný homonymní název lze použít pouze tehdy, existuje-li v praxi dostatečné rozlišení mezi následně zapsaným homonymem a názvem v evidenci již uvedeným, s ohledem na potřebu rovného zacházení s producenty a neuvádění spotřebitele v omyl.

2. Odstavec 1 se použije obdobně v případě, že název, pro který byla podána žádost, je zcela nebo částečně homonymní se zeměpisným označením chráněným podle vnitrostátního práva členských států.

3. Pokud název moštové odrůdy obsahuje chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení nebo je-li toto označení jeho součástí, nesmí se tento název používat pro označování zemědělských produktů.

S cílem zohlednit stávající postupy označování je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227, kterými stanoví výjimky z tohoto pravidla.

4. Ochranou označení původu a zeměpisných označení produktů podle článku 93 tohoto nařízení nejsou dotčena chráněná zeměpisná označení použitá na lihoviny vymezené v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ( 9 ).

Článek 101

Dodatečné důvody zamítnutí ochrany

1. Jako označení původu nebo zeměpisné označení se nechrání název, který zdruhověl.

Pro účely tohoto oddílu se „názvem, který zdruhověl,“ rozumí název vína, který se v Unii stal běžným názvem určitého vína, přestože se váže k místu nebo regionu, kde byl tento výrobek původně vyráběn nebo uváděn na trh.

Při určování, zda název zdruhověl či nikoliv, se přihlíží k významným skutečnostem, zejména:

a) ke stávající situaci v Unii, především v oblastech spotřeby;

b) k příslušnému právu Unie nebo vnitrostátnímu právu.

2. Název se nechrání jako označení původu nebo zeměpisné označení, pokud by vzhledem k pověsti ochranné známky a její proslulosti mohla ochrana uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné identity daného vína.

▼M7

Článek 102

Vztah k ochranným známkám

1. Je-li označení původu nebo zeměpisné označení zapsáno podle tohoto nařízení, zápis ochranné známky, jejíž používání by bylo v rozporu s čl. 103 odst. 2 a která se týká výrobku spadajícího do jedné z kategorií uvedených v části II přílohy VII, se zamítne, pokud byla přihláška ochranné známky podána po dni, kdy byla Komisi podána žádost o zápis označení původu nebo zeměpisného označení.

Ochranné známky zapsané v rozporu s prvním pododstavcem se prohlásí za neplatné.

2. Aniž je dotčen čl. 101 odst. 2 tohoto nařízení, může být ochranná známka, jejíž použití je v rozporu s čl. 103 odst. 2 tohoto nařízení, jež byla přihlášena, zapsána nebo, umožňují-li to příslušné právní předpisy, zavedena používáním v dobré víře na území Unie přede dnem podání žádosti o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení Komisi, nadále používána a obnovována bez ohledu na zápis označení původu nebo zeměpisného označení, pokud neexistují důvody k prohlášení ochranné známky za neplatnou nebo k jejímu zrušení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2436 ( 10 ) nebo nařízení Evropského parlamentu Rady (EU) č. 2017/1001 ( 11 ).

V takových případech je povoleno používat označení původu nebo zeměpisné označení, jakož i příslušné ochranné známky.

▼B

Článek 103

Ochrana

1. Chráněné označení původu a chráněné zeměpisné označení může použít každý hospodářský subjekt, který uvádí na trh víno, jež bylo vyrobeno v souladu s příslušnou specifikací výrobku.

2. Chráněné označení původu a chráněné zeměpisné označení, jakož i víno s tímto chráněným názvem v souladu se specifikací výrobku jsou chrán