02011R0142 — CS — 22.02.2017 — 009.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 054 26.2.2011, s. 1)

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 142/2011

ze dne 25. února 2011,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice

(Text s významem pro EHP)







KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Toto nařízení stanoví prováděcí opatření:

a) pro hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty stanovená nařízením (ES) č. 1069/2009;

b) týkající se určitých vzorků a předmětů osvobozených od veterinárních kontrol na stanovištích hraniční kontroly stanovených v čl. 16 odst. 1 písm. e) a f) směrnice 97/78/ES.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v příloze I.

Článek 3

Konečný bod výrobního řetězce pro některé získané produkty

Následující získané produkty je možné uvádět na trh, jinak než dovozem, bez omezení, jak stanoví čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1069/2009:

a) bionaftu, která splňuje požadavky na neškodné odstraňování a využívání získaných produktů stanovené v odst. 2 písm. b) oddílu 3 kapitoly IV přílohy IV;

b) zpracované krmivo pro zvířata v zájmovém chovu, které splňuje zvláštní požadavky na zpracované krmivo pro zvířata v zájmovém chovu stanovené v odst. 7 písm. a) kapitoly II přílohy XIII;

c) žvýkací pamlsky pro psy, které splňují zvláštní požadavky na žvýkací pamlsky pro psy stanovené v odst. 7 písm. b) kapitoly II přílohy XIII;

d) kůže kopytníků, které splňují zvláštní požadavky na konečný bod pro tyto produkty stanovené v bodě C kapitoly V přílohy XIII;

e) vlnu a srst, které splňují zvláštní požadavky na konečný bod pro tyto produkty stanovené v bodě B kapitoly VII přílohy XIII;

f) peří a prachové peří, které splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tyto produkty stanovené v bodě C kapitoly VII přílohy XIII;

▼M1

g) kožešinu, která splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole VIII přílohy XIII;

h) rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků, který splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole XIII přílohy XIII;

▼M4

i) benzin a paliva, která splňují zvláštní požadavky na produkty katalytického procesu sestávajícího z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv stanovené v odst. 2 písm. c) oddílu 3 kapitoly IV přílohy IV;

j) tukové produkty, které byly získány z tavených/škvařených tuků a splňují požadavky stanovené v kapitole XI přílohy XIII.

▼B

Článek 4

Závažná přenosná onemocnění

Pro účely obecných veterinárních omezení podle čl. 6 odst. 1 písm. b) bodu ii) nařízení (ES) č. 1069/2009 jsou za závažná přenosná onemocnění považovány nákazy uvedené organizací OIE v článku 1.2.3 Kodexu zdraví suchozemských živočichů ve vydání z roku 2010 a v kapitole 1.3 Kodexu zdraví vodních živočichů ve vydání z roku 2010.







KAPITOLA II

NEŠKODNÉ ODSTRAŇOVÁNÍ A POUŽÍVÁNÍ VEDLEJŠÍCH PRODUKTŮ ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU A ZÍSKANÝCH PRODUKTŮ

Článek 5

Omezení týkající se používání vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů

1. Provozovatelé v členských státech uvedených v kapitole I přílohy II musí splňovat podmínky pro krmení kožešinových zvířat určitými materiály získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí, které jsou stanoveny v téže kapitole.

2. Provozovatelé musí dodržovat omezení pro krmení hospodářských zvířat rostlinným porostem z půdy, na níž byla aplikována určitá organická hnojiva nebo půdní přídavky, stanovená v kapitole II přílohy II.

▼M8

Článek 6

Neškodné odstraňování spalováním, odstraňování nebo využití spoluspalováním a použití jako palivo ke spalování pro energetické účely

▼B

1. Příslušný orgán zaručí, že spalování a spoluspalování vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů probíhá pouze:

a) ve spalovacích a spoluspalovacích zařízeních, kterým bylo uděleno povolení podle směrnice 2000/76/ES; nebo

b) v případě zařízení, která nemusí mít povolení podle směrnice 2000/76/ES, ve spalovacích a spoluspalovacích zařízeních, která příslušný orgán schválil pro účely neškodného odstraňování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů spalováním nebo neškodného odstraňování nebo využívání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů spoluspalováním, pokud představují odpad, a to v souladu s čl. 24 odst. 1 písm. b) nebo c) nařízení (ES) č. 1069/2009.

2. V souladu s čl. 24 odst. 1 písm. b) nebo c) nařízení (ES) č. 1069/2009 příslušný orgán schválí spalovací a spoluspalovací zařízení uvedená v odst. 1 písm. b) pouze tehdy, pokud splňují požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení.

3. Provozovatelé spalovacích a spoluspalovacích zařízení musí splňovat obecné požadavky na spalování a spoluspalování stanovené v kapitole I přílohy III.

4. Provozovatelé vysokokapacitních spalovacích a spoluspalovacích zařízení musí splňovat požadavky stanovené v kapitole II přílohy III.

5. Provozovatelé nízkokapacitních spalovacích a spoluspalovacích zařízení musí splňovat požadavky stanovené v kapitole III přílohy III.

▼M8

6. Provozovatelé zajistí, aby spalovací zařízení jiná než spalovací zařízení uvedená v příloze IV kapitole IV oddíle 2, která podléhají jejich kontrole a v nichž se jako palivo používají vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, splňovala obecné podmínky a zvláštní požadavky stanovené v kapitole IV respektive V přílohy III a byla schválena příslušným orgánem v souladu s čl. 24 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1069/2009.

7. Příslušný orgán schválí pouze spalovací zařízení uvedená v odstavci 6, která používají vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty ke spalování pro energetické účely, pokud:

a) spalovací zařízení spadají do oblasti působnosti kapitoly V přílohy III tohoto nařízení;

b) spalovací zařízení splňují všechny příslušné obecné podmínky a zvláštní požadavky stanovené v kapitolách IV a V přílohy III tohoto nařízení;

c) jsou zavedeny správní postupy, jež zajišťují, že požadavky na schválení spalovacího zařízení se každý rok kontrolují.

8. Kromě pravidel stanovených v odstavci 7 tohoto článku platí pro použití drůbežího hnoje jako paliva ke spalování pro energetické účely podle ustanovení kapitoly V přílohy III tato pravidla:

a) v rámci žádosti o schválení, kterou předkládá provozovatel příslušnému orgánu v souladu s čl. 24 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1069/2009, je třeba předložit důkazy s osvědčením příslušného orgánu nebo profesní organizace pověřené příslušnými orgány daného členského státu, že dotčené spalovací zařízení, které používá jako palivo drůbeží hnůj, zcela splňuje mezní hodnoty emisí a požadavky na monitorování stanovené v bodě 4 oddílu B kapitoly V přílohy III tohoto nařízení;

b) schvalovací řízení stanovené v článku 44 nařízení (ES) č. 1069/2009 není skončeno, dokud neproběhnou alespoň dvě po sobě následující kontroly, z nichž jedna bude neohlášená, ze strany příslušného orgánu nebo profesní organizace tímto orgánem pověřené, přičemž tyto kontroly se provedou v prvních šesti měsících provozu spalovacího zařízení a jejich součástí budou nezbytná měření teplot a emisí. Poté, co z výsledků uvedených kontrol vyplyne, že byly splněny parametry podle bodu 4 oddílu B kapitoly V přílohy III tohoto nařízení, lze udělit plné schválení.

▼B

Článek 7

Ukládání některých materiálů kategorie 1 a 3 na skládku

Odchylně od článku 12 a čl. 14 písm. c) nařízení (ES) č. 1069/2009 může příslušný orgán povolit neškodné odstraňování následujících materiálů kategorie 1 a 3 na povolené skládce:

a) dovezeného nebo z dovezených materiálů vyrobeného krmiva pro zvířata v zájmovém chovu získaného z materiálu kategorie 1 uvedeného v čl. 8 písm. c) nařízení (ES) č. 1069/2009;

b) materiálu kategorie 3 uvedeného v čl. 10 písm. f) a g) nařízení (ES) č. 1069/2009 za předpokladu, že:

i) takovéto materiály nebyly ve styku s žádnými vedlejšími produkty živočišného původu, které jsou uvedené v článcích 8 a 9 a čl. 10 písm. a) až e) a h) až p) uvedeného nařízení,

ii) v okamžiku, kdy jsou určeny k neškodnému odstranění, materiály:

— uvedené v čl. 10 písm. f) uvedeného nařízení prošly zpracováním, jak je definováno v čl. 2 odst. 1 písm. m) nařízení (ES) č. 852/2004, a

— uvedené v čl. 10 písm. g) uvedeného nařízení byly zpracovány v souladu s kapitolou II přílohy X tohoto nařízení nebo v souladu se zvláštními požadavky na krmivo pro zvířata v zájmovém chovu stanovenými v kapitole II přílohy XIII tohoto nařízení, a

iii) neškodné odstranění takovýchto materiálů nepředstavuje riziko pro zdraví lidí ani zvířat.

Článek 8

Požadavky na zpracovatelská zařízení a jiná zařízení

1. Provozovatelé zaručí, že zpracovatelská zařízení a jiná zařízení, která podléhají jejich kontrole, splňují následující požadavky stanovené v kapitole I přílohy IV:

a) obecné podmínky pro zpracování stanovené v oddíle 1;

b) požadavky na čištění odpadních vod stanovené v oddíle 2;

c) zvláštní požadavky na zpracování materiálů kategorie 1 a 2 stanovené v oddíle 3;

d) zvláštní požadavky na zpracování materiálů kategorie 3 stanovené v oddíle 4.

2. Příslušný orgán schválí zpracovatelská zařízení a jiná zařízení pouze tehdy, pokud splňují podmínky stanovené v kapitole I přílohy IV.

Článek 9

Hygienické požadavky a požadavky na zpracování pro zpracovatelská zařízení a jiná zařízení

Provozovatelé zaručí, že zařízení a podniky, které podléhají jejich kontrole, splňují následující požadavky stanovené v příloze IV:

a) hygienické požadavky a požadavky na zpracování stanovené v kapitole II;

b) standardní zpracovatelské metody stanovené v kapitole III, pokud jsou takové metody v zařízení nebo podniku používány;

c) alternativní zpracovatelské metody stanovené v kapitole IV, pokud jsou takové metody v zařízení nebo podniku používány.

Článek 10

Požadavky na přeměnu vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů na bioplyn a na kompostování

1. Provozovatelé zaručí, že zařízení a podniky, které podléhají jejich kontrole, splňují následující požadavky na přeměnu vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů na bioplyn nebo na kompostování stanovené v příloze V:

a) požadavky vztahující se na zařízení na výrobu bioplynu nebo kompostování stanovené v kapitole I;

b) hygienické požadavky vztahující se na zařízení na výrobu bioplynu nebo kompostování stanovené v kapitole II;

c) standardní parametry přeměny stanovené v oddíle 1 kapitoly III;

d) normy pro zbytky rozkladu a kompost stanovené v oddíle 3 kapitoly III.

2. Příslušný orgán schválí zařízení na výrobu bioplynu a kompostování pouze tehdy, pokud splňují požadavky stanovené v příloze V.

3. Příslušný orgán může zařízením na výrobu bioplynu a kompostování povolit použití alternativních parametrů přeměny, pokud jsou dodrženy požadavky stanovené v oddíle 2 kapitoly III přílohy V.







KAPITOLA III

ODCHYLKY OD URČITÝCH USTANOVENÍ NAŘÍZENÍ (ES) č. 1069/2009

Článek 11

Zvláštní pravidla pro výzkumné a diagnostické vzorky

1. Příslušný orgán může povolit přepravu, použití a neškodné odstranění výzkumných a diagnostických vzorků za podmínek, které zaručují, že jsou zvládána rizika pro zdraví lidí a zvířat.

Příslušný orgán zejména zaručí, že provozovatelé splňují požadavky kapitoly I přílohy VI.

2. Provozovatelé musí dodržovat zvláštní pravidla pro výzkumné a diagnostické vzorky stanovená v kapitole I přílohy VI.

3. Provozovatelé mohou odesílat výzkumné a diagnostické vzorky, které sestávají z následujících vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů, do jiného členského státu, aniž by informovali příslušný orgán členského státu původu v souladu s čl. 48 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 a aniž by byl příslušný orgán členského státu určení informován prostřednictvím systému TRACES a aniž by tento orgán souhlasil s přijetím zásilky v souladu s čl. 48 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení:

a) materiálů kategorie 1 a 2 a masokostní moučky nebo živočišných tuků získaných z materiálů kategorie 1 a 2;

b) zpracovaných živočišných bílkovin.

Článek 12

Zvláštní pravidla pro vzorky zboží a výstavní předměty

1. Příslušný orgán může povolit přepravu, použití a neškodné odstranění vzorků zboží a výstavních předmětů za podmínek, které zaručují, že jsou zvládána rizika pro zdraví lidí a zvířat.

Příslušný orgán zejména zaručí, že provozovatelé splňují požadavky bodů 2, 3 a 4 oddílu 1 kapitoly I přílohy VI.

2. Provozovatelé musí dodržovat zvláštní pravidla pro vzorky zboží a výstavní předměty stanovená v oddíle 2 kapitoly I přílohy VI.

3. Provozovatelé mohou odesílat vzorky zboží, které sestávají z následujících vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů, do jiného členského státu, aniž by informovali příslušný orgán členského státu původu v souladu s čl. 48 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 a aniž by byl příslušný orgán členského státu určení informován prostřednictvím systému TRACES a aniž by tento orgán souhlasil s přijetím zásilky v souladu s čl. 48 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení:

a) materiálů kategorie 1 a 2 a masokostní moučky nebo živočišných tuků získaných z materiálů kategorie 1 a 2;

b) zpracovaných živočišných bílkovin.

Článek 13

Zvláštní pravidla pro krmení

1. Provozovatelé mohou používat materiál kategorie 2 ke krmení následujících zvířat za předpokladu, že takový materiál pochází ze zvířat, která nebyla usmrcena ani neuhynula v důsledku výskytu nebo podezření na výskyt onemocnění přenosného na člověka nebo zvířata, pokud splňují obecné požadavky stanovené v oddíle 1 kapitoly II přílohy VI a veškeré další podmínky, které může stanovit příslušný orgán:

a) zvířat chovaných v zoologických zahradách;

b) kožešinových zvířat;

c) psů z uznaných chovných stanic nebo smeček loveckých psů;

d) psů a koček v útulcích;

▼M4

e) larev a červů pro rybí návnady;

f) zvířat chovaných v cirkusech.

▼B

2. Provozovatelé mohou používat materiál kategorie 3 ke krmení následujících zvířat, pokud splňují obecné požadavky stanovené v oddíle 1 kapitoly II přílohy VI a veškeré další podmínky, které může stanovit příslušný orgán:

a) zvířat chovaných v zoologických zahradách;

b) kožešinových zvířat;

c) psů z uznaných chovných stanic nebo smeček loveckých psů;

d) psů a koček v útulcích;

▼M4

e) larev a červů pro rybí návnady;

f) zvířat chovaných v cirkusech.

▼B

Článek 14

Krmení určitých druhů v krmných stanicích a mimo ně a v zoologických zahradách

1. Příslušný orgán může povolit použití materiálu kategorie 1 sestávajícího z celých těl mrtvých zvířat nebo jejich částí, který obsahuje specifikovaný rizikový materiál, ke krmení:

a) ohrožených či chráněných druhů mrchožravých ptáků a dalších druhů žijících ve svém přírodním stanovišti v krmných stanicích za účelem podpory biologické rozmanitosti, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 2 kapitoly II přílohy VI;

b) volně žijících zvířat uvedených v odst. 1 písm. a) oddílu 2 kapitoly II přílohy IV mimo krmné stanice, ve vhodných případech bez předchozího sběru mrtvých zvířat, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 3 uvedené kapitoly.

2. Příslušný orgán může povolit použití materiálu kategorie 1 sestávajícího z celých těl mrtvých zvířat nebo jejich částí, který obsahuje specifikovaný rizikový materiál, a materiálu získaného ze zvířat chovaných v zoologických zahradách ke krmení zvířat chovaných v zoologických zahradách, pokud jsou splněny podmínky stanovené v oddíle 4 kapitoly II přílohy VI.

Článek 15

Zvláštní pravidla pro sběr a neškodné odstraňování

▼M4

Pokud příslušný orgán povolí neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu na základě odchylky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. a), b), c), e) a f) nařízení (ES) č. 1069/2009, provede se neškodné odstranění podle zvláštních pravidel stanovených v kapitole III přílohy VI:

▼B

a) zvláštních pravidel pro neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu stanovených v oddíle 1;

b) pravidel pro spálení a zahrabání vedlejších produktů živočišného původu v odlehlých oblastech stanovených v oddíle 2;

c) pravidel pro spálení a zahrabání včel a vedlejších produktů včelařství stanovených v oddíle 3.

▼M9

Odchylně od článku 14 nařízení (ES) č. 1069/2009 mohou členské státy povolit sběr, přepravu a neškodné odstraňování malých množství materiálů kategorie 3 podle čl. 10 písm. f) uvedeného nařízení prostředky uvedenými v čl. 19 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, pokud jsou splněny požadavky pro neškodné odstranění jinými prostředky stanovené v kapitole IV přílohy VI tohoto nařízení.

▼B







KAPITOLA IV

POVOLENÍ ALTERNATIVNÍCH METOD

Článek 16

Standardní formát žádosti o povolení alternativních metod

1. Žádosti o povolení alternativních metod použití nebo neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů uvedené v čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 předkládají členské státy nebo zainteresované subjekty v souladu s požadavky standardního formátu pro žádosti o alternativní metody stanoveného v příloze VII.

2. Členské státy určí národní kontaktní místa, která budou poskytovat informace o příslušném orgánu, který je odpovědný za hodnocení žádostí o povolení alternativních metod použití nebo neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu.

3. Komise zveřejní seznam národních kontaktních míst na svých internetových stránkách.







KAPITOLA V

SBĚR, PŘEPRAVA, IDENTIFIKACE A SLEDOVATELNOST

Článek 17

Požadavky na obchodní doklady a veterinární osvědčení, identifikaci, sběr a přepravu vedlejších produktů živočišného původu a na sledovatelnost

1. Provozovatelé zaručí, že vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty:

a) splňují požadavky na sběr, přepravu a identifikaci stanovené v kapitolách I a II přílohy VIII;

b) jsou během přepravy provázeny obchodními doklady nebo veterinárními osvědčeními v souladu s požadavky stanovenými v kapitole III přílohy VIII.

2. Provozovatelé, kteří zasílají, přepravují nebo přijímají vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, musí uchovávat záznamy o zásilkách a související obchodní doklady nebo veterinární osvědčení v souladu s požadavky stanovenými v kapitole IV přílohy VIII.

3. Provozovatelé musí splňovat požadavky na označování určitých získaných produktů stanovené v kapitole V přílohy VIII.







KAPITOLA VI

REGISTRACE A SCHVÁLENÍ ZAŘÍZENÍ A PODNIKŮ

Článek 18

Požadavky na schválení jednoho nebo více zařízení a podniků, které manipulují s vedlejšími produkty živočišného původu ve stejném místě

Příslušný orgán může udělit schválení více než jednomu zařízení nebo podniku, v nichž dochází k manipulaci s vedlejšími produkty živočišného původu ve stejném místě, pokud je uspořádáním zařízení nebo podniků a způsobem manipulace s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty v zařízeních nebo podnicích vyloučeno, že mezi nimi dojde k přenosu rizik pro zdraví lidí nebo zvířat.

Článek 19

Požadavky na určitá schválená zařízení a podniky, které manipulují s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty

Provozovatelé zaručí, že zařízení a podniky, které podléhají jejich kontrole, které byly schváleny příslušným orgánem, splňují požadavky stanovené v následujících kapitolách přílohy IX tohoto nařízení, pokud se v nich vykonává jedna nebo více z činností uvedených v čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009:

a) v kapitole I, pokud vyrábějí krmivo pro zvířata v zájmovém chovu, jak je uvedeno v čl. 24 odst. 1 písm. e) uvedeného nařízení;

b) v kapitole II, pokud skladují vedlejší produkty živočišného původu, jak je uvedeno v čl. 24 odst. 1 písm. i) uvedeného nařízení a manipulují s vedlejšími produkty živočišného původu po jejich sběru, přičemž vykonávají jednu z následujících činností uvedených v čl. 24 odst. 1 písm. h) uvedeného nařízení:

i) třídění,

ii) dělení,

iii) chlazení,

iv) mražení,

v) solení,

vi) konzervování jinými postupy,

vii) odstraňování kůží a kožek nebo odstraňování specifikovaného rizikového materiálu,

viii) činnosti, při nichž dochází k manipulaci s vedlejšími produkty živočišného původy a které jsou prováděny v souladu s povinnostmi podle veterinárních předpisů Unie,

ix) pasterizačně/hygienické ošetření vedlejších produktů živočišného původu určených k přeměně na bioplyn/zkompostování, a to před takovouto přeměnou nebo zkompostováním v jiném zařízení nebo podniku v souladu s přílohou V tohoto nařízení,

x) prosévání;

▼M9

c) v kapitole III, pokud skladují získané produkty pro určitá plánovaná použití podle čl. 24 odst. 1 písm. j) uvedeného nařízení;

d) v kapitole V, pokud v hospodářství skladují vedlejší produkty živočišného původu určené k následnému neškodnému odstranění podle článku 4 uvedeného nařízení.

▼B

Článek 20

Požadavky na určitá registrovaná zařízení a podniky, které manipulují s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty

1. Provozovatelé registrovaných podniků nebo zařízení nebo jiní registrovaní provozovatelé musí manipulovat s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty za podmínek stanovených v kapitole IV přílohy IX.

2. Registrovaní provozovatelé, kteří přepravují vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty jinde než mezi prostorami stejného provozovatele, musí dodržovat zejména podmínky stanovené v odst. 2 kapitoly IV přílohy IX.

3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na:

a) schválené provozovatele, kteří přepravují vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty v rámci vedlejší činnosti;

b) provozovatele, kteří byli registrováni pro účely přepravních činností v souladu s nařízením (ES) č. 183/2005.

▼M2

4. Příslušný orgán může následující provozovatele osvobodit od ohlašovací povinnosti uvedené v čl. 23 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1069/2009:

a) provozovatele, kteří manipulují s loveckými trofejemi nebo jinými preparáty uvedenými v kapitole VI přílohy XIII tohoto nařízení nebo je vyrábějí, a to pro soukromé nebo nekomerční účely;

b) provozovatele, kteří manipulují s výzkumnými a diagnostickými vzorky pro vzdělávací účely nebo tyto vzorky neškodně odstraňují;

▼M3

c) provozovatele, kteří přepravují suchou neošetřenou vlnu a srst tak, že jsou bezpečně uzavřené v obalech a odesílány přímo do zařízení vyrábějícího získané produkty pro použití mimo krmivový řetězec, nebo do zařízení, které provádí mezioperace, a to za podmínek, které brání rozšíření patogenních původců;

▼M9

d) provozovatele, kteří používají malá množství materiálů kategorie 2 a 3 uvedených v článcích 9 a 10 nařízení (ES) č. 1069/2009 nebo produktů z nich získaných za účelem přímé dodávky produktů v rámci regionu konečnému spotřebiteli, na místní trh nebo místním maloobchodním zařízením, pokud se příslušný orgán domnívá, že taková činnost nepředstavuje riziko rozšíření žádného závažného přenosného onemocnění na člověka nebo zvířata; toto písmeno se nepoužije, pokud se tyto materiály používají jako krmivo pro hospodářská zvířata jiná než kožešinová;

▼M9

e) uživatele organických hnojiv nebo půdních přídavků v místech, kde nejsou držena hospodářská zvířata;

f) provozovatele, kteří manipulují s organickými hnojivy nebo půdními přídavky a distribuují je, a to výhradně v maloobchodním balení připraveném k prodeji o váze nejvýše 50 kg pro použití mimo krmivový a potravinový řetězec.

▼B







KAPITOLA VII

UVÁDĚNÍ NA TRH

Článek 21

Zpracování vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů a jejich uvádění na trh pro účely krmení hospodářských zvířat jiných než kožešinových

1. Provozovatelé musí splňovat následující požadavky týkající se uvádění vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů na trh, jinak než dovozem, pro účely krmení hospodářských zvířat jiných než kožešinových, jak stanoví čl. 31 odst. 2 nařízení (ES) č. 1069/2009, stanovené v příloze X tohoto nařízení:

a) obecné požadavky na zpracování a uvádění na trh stanovené v kapitole I;

b) zvláštní požadavky na zpracované živočišné bílkoviny a jiné získané produkty stanovené v kapitole II;

c) požadavky na určitá krmiva pro ryby a rybí návnady stanovené v kapitole III.

2. Příslušný orgán může povolit, aby mléko, mléčné výrobky a produkty získané z mléka, které jsou klasifikovány jako materiál kategorie 3 v souladu s čl. 10 písm. e), f) a h) nařízení (ES) č. 1069/2009 a nebyly zpracovány v souladu s obecnými požadavky stanovenými v části I oddílu 4 kapitoly II přílohy X tohoto nařízení, byly uváděny na trh, jinak než dovozem, pokud tyto materiály splňují požadavky týkající se odchylky pro uvádění mléka zpracovaného v souladu s vnitrostátními normami na trh, stanovené v části II uvedeného oddílu.

Článek 22

Uvádění organických hnojiv a půdních přídavků na trh a jejich používání

1. Provozovatelé musí splňovat požadavky týkající se uvádění organických hnojiv a půdních přídavků na trh, jinak než dovozem, a používání takovýchto produktů, zejména jejich aplikace na půdu, jak stanoví čl. 15 odst. 1 písm. i) a čl. 32 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009, stanovené v příloze XI tohoto nařízení.

▼M9

2. Na uvádění těchto produktů na trh se nevztahují žádné veterinární podmínky:

a) guáno z volně žijících mořských ptáků, posbírané v Unii nebo dovezené ze třetích zemí;

b) pěstební substráty připravené k prodeji, jiné než dovezené pěstební substráty, obsahující méně než:

i) 5 % objemových získaných produktů materiálu kategorie 3 nebo materiálu kategorie 2 jiných než zpracovaný hnůj,

ii) 50 % objemových zpracovaného hnoje.

▼B

3. Příslušný orgán členského státu, v němž mají být organické hnojivo nebo půdní přídavek, které byly vyrobeny z masokostní moučky získané z materiálu kategorie 2 nebo ze zpracovaných živočišných bílkovin, aplikovány na půdu, schválí jednu nebo více složek, které mají být s těmito materiály smíchány v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1069/2009, podle kritérií stanovených v odst. 3 oddílu 1 kapitoly II přílohy XI tohoto nařízení.

4. Odchylně od čl. 48 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 mohou příslušné orgány členského státu původu a členského státu určení, které mají společnou hranici, povolit odeslání hnoje mezi dvěma hospodářstvími, která se nacházejí v pohraničních oblastech těchto dvou členských států, a to za odpovídajících podmínek umožňujících zvládání všech možných rizik pro zdraví lidí nebo zvířat, mezi něž patří například povinnost dotčených provozovatelů vést odpovídající záznamy, které jsou stanoveny ve dvoustranné dohodě.

5. Jak je stanoveno v čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009, je-li to potřebné, příslušné orgány členských států podpoří vypracování, šíření a využívání vnitrostátních pokynů pro správnou zemědělskou praxi při aplikaci organických hnojiv a půdních přídavků na půdu.

Článek 23

Meziprodukty

1. Meziprodukty, které jsou do Unie dovezeny nebo jsou v režimu tranzitu, musí splňovat podmínky umožňující zvládat možná rizika pro zdraví lidí a zvířat, které jsou uvedeny v příloze XII tohoto nařízení.

2. S meziprodukty, které byly přepraveny do zařízení nebo podniku uvedených v odst. 3 přílohy XII tohoto nařízení, lze manipulovat bez dalších omezení podle nařízení (ES) č. 1069/2009 a tohoto nařízení, pokud:

a) zařízení nebo podnik disponují odpovídajícím vybavením pro příjem meziproduktů, které brání přenosu onemocnění přenosných na člověka nebo zvířata;

b) meziprodukty nepředstavují riziko přenosu onemocnění přenosných na člověka nebo zvířata v důsledku čištění nebo jiného ošetření, kterým byly vedlejší produkty živočišného původu v meziproduktu podrobeny, v důsledku koncentrace vedlejších produktů živočišného původu v meziproduktu nebo v důsledku odpovídajících opatření biologické ochrany pro manipulaci s meziprodukty;

c) zařízení nebo podnik vedou záznamy o množství přijatých materiálů, jejich kategorii, je-li to relevantní, a o zařízení, podniku nebo provozovateli, jimž své produkty dodaly; a

d) jsou nevyužité meziprodukty nebo jiné přebytečné materiály ze zařízení nebo podniku, například výrobky, u nichž uplynula doba trvanlivosti, neškodně odstraněny v souladu s nařízením (ES) č. 1069/2009.

▼M9

3. Provozovatel nebo vlastník zařízení nebo podniku v místě určení meziproduktů nebo jeho zástupce musí meziprodukty používat a/nebo odesílat výhradně k použití ve výrobě v souladu s definicí meziproduktů podle přílohy I bodu 35.

▼B

Článek 24

Krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a jiné získané produkty

1. Je zakázáno používat materiál kategorie 1 uvedený v čl. 8 písm. a), b), d) a e) nařízení (ES) č. 1069/2009 k výrobě získaných produktů, které jsou určeny k požití lidmi nebo zvířaty nebo k aplikaci na ně, kromě získaných produktů uvedených v článcích 33 a 36 uvedeného nařízení.

2. Pokud lze vedlejší produkt živočišného původu nebo získaný produkt použít ke krmení hospodářských zvířat nebo k jiným účelům uvedeným v čl. 36 písm. a) nařízení (ES) č. 1069/2009, musí být uváděny na trh, jinak než dovozem, v souladu se zvláštními požadavky týkajícími se zpracovaných živočišných bílkovin a jiných získaných produktů, které jsou stanoveny v kapitole II přílohy X tohoto nařízení, pokud příloha XIII tohoto nařízení nestanoví pro tyto produkty žádné zvláštní požadavky.

3. Provozovatelé musí splňovat požadavky týkající se uvádění krmiva pro zvířata v zájmovém chovu na trh, jinak než dovozem, jak stanoví článek 40 nařízení (ES) č. 1069/2009, stanovené v kapitolách I a II přílohy XIII tohoto nařízení.

4. Provozovatelé musí splňovat požadavky týkající se uvádění získaných produktů na trh, jinak než dovozem, jak stanoví článek 40 nařízení (ES) č. 1069/2009, stanovené v kapitole I a kapitolách III až XII přílohy XIII tohoto nařízení.







KAPITOLA VIII

DOVOZ, TRANZIT A VÝVOZ

Článek 25

Dovoz, tranzit a vývoz vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů

1. Je zakázán dovoz následujících vedlejších produktů živočišného původu do Unie a jejich tranzit přes Unii:

a) nezpracovaného hnoje;

b) neošetřeného peří, jeho částí a prachového peří;

c) včelího vosku ve formě voštin.

▼M2

2. Na dovoz následujících produktů do Unie a jejich tranzit přes Unii se nevztahují žádné veterinární podmínky:

a) vlny a srsti, které byly průmyslově vyprány nebo ošetřeny jinou metodou, která zaručuje, že nepředstavují žádná nepřijatelná rizika;

b) kožešin, které byly alespoň po dobu dvou dnů sušeny při okolní teplotě 18 °C a vlhkosti 55 %;

c) vlny a srsti z jiných zvířat než prasat, které byly ošetřeny průmyslovým vypráním spočívajícím v ponoření vlny a srsti do série lázní sestávajících z vody, mýdla a hydroxidu sodného nebo draselného;

d) vlny a srsti z jiných zvířat než prasat, které jsou odesílány přímo do zařízení vyrábějícího získané produkty z vlny a srsti pro textilní průmysl a byly ošetřeny nejméně jednou z těchto metod:

— chemická depilace hašeným vápnem nebo sulfidem sodným,

— fumigace ve formaldehydu v hermeticky uzavřené komoře po dobu alespoň 24 hodin,

— průmyslové čištění ponořením vlny a srsti do detergentu rozpustného ve vodě a udržovaného při teplotě 60–70 °C,

— uskladnění, které může zahrnovat dobu přepravy, při teplotě 37 °C po dobu osmi dnů, 18 °C po dobu 28 dnů nebo 4 °C po dobu 120 dnů;

e) vlny a srsti z jiných zvířat než prasat, které jsou suché a bezpečně uzavřené v obalech, určeny k odeslání do zařízení vyrábějícího získané produkty z vlny a srsti pro textilní průmysl a splňují všechny tyto požadavky:

i) byly získány nejméně 21 dní před datem vstupu na území Unie ze zvířat chovaných ve třetí zemi nebo jejím regionu, které jsou

— uvedeny v části 1 přílohy II nařízení (EU) č. 206/2010 a je z nich povoleno dovážet do Unie čerstvé maso přežvýkavců, které nepodléhá dodatečným zárukám A a F stanoveným v uvedeném nařízení,

— prosté slintavky a kulhavky a, v případě vlny a srsti z ovcí a koz, též prosté neštovic ovcí a koz v souladu se základními obecnými kritérii uvedenými v příloze II směrnice 2004/68/ES;

ii) doprovází je prohlášení dovozce, jak se vyžaduje v souladu s ustanoveními kapitoly 21 přílohy XV;

iii) provozovatel prohlášení předložil na jednom ze schválených stanovišť hraniční kontroly Unie uvedených v příloze I rozhodnutí 2009/821/ES, kde s uspokojivým výsledkem prošlo kontrolou dokladů provedenou v souladu s čl. 4 odst. 3 směrnice 97/78/ES.

▼B

3. Provozovatelé musí splňovat následující zvláštní požadavky na dovoz určitých vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů uvedených v čl. 41 odst. 3 a článku 42 nařízení (ES) č. 1069/2009 do Unie a jejich tranzit přes Unii, stanovené v příloze XIV tohoto nařízení:

a) zvláštní požadavky na dovoz a tranzit materiálu kategorie 3 a získaných produktů pro využití v krmivovém řetězci k jiným účelům než pro krmivo pro zvířata v zájmovém chovu nebo krmivo pro kožešinová zvířata, stanovené v kapitole I uvedené přílohy;

b) zvláštní požadavky na dovoz a tranzit vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů pro využití mimo krmivový řetězec pro hospodářská zvířata, stanovené v kapitole II uvedené přílohy.

▼M10

4. Pravidla stanovená v kapitole V přílohy XIV se použijí na vývoz získaných produktů, které jsou uvedeny v dané kapitole, z Unie.

▼B

Článek 26

Uvádění určitých materiálů kategorie 1 na trh, včetně dovozu, a jejich vývoz

Příslušný orgán může povolit, aby byly uváděny na trh, včetně dovozu, a vyváženy kůže a kožky získané ze zvířat, která byla podrobena nezákonnému ošetření definovanému v čl. 1 odst. 2 písm. d) směrnice 96/22/ES nebo v čl. 2 písm. b) směrnice 96/23/ES, střeva přežvýkavců, též s obsahem, a kosti a produkty z kostí obsahující páteř a lebku, pokud jsou splněny tyto požadavky:

a) uvedené materiály nesmí být materiály kategorie 1 získané z těchto zvířat:

i) zvířat podezřelých z nákazy TSE v souladu s nařízením (ES) č. 999/2001,

ii) zvířat, u nichž byla přítomnost TSE úředně potvrzena,

iii) zvířat, která byla usmrcena v souvislosti s opatřeními k eradikaci TSE;

b) uvedené materiály nesmí být určeny k žádnému z těchto způsobů použití:

i) ke krmení,

ii) k aplikaci na půdu, z níž jsou krmena hospodářská zvířata,

iii) k výrobě:

— kosmetických prostředků podle definice v čl. 1 odst. 1 směrnice 76/768/EHS,

— aktivních implantabilních zdravotnických prostředků podle definice v čl. 1 odst. 2 písm. c) směrnice 90/385/EHS,

— zdravotnických prostředků podle definice v čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 93/42/EHS,

— diagnostických zdravotnických prostředků in vitro podle definice v čl. 1 odst. 2 písm. b) směrnice 98/79/ES,

— veterinárních léčivých přípravků podle definice v čl. 1 odst. 2 směrnice 2001/82/ES,

— léčivých přípravků podle definice v čl. 1 odst. 2 směrnice 2001/83/ES;

c) materiály musí být dováženy s označením a musí splňovat zvláštní požadavky pro určité přemísťování vedlejších produktů živočišného původu stanovené v oddíle 1 kapitoly IV přílohy XIV tohoto nařízení;

d) materiály musí být dováženy v souladu s požadavky hygienického osvědčení stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech.

Článek 27

Dovoz a tranzit výzkumných a diagnostických vzorků

1. Příslušný orgán může povolit dovoz a tranzit výzkumných a diagnostických vzorků sestávajících ze získaných produktů nebo vedlejších produktů živočišného původu včetně vedlejších produktů živočišného původu uvedených v čl. 25 odst. 1 v souladu s podmínkami, které zaručují, že jsou zvládána rizika pro zdraví lidí a zvířat.

Takovéto podmínky musí zahrnovat alespoň tyto body:

a) dovoz zásilek musí být předem povolen příslušným orgánem členského státu určení; a

b) zásilky musí být z místa vstupu do Unie zaslány přímo schválenému uživateli.

2. Provozovatelé předloží výzkumné a diagnostické vzorky, které jsou určeny k dovozu přes jiný členský stát než členský stát určení, na schváleném stanovišti hraniční kontroly Unie, které je uvedeno v příloze I rozhodnutí 2009/821/ES. Na stanovišti hraniční kontroly nejsou tyto výzkumné a diagnostické vzorky podrobeny veterinárním kontrolám v souladu s kapitolou I směrnice 97/78/ES. Příslušný orgán na stanovišti hraniční kontroly informuje příslušný orgán členského státu určení o dovozu výzkumných a diagnostických vzorků prostřednictvím systému TRACES.

3. Provozovatelé, kteří manipulují s výzkumnými a diagnostickými vzorky, musí splňovat zvláštní požadavky na neškodné odstraňování výzkumných a diagnostických vzorků stanovené v oddíle 1 kapitoly III přílohy XIV tohoto nařízení.

Článek 28

Dovoz a tranzit vzorků zboží a výstavních předmětů

1. Příslušný orgán může povolit dovoz a tranzit vzorků zboží v souladu se zvláštními pravidly stanovenými v odstavci 1 oddílu 2 kapitoly III přílohy XIV tohoto nařízení.

2. Provozovatelé, kteří manipulují se vzorky zboží, musí splňovat zvláštní pravidla pro manipulaci se vzorky zboží a jejich neškodné odstraňování stanovená v odstavcích 2 a 3 oddílu 2 kapitoly III přílohy XIV tohoto nařízení.

3. Příslušný orgán může povolit dovoz a tranzit výstavních předmětů v souladu se zvláštními pravidly pro výstavní předměty stanovenými v oddíle 3 kapitoly III přílohy XIV tohoto nařízení.

4. Provozovatelé, kteří manipulují s výstavními předměty, musí splňovat podmínky pro balení, manipulaci s výstavními předměty a jejich neškodné odstraňování stanovené v oddíle 3 kapitoly III přílohy XIV tohoto nařízení.

Článek 29

Zvláštní požadavky na určité přemísťování vedlejších produktů živočišného původu mezi územími Ruské federace

1. Příslušný orgán povolí specifické přemístění zásilek vedlejších produktů živočišného původu pocházejících z Ruské federace nebo do ní určených, a to přímo nebo přes jinou třetí zemi, po silnici nebo železnici přes Unii mezi schválenými stanovišti hraniční kontroly Unie, která jsou uvedena v příloze I rozhodnutí 2009/821/ES, pokud jsou splněny tyto podmínky:

a) zásilka je na stanovišti hraniční kontroly v místě vstupu do Unie zaplombována veterinárním útvarem příslušného orgánu plombou s pořadovým číslem;

b) doklady přiložené k zásilce a uvedené v článku 7 směrnice 97/78/ES byly úředním veterinárním lékařem příslušného orgánu, který odpovídá za stanoviště hraniční kontroly, na každé straně opatřeny razítkem „POUZE PRO TRANZIT DO RUSKA PŘES EU“;

c) jsou splněny procesní požadavky stanovené v článku 11 směrnice 97/78/ES;

d) zásilka je na společném veterinárním vstupním dokladu, který je stanoven v příloze III nařízení (ES) č. 136/2004, úředním veterinárním lékařem na stanovišti hraniční kontroly v místě vstupu osvědčena jako přijatelná pro tranzit.

2. Vykládání nebo skladování těchto zásilek podle čl. 12 odst. 4 nebo článku 13 směrnice 97/78/ES na území členského státu se nepovoluje.

3. Příslušný orgán provádí pravidelné audity, aby zajistil, že počet zásilek a množství produktů opouštějících území Unie odpovídá počtu a množství, které se na území Unie dostaly.

▼M5

Článek 29a

Zvláštní požadavky na tranzit vedlejších produktů živočišného původu pocházejících z Bosny a Hercegoviny a určených do třetích zemí přes Chorvatsko

1. Přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů pocházejících z Bosny a Hercegoviny a určených do třetích zemí přes Unii, po silnici, přímo mezi stanovištěm hraniční kontroly Nova Sela a stanovištěm hraniční kontroly Ploče, se povoluje, pokud jsou splněny tyto podmínky:

a) zásilka je na stanovišti hraniční kontroly v místě vstupu zaplombována úředním veterinárním lékařem plombou s pořadovým číslem;

b) doklady přiložené k zásilce a uvedené v článku 7 směrnice 97/78/ES jsou úředním veterinárním lékařem na stanovišti hraniční kontroly v místě vstupu opatřeny na každé straně razítkem „POUZE PRO TRANZIT DO TŘETÍCH ZEMÍ PŘES EU“;

c) jsou splněny procesní požadavky stanovené v článku 11 směrnice 97/78/ES;

d) zásilka je na společném veterinárním vstupním dokladu, který je stanoven v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 136/2004, úředním veterinárním lékařem na stanovišti hraniční kontroly v místě vstupu osvědčena jako přijatelná pro tranzit.

2. Vykládání nebo skladování těchto zásilek podle čl. 12 odst. 4 nebo článku 13 směrnice 97/78/ES na území Unie se nepovoluje.

3. Příslušný orgán provádí pravidelné audity, aby zajistil, že počet zásilek a množství produktů opouštějících území Unie odpovídá počtu a množství, které na území Unie vstoupily.

▼B

Článek 30

Seznamy zařízení a podniků ve třetích zemích

Seznam zařízení a podniků ve třetích zemích se vloží do systému TRACES v souladu s technickými specifikacemi, které Komise zveřejňuje na svých internetových stránkách.

Každý seznam je pravidelně aktualizován.

Článek 31

Vzory veterinárních osvědčení a prohlášení pro dovoz a tranzit

Zásilky vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů pro dovoz do Unie nebo tranzit přes Unii jsou v místě vstupu do Unie, v němž jsou prováděny veterinární kontroly stanovené směrnicí 97/78/ES, provázeny veterinárními osvědčeními a prohlášeními, které odpovídají vzorům stanoveným v příloze XV tohoto nařízení.







KAPITOLA IX

ÚŘEDNÍ KONTROLY

Článek 32

Úřední kontroly

1. Příslušný orgán přijme nezbytná opatření, aby kontroloval celý řetězec sběru, přepravy, používání a neškodného odstraňování vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1069/2009.

Uvedená opatření se provádějí v souladu se zásadami pro úřední kontroly, které jsou stanoveny v článku 3 nařízení (ES) č. 882/2004.

2. Úřední kontroly uvedené v odstavci 1 zahrnují kontroly, při nichž se ověřuje, zda jsou uchovávány záznamy a jiné doklady požadované podle pravidel stanovených tímto nařízením.

3. Příslušný orgán provádí následující úřední kontroly uvedené v čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 v souladu s požadavky, které jsou stanoveny v příloze XVI tohoto nařízení:

a) úřední kontroly ve zpracovatelských zařízeních podle kapitoly I;

b) úřední kontroly jiných činností, při nichž dochází k manipulaci s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty, podle oddílů 1 až 9 kapitoly III.

4. Příslušný orgán provádí kontroly plomb, které jsou připevněny na zásilky vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů.

Pokud příslušný orgán opatří takovou zásilku, která je přepravována do místa určení, plombou, musí o tom uvědomit příslušný orgán v místě určení.

5. Příslušný orgán sestaví seznamy zařízení, podniků a provozovatelů uvedené v čl. 47 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 v souladu s formátem stanoveným v kapitole II přílohy XVI tohoto nařízení.

6. Příslušný orgán členského státu určení rozhodne o žádosti provozovatele o přijetí nebo zamítnutí určitého materiálu kategorie 1, kategorie 2 a masokostní moučky nebo živočišných tuků získaných z materiálů kategorie 1 a kategorie 2 do 20 kalendářních dnů ode dne obdržení žádosti, pokud je předložena jednom z úředních jazyků tohoto členského státu.

7. Provozovatelé předkládají žádosti o povolení uvedené v odstavci 6 v souladu se standardním formátem, který je stanoven v oddíle 10 kapitoly III přílohy XVI tohoto nařízení.

Článek 33

Opětovné schválení podniků a zařízení po udělení dočasného schválení

1. Pokud je podniku nebo zařízení schváleným pro zpracování materiálu kategorie 3 následně uděleno dočasné schválení pro zpracování materiálu kategorie 1 nebo materiálu kategorie 2 v souladu s čl. 24. odst. 2 písm. b) bodem ii) nařízení (ES) č. 1069/2009, nesmějí znovu začít zpracovávat materiál kategorie 3, aniž by nejprve získaly schválení příslušného orgánu, že mohou znovu začít zpracovávat materiál kategorie 3 v souladu s článkem 44 uvedeného nařízení.

2. Pokud je podniku nebo zařízení schváleným pro zpracování materiálu kategorie 2 následně uděleno dočasné schválení pro zpracování materiálu kategorie 1 v souladu s čl. 24. odst. 2 písm. b) bodem ii) nařízení (ES) č. 1069/2009, nesmějí znovu začít zpracovávat materiál kategorie 2, aniž by nejprve získaly schválení příslušného orgánu, že mohou znovu začít zpracovávat materiál kategorie 2 v souladu s článkem 44 uvedeného nařízení.







KAPITOLA X

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 34

Omezení uvádění určitých vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů na trh z důvodů ochrany zdraví lidí a zvířat

Příslušný orgán nezakáže ani neomezí uvádění následujících vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů na trh z důvodů ochrany zdraví lidí nebo zvířat kromě pravidel stanovených v právních předpisech Unie, a zejména v nařízení (ES) č. 1069/2009 a tomto nařízení:

a) zpracovaných živočišných bílkovin a jiných získaných produktů uvedených v kapitole II přílohy X tohoto nařízení;

b) krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a určitých jiných získaných produktů uvedených v příloze XIII tohoto nařízení;

c) vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů dovezených do Unie nebo v režimu tranzitu přes Unii podle přílohy XIV tohoto nařízení.

Článek 35

Zrušení

1. Zrušují se tyto právní akty:

a) nařízení (ES) č. 811/2003;

b) rozhodnutí 2003/322/ES;

c) rozhodnutí 2003/324/ES;

d) nařízení (ES) č. 878/2004;

e) rozhodnutí 2004/407/ES;

f) nařízení (ES) č. 79/2005;

g) nařízení (ES) č. 92/2005;

h) nařízení (ES) č. 181/2006;

i) nařízení (ES) č. 197/2006;

j) nařízení (ES) č. 1192/2006;

k) nařízení (ES) č. 2007/2006.

2. Odkazy na uvedené zrušené předpisy se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 36

Přechodná opatření

1. Během přechodného období do 31. prosince 2011 mohou provozovatelé uvádět na trh organická hnojiva a půdní přídavky, které byly vyrobeny před 4. březnem 2011 v souladu s nařízeními (ES) č. 1774/2002 a (ES) č. 181/2006:

a) pokud byly vyrobeny z/ze:

i) masokostní moučky získané z materiálu kategorie 2,

ii) zpracovaných živočišných bílkovin;

b) i když nebyly smíchány se složkou, která vylučuje následné použití směsi ke krmným účelům.

2. Během přechodného období do 31. ledna 2012 budou zásilky vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů, které jsou provázeny veterinárním osvědčením, prohlášením nebo obchodním dokladem, jež byly vyplněny a podepsány v souladu s odpovídajícím vzorem stanoveným v příloze X nařízení (ES) č. 1774/2002, nadále přijímány pro dovoz do Unie, pokud tato osvědčení, prohlášení nebo doklady byly vyplněny a podepsány před 30. listopadem 2011.

▼M9 —————

▼B

Článek 37

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 4. března 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

DEFINICE PODLE ČLÁNKU 2

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

1. „kožešinovými zvířaty“ se rozumějí zvířata držená nebo chovaná k výrobě kožešin a nepoužívaná pro lidskou spotřebu;

2. „krví“ se rozumí čerstvá plná krev;

3. „krmnými surovinami“ se rozumějí takové krmné suroviny, definované v čl. 3 odst. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 767/2009, které jsou živočišného původu, včetně zpracovaných živočišných bílkovin, krevních výrobků, tavených/škvařených tuků, vaječných výrobků, rybího tuku, tukových derivátů, kolagenu, želatiny a hydrolyzovaných bílkovin, hydrogenfosforečnanu vápenatého, fosforečnanu vápenatého, mléka, mléčných výrobků, produktů získaných z mléka, mleziva, výrobků z mleziva a kalu z odstředivky a separátoru;

4. „krevními výrobky“ se rozumějí výrobky získané z krve nebo jejích frakcí s výjimkou krevní moučky; zahrnují též sušenou/zmrazenou/tekutou krevní plazmu, sušenou plnou krev, sušené/zmrazené/tekuté červené krvinky nebo jejich frakce a směsi;

5. „zpracovanými živočišnými bílkovinami“ se rozumějí živočišné bílkoviny získané v plném rozsahu z materiálu kategorie 3, které byly ošetřeny v souladu s oddílem 1 kapitoly II přílohy X (včetně krevní moučky a rybí moučky), aby byly vhodné k přímému použití jako krmné suroviny nebo k jakémukoli jinému využití v krmivech, včetně krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, nebo k využití v organických hnojivech a půdních přídavcích; nezahrnují však krevní výrobky, mléko, mléčné výrobky, produkty získané z mléka, mlezivo, výrobky z mleziva, kal z odstředivky a separátoru, želatinu, hydrolyzované bílkoviny a hydrogenfosforečnan vápenatý, vejce a vaječné výrobky, včetně skořápek, fosforečnan vápenatý a kolagen;

6. „krevní moučkou“ se rozumějí zpracované živočišné bílkoviny získané tepelným ošetřením krve nebo krevních frakcí v souladu s oddílem 1 kapitoly II přílohy X;

7. „rybí moučkou“ se rozumějí zpracované živočišné bílkoviny získané z vodních živočichů s výjimkou mořských savců;

8. „tavenými/škvařenými tuky“ se rozumějí tuky získané zpracováním:

a) vedlejších produktů živočišného původu; nebo

b) produktů určených k lidské spotřebě, které provozovatel určil k jiným účelům než k lidské spotřebě;

9. „rybím tukem“ se rozumí tuk získaný zpracováním vodních živočichů nebo tuk ze zpracování ryb určených k lidské spotřebě, který provozovatel určil k jiným účelům než k lidské spotřebě;

10. „vedlejšími produkty včelařství“ se rozumí med, včelí vosk, mateří kašička, propolis nebo pyl neurčené k lidské spotřebě;

11. „kolagenem“ se rozumějí produkty na bázi bílkovin vyrobené z kůží a kožek, kostí a šlach zvířat;

12. „želatinou“ se rozumí přírodní rozpustná bílkovina, želírující nebo neželírující, získaná částečnou hydrolýzou kolagenu vyráběného z kostí, kůží a kožek, šlach a vaziv zvířat;

13. „škvarky“ se rozumějí zbytky po tavení/škvaření obsahující bílkoviny po částečném oddělení tuku a vody;

14. „hydrolyzovanými bílkovinami“ se rozumějí polypeptidy, peptidy a aminokyseliny a jejich směsi získané hydrolýzou produktů živočišného původu;

15. „proplachovou vodou“ se rozumí směs mléka, mléčných výrobků nebo produktů z nich získaných a vody, která je sbírána při vyplachování zařízení mlékárny, včetně nádob používaných pro mléčné výrobky, před tím, než je zařízení očištěno a vydezinfikováno;

16. „krmivem v konzervách pro zvířata v zájmovém chovu“ se rozumí tepelně ošetřené krmivo pro zvířata v zájmovém chovu v hermeticky uzavřené nádobě;

17. „žvýkacími pamlsky pro psy“ se rozumějí produkty určené ke žvýkání pro zvířata v zájmovém chovu, které jsou vyrobeny z nevyčiněných kůží kopytníků nebo z jiného materiálu živočišného původu;

18. „dochucovacími masovými výtažky“ se rozumí tekutý nebo dehydrovaný získaný produkt živočišného původu, který se používá ke zvýšení úrovně chutnosti krmiva pro zvířata v zájmovém chovu;

▼M4

19. „krmivem pro zvířata v zájmovém chovu“ se rozumí krmivo jiné než materiál uvedený v čl. 24 odst. 2 k použití jako krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkací pamlsky pro psy sestávající z vedlejších produktů živočišného původu, které

a) obsahují materiál kategorie 3 jiný než materiál uvedený v čl. 10 písm. n), o) a p) nařízení (ES) č. 1069/2009, a

b) mohou obsahovat dovezený materiál kategorie 1 sestávající z vedlejších produktů živočišného původu získaných ze zvířat, která byla podrobena nezákonnému ošetření podle definice v čl. 1 odst. 2 písm. d) směrnice 96/22/ES nebo čl. 2 písm. b) směrnice 96/23/ES;

▼B

20. „zpracovaným krmivem pro zvířata v zájmovém chovu“ se rozumí krmivo pro zvířata v zájmovém chovu jiné než syrové, které bylo zpracováno v souladu s odstavcem 3 kapitoly II přílohy XIII;

21. „syrovým krmivem pro zvířata v zájmovém chovu“ se rozumí krmivo pro zvířata v zájmovém chovu obsahující určité materiály kategorie 3, které neprošlo žádným konzervačním postupem kromě zchlazení nebo zmrazení;

22. „odpadem ze stravovacích zařízení“ se rozumí veškerý potravinářský odpad včetně použitého stolního oleje s původem v restauracích, stravovacích zařízeních a kuchyních včetně ústředních kuchyní a kuchyní v domácnosti;

▼M4

23. „zbytky rozkladu“ se rozumí zbytky, včetně tekutých frakcí, které jsou výsledkem přeměny vedlejších produktů živočišného původu v zařízení na výrobu bioplynu;

▼B

24. „obsahem trávicího traktu“ se rozumí obsah trávicího traktu savců a ptáků nadřádu běžci;

25. „tukovými deriváty“ se rozumějí produkty získané z tavených/škvařených tuků, které byly, pokud jde o tavené/škvařené tuky z materiálu kategorie 1 nebo kategorie 2, zpracovány v souladu s kapitolou XI přílohy XIII;

26. „guánem“ se rozumí přírodní produkt, který byl sebrán z trusu netopýrů nebo volně žijících mořských ptáků a není mineralizovaný;

27. „masokostní moučkou“ se rozumí živočišná bílkovina získaná zpracováním materiálů kategorie 1 nebo kategorie 2 v souladu s jednou ze zpracovatelských metod stanovených v kapitole III přílohy IV;

28. „ošetřenými kůžemi a kožkami“ se rozumějí produkty získané z jiných neošetřených kůží a kožek než ze žvýkacích pamlsků pro psy, které byly:

a) sušeny;

b) nasoleny za sucha nebo za mokra po dobu nejméně 14 dnů před odesláním;

c) nasoleny po dobu nejméně 7 dnů v mořské soli s přídavkem 2 % uhličitanu sodného;

d) sušeny po dobu nejméně 42 dnů při teplotě nejméně 20 °C; nebo

e) podrobeny jinému konzervačnímu postupu než činění;

29. „neošetřenými kůžemi a kožkami“ se rozumějí všechny kožní a podkožní tkáně, které neprošly žádným jiným ošetřením než dělením, chlazením nebo zmrazením;

30. „neošetřeným peřím a jeho částmi“ se rozumí peří a jeho části kromě peří nebo jeho částí, které byly ošetřeny:

a) proudem páry; nebo

b) jinou metodou, která zaručuje, že nepředstavují žádná nepřijatelná rizika;

▼M2

31. „neošetřenou vlnou“ se rozumí vlna kromě vlny, která:

a) prošla průmyslovým praním;

b) byla získána při činění;

c) byla ošetřena jinou metodou, která zaručuje, že nepředstavuje žádná nepřijatelná rizika;

d) byla získána ze zvířat kromě prasat a prošla průmyslovým praním spočívajícím v jejím ponoření do série lázní sestávajících z vody, mýdla a hydroxidu sodného nebo draselného; nebo

e) byla získána ze zvířat kromě prasat, je určena k odeslání přímo do zařízení vyrábějícího získané produkty z vlny pro textilní průmysl a byla ošetřena alespoň jedním z těchto způsobů:

i) chemická depilace hašeným vápnem nebo sulfidem sodným;

ii) fumigace ve formaldehydu v hermeticky uzavřené komoře po dobu alespoň 24 hodin;

iii) průmyslové čištění ponořením vlny do detergentu rozpustného ve vodě a udržovaného při teplotě 60–70 °C;

iv) uskladnění, které může zahrnovat dobu přepravy, při teplotě 37 °C po dobu osmi dnů, 18 °C po dobu 28 dnů nebo 4 °C po dobu 120 dnů;

32. „neošetřenou srstí“ se rozumí srst kromě srsti, která:

a) prošla průmyslovým praním;

b) byla získána při činění;

c) byla ošetřena jinou metodou, která zaručuje, že nepředstavuje žádná nepřijatelná rizika;

d) byla získána ze zvířat kromě prasat a prošla průmyslovým praním spočívajícím v jejím ponoření do série lázní sestávajících z vody, mýdla a hydroxidu sodného nebo draselného; nebo

e) byla získána ze zvířat kromě prasat, je určena k odeslání přímo do zařízení vyrábějícího získané produkty ze srsti pro textilní průmysl a byla ošetřena alespoň jedním z těchto způsobů:

i) chemická depilace hašeným vápnem nebo sulfidem sodným;

ii) fumigace ve formaldehydu v hermeticky uzavřené komoře po dobu alespoň 24 hodin;

iii) průmyslové čištění ponořením srsti do detergentu rozpustného ve vodě a udržovaného při teplotě 60–70 °C;

iv) uskladnění, které může zahrnovat dobu přepravy, při teplotě 37 °C po dobu osmi dnů, 18 °C po dobu 28 dnů nebo 4 °C po dobu 120 dnů;

▼B

33. „neošetřenými prasečími štětinami“ se rozumějí prasečí štětiny kromě prasečích štětin, které:

a) prošly průmyslovým praním;

b) byly získány při činění; nebo

c) byly ošetřeny jinou metodou, která zaručuje, že nepředstavují žádná nepřijatelná rizika;

34. „výstavním předmětem“ se rozumějí vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty určené k výstavám nebo uměleckým činnostem;

▼M9

35. „meziproduktem“ se rozumí získaný produkt:

a) který je určen k použití při výrobě léčivých přípravků, veterinárních léčivých přípravků, zdravotnických prostředků pro lékařské a veterinární účely, aktivních implantabilních zdravotnických prostředků, diagnostických zdravotnických prostředků in vitro pro lékařské a veterinární účely, laboratorních činidel nebo kosmetických prostředků následujícím způsobem:

i) jako materiál ve výrobním procesu nebo v konečné výrobě konečného výrobku,

ii) při validaci nebo ověřování během výrobního procesu nebo

iii) při kontrole kvality konečného výrobku;

b) jehož fáze návrhu, zpracování a výroby byly řádně dokončeny, a je tedy možné pokládat jej za získaný produkt a přizpůsobit materiál přímo nebo jako složku produktu účelům podle písmene a);

c) který však vyžaduje některé další výrobní nebo zpracovatelské úkony, jako je míšení, potahování, montování nebo balení, aby byl podle potřeby připraven k uvedení na trh nebo do provozu jako léčivý přípravek, veterinární léčivý přípravek, zdravotnický prostředek pro lékařské a veterinární účely, aktivní implantabilní zdravotnický prostředek, diagnostické zdravotnické prostředky in vitro pro lékařské a veterinární účely, laboratorní činidlo nebo kosmetické prostředky;

▼B

36. „laboratorním činidlem“ se rozumí balený produkt připravený k použití, který obsahuje vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty a je jako samostatně nebo v kombinaci s látkami, které nejsou živočišného původu, určen ke zvláštnímu použití v laboratoři jako činidlo nebo reagenční výrobek, kalibrátor nebo kontrolní materiál s cílem odhalit, změřit, vyšetřit nebo vyrábět jiné látky;

37. „produktem určeným k diagnostice in vitro “ se rozumí balený produkt připravený k použití, který obsahuje krevní výrobek nebo jiný vedlejší produkt živočišného původu a je používán samostatně nebo v kombinaci jako činidlo, reagenční výrobek, kalibrátor, jako sestava nebo jiný systém a určen k využití in vitro k vyšetření vzorků lidského nebo živočišného původu, a to výlučně nebo zásadně pro účely diagnostiky fyziologického stavu, zdravotního stavu, choroby nebo genetické anomálie nebo k určení bezpečnosti a slučitelnosti s činidly; nezahrnuje darované orgány nebo krev;

38. „výzkumnými a diagnostickými vzorky“ se rozumějí vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty určené k těmto účelům: vyšetření v rámci diagnostických činností nebo analýze na podporu pokroku v oblasti vědy a techniky v rámci vzdělávacích nebo výzkumných činností;

▼M9

39. „vzorky zboží“ se rozumějí vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty určené pro konkrétní studie nebo analýzy, schválené příslušným orgánem v souladu s čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009, které mají sloužit k provádění výrobního procesu včetně zpracování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů, k vývoji krmiv, krmiva pro zvířata v zájmovém chovu nebo získaných produktů nebo ke zkoušení strojů nebo zařízení;

▼B

40. „spoluspalováním“ se rozumí využívání nebo neškodné odstranění vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů ve spoluspalovacím zařízení, pokud představují odpad;

41. „spalováním pro energetické účely“ se rozumí proces oxidace paliva, jehož cílem je využít energetickou hodnotu vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů, pokud nepředstavují odpad;

42. „spalováním“ se rozumí neškodné odstraňování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů jako odpadu ve spalovacím zařízení, jak je definováno v čl. 3 odst. 4 směrnice 2000/76/ES;

43. „zbytky ze spalování a spoluspalování“ se rozumějí zbytky podle definice v čl. 3 odst. 13 směrnice 2000/76/ES, které vznikají ve spalovacích nebo spoluspalovacích zařízeních, v nichž se ošetřují vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty;

44. „barevným kódováním“ se rozumí systematické používání barev, jak je stanoveno v odst. 1 písm. c) kapitoly II přílohy VIII, pro poskytnutí informací, jak je stanoveno tímto nařízením, na povrchu nebo části povrchu obalu, nádoby či vozidla nebo na etiketě či symbolu k nim připojených;

45. „mezioperacemi“ se rozumějí operace kromě skladování uvedené v čl. 19 písm. b);

46. „činěním“ se rozumí tvrzení kůží a kožek s využitím rostlinných tvrdicích činidel, solí chromu nebo jiných látek, jako jsou například soli hliníku, železa, křemíku, aldehydy, chinony nebo jiná umělá tvrdicí činidla;

47. „preparováním zvířat“ se rozumí preparace, vycpávání a napínání kůží a kožek zvířat tak, aby zvířata působila jako živá, aniž by se přes napnutou kůži a kožku přenášela nepřijatelná rizika pro zdraví lidí a zvířat;

48. „obchodem“ se rozumí obchod zbožím mezi členskými státy uvedený v článku 28 Smlouvy o fungování Evropské unie;

49. „zpracovatelskými metodami“ se rozumějí metody uvedené v kapitolách III a IV přílohy IV;

50. „šarží“ se rozumí produkční jednotka vyrobená v jednom podniku s využitím jednotných výrobních parametrů, jako je například původ materiálů, nebo několik takovýchto jednotek, pokud jsou vyráběny kontinuálně v jednom podniku a uskladněny společně jako expediční jednotka;

51. „hermeticky uzavřenou nádobou“ se rozumí nádoba, která je konstruovaná tak, aby byla odolná proti vniknutí mikroorganismů;

52. „zařízením na výrobu bioplynu“ se rozumí zařízení, ve kterém vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty představují alespoň část materiálu, který je za anaerobních podmínek podroben biologickému odbourání;

53. „sběrnými středisky“ se rozumějí jiná zařízení než zpracovatelská zařízení, v nichž jsou sbírány vedlejší produkty živočišného původu uvedené v čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009, aby byly použity ke krmení zvířat uvedených v tomtéž článku;

54. „zařízením na kompostování“ se rozumí zařízení, ve kterém vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty představují alespoň část materiálu, který je za aerobních podmínek podroben biologickému odbourání;

55. „spoluspalovacím zařízením“ se rozumí stacionární nebo mobilní zařízení, jehož hlavním účelem je výroba energie nebo hmotných produktů, jak je definováno v čl. 3 odst. 5 směrnice 2000/76/ES;

56. „spalovacím zařízením“ se rozumí stacionární nebo mobilní technická jednotka a zařízení určené k tepelnému zpracování odpadu, jak je definováno v čl. 3 odst. 4 směrnice 2000/76/ES;

57. „zařízením na výrobu krmiva pro zvířata v zájmovém chovu“ se rozumějí prostory nebo vybavení pro výrobu krmiva pro zvířata v zájmovém chovu nebo dochucovacích masových výtažků, jak je uvedeno v čl. 24 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1069/2009;

▼M9

58. „zpracovatelským zařízením“ se rozumějí prostory nebo vybavení pro zpracování vedlejších produktů živočišného původu, jak je uvedeno v čl. 24 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1069/2009, v nichž jsou vedlejší produkty živočišného původu zpracovávány v souladu s přílohou IV a/nebo přílohou X;

▼M9

59. „pěstebními substráty“ se rozumějí materiály, včetně zahrádkářské zeminy, jiné než půda in situ, v nichž se pěstují rostliny a které se používají nezávisle na půdě in situ.

▼B









PŘÍLOHA II

OMEZENÍ POUŽÍVÁNÍ VEDLEJŠÍCH PRODUKTŮ ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU

KAPITOLA I

Opětovné použití kožešinových zvířat v rámci téhož druhu

1. V Estonsku, Lotyšsku a Finsku mohou být následující kožešinová zvířata krmena masokostní moučkou nebo jinými produkty, které byly zpracovány v souladu s kapitolou III přílohy IV a získány z těl nebo částí těl zvířat téhož druhu:

▼M1

a) lišky (Vulpes vulpes a Alopex lagopus);

▼B

b) psíci mývalovití (Nyctereutes procyonides).

2. V Estonsku a Lotyšsku mohou být kožešinová zvířata druhu norek americký (Mustela vison) krmena masokostní moučkou nebo jinými produkty, které byly zpracovány v souladu se zpracovatelskými metodami stanovenými v kapitole III přílohy IV a které jsou získány z těl nebo částí těl zvířat téhož druhu.

3. Krmení uvedené v odstavcích 1 a 2 musí probíhat za těchto podmínek:

a) krmení probíhá pouze v hospodářstvích:

i) která byla registrována příslušným orgánem na základě žádosti, k níž je přiložena dokumentace, která prokazuje, že u populace druhů, jichž se žádost týká, neexistuje žádný důvod k podezření na přítomnost původce TSE,

ii) kde je v hospodářství zaveden odpovídající systém dohledu nad přenosnými spongiformními encefalopatiemi (TSE) u kožešinových zvířat, který zahrnuje pravidelná laboratorní vyšetření vzorků na přítomnost TSE,

iii) která poskytla odpovídající záruky, že se do potravinového nebo krmivového řetězce jiných zvířat než zvířat kožešinových nedostane žádný vedlejší produkt živočišného původu nebo masokostní moučka ani jiné produkty, které byly zpracovány v souladu s kapitolou III přílohy IV a které jsou získány z těchto zvířat nebo z jejich potomků,

iv) která se nedostala do žádného zjevného kontaktu s hospodářstvím, u kterého existuje podezření na výskyt TSE nebo v němž byl výskyt TSE potvrzen,

v) kde provozovatel registrovaného hospodářství zaručí, že:

— s těly kožešinových zvířat určenými ke krmení zvířat téhož druhu je manipulováno a jsou zpracována odděleně od těl, která nejsou pro tento účel schválena,

— kožešinová zvířata, která jsou krmena masokostní moučkou nebo jinými produkty, které byly zpracovány v souladu s kapitolou III přílohy IV a které jsou získány ze zvířat téhož druhu, jsou držena odděleně od zvířat, která nejsou krmena produkty získanými ze zvířat téhož druhu,

— hospodářství splňuje požadavky stanovené v odstavci 2 oddílu 1 kapitoly II přílohy VI a odst. 2 písm. b) bodě ii) kapitoly II přílohy VIII;

b) provozovatel hospodářství zaručí, že masokostní moučka nebo jiné produkty získané ze stejného druhu a určené ke krmení téhož druhu byly:

i) zpracovány ve zpracovatelském zařízení schváleném podle čl. 24 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1069/2009 a výlučně za použití zpracovatelských metod č. 1 až 5 nebo 7 stanovených v kapitole III přílohy IV tohoto nařízení,

ii) byly vyrobeny ze zdravých zvířat usmrcených za účelem výroby kožešiny;

c) v případě, že dojde ke zjevnému nebo domnělému kontaktu s hospodářstvím, u kterého existuje podezření na výskyt TSE nebo v němž byl výskyt TSE potvrzen, provozovatel hospodářství musí neprodleně:

i) informovat o tomto kontaktu příslušný orgán,

ii) přestat odesílat kožešinová zvířata do jakéhokoli místa určení bez písemného povolení od příslušného orgánu.

KAPITOLA II

Krmení hospodářských zvířat rostlinným porostem

Na krmení hospodářských zvířat rostlinným porostem z půdy, buď přímým přístupem zvířat k této půdě, nebo použitím posekaného rostlinného porostu jako krmiva, pokud byla na tuto půdu aplikována organická hnojiva nebo půdní přídavky, se vztahují tyto podmínky:

a) musela být dodržena ochranná lhůta alespoň 21 dnů uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1069/2009;

b) byla použita pouze organická hnojiva a půdní přídavky, které jsou v souladu s čl. 32 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1069/2009 a kapitolou I přílohy XI tohoto nařízení.

Uvedené podmínky se však nepoužijí, pokud byla na půdu aplikována pouze tato organická hnojiva nebo půdní přídavky:

a) hnůj a guáno;

b) obsah trávicího traktu, mléko, mléčné výrobky, produkty získané z mléka, mlezivo a výrobky z mleziva, o nichž se příslušný orgán nedomnívá, že představují riziko šíření závažného onemocnění zvířat.









▼M8

PŘÍLOHA III

NEŠKODNÉ ODSTRANĚNÍ, VYUŽITÍ A POUŽITÍ JAKO PALIVO

▼B

KAPITOLA I

OBECNÉ POŽADAVKY NA SPALOVÁNÍ A SPOLUSPALOVÁNÍ

Oddíl 1

Obecné podmínky

1. Provozovatelé spalovacích a spoluspalovacích zařízení uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení zaručí, že jsou v zařízeních, která podléhají jejich kontrole, splněny tyto hygienické podmínky:

a) vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty musí být co nejdříve po příjezdu neškodně odstraněny v souladu s podmínkami stanovenými příslušným orgánem. Musí být až do neškodného odstranění řádně uskladněny v souladu s podmínkami stanovenými příslušným orgánem;

b) zařízení musí disponovat odpovídajícím vybavením pro čištění a dezinfekci nádob a vozidel, a to zejména v určeném prostoru, z nějž jsou v souladu s právními předpisy Unie vypouštěny odpadní vody, aby se zabránilo riziku kontaminace;

c) zařízení musí být umístěna na pevném a dobře vysušeném podloží;

d) zařízení musí být vybavena odpovídajícími prostředky ochrany proti škůdcům, jako jsou hmyz, hlodavci a ptáci. K tomuto účelu musí být prováděn zdokumentovaný program hubení škůdců;

e) pracovníci musí mít přístup k vhodným zařízením osobní hygieny, jako jsou toalety, šatny a umyvadla, je-li to nezbytné k prevenci rizika kontaminace;

f) pro všechny části zařízení musí být stanoveny a zdokumentovány čisticí postupy. K očistě musí být k dispozici vhodné čisticí nástroje a prostředky;

g) hygienická kontrola musí zahrnovat pravidelné kontroly prostředí a vybavení. Časový rozvrh kontrol a jejich výsledky musí být zdokumentovány a uchovány po dobu minimálně dvou let.

2. Provozovatel spalovacího nebo spoluspalovacího zařízení přijme veškerá nezbytná preventivní opatření týkající se přijímání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů, aby zabránil nebo v nejvyšší možné míře omezil přímá rizika pro zdraví lidí nebo zvířat.

3. Zvířata nesmějí mít přístup k zařízením, vedlejším produktům živočišného původu a získaným produktům, které čekají na spálení nebo spoluspálení, ani k popelu ze spalování nebo spoluspalování vedlejších produktů živočišného původu.

4. Pokud jsou spalovací nebo spoluspalovací zařízení umístěna v chovném hospodářství:

a) musí se zajistit naprosté fyzické oddělení spalovacího nebo spoluspalovacího zařízení od zvířat, jejich krmiva a podestýlky, v případě potřeby prostřednictvím plotu;

b) dané vybavení musí sloužit výhradně ke spalování a nesmí se používat jinde v hospodářství, nebo musí být v jiném případě před takovým použitím vyčištěno a vydezinfikováno;

c) před manipulací se zvířaty nebo s krmivem pro tato zvířata si pracovníci, kteří v zařízení pracují, musí převléknout svrchní oděv a obuv.

5. Vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které čekají na spálení nebo spoluspálení, a popel musí být uskladněny v zakrytých, správně označených a, je-li to vhodné, nepropustných nádobách.

6. Vedlejší produkty živočišného původu, které nebyly zcela spáleny, musí být spáleny znovu nebo neškodně odstraněny jinak než na povolené skládce, a to podle situace v souladu s články 12, 13 a 14 nařízení (ES) č. 1069/2009.

Oddíl 2

Provozní podmínky

Spalovací nebo spoluspalovací zařízení musí být navržena, vybavena, postavena a provozována tak, aby plyn, který je výsledkem provozu, dosáhl řízeným a homogenním způsobem i za těch nejméně příznivých podmínek teploty 850 °C po dobu alespoň dvou sekund nebo teploty 1 100 °C po dobu 0,2 sekundy, měřeno poblíž vnitřní stěny nebo v jiném reprezentativním bodě spalovací komory, v níž dochází ke spalování nebo spoluspalování, schváleném příslušným orgánem.

Oddíl 3

Zbytky ze spalování a spoluspalování

1. Zbytky ze spalování a spoluspalování musí být minimalizovány jak z hlediska množství, tak škodlivosti. Takovéto zbytky musí být ve vhodných případech využity, a to přímo v zařízení nebo mimo něj v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, nebo neškodně odstraněny na povolené skládce.

2. Přeprava a prozatímní uskladnění suchých zbytků včetně prachu musí probíhat takovým způsobem, aby se zabránilo rozptýlení do okolního prostředí, například v uzavřených nádobách.

Oddíl 4

Měření teploty a jiných parametrů

1. Ke sledování parametrů a podmínek vztahujících se k procesu spalování nebo spoluspalování se využijí technické postupy.

2. Ve schválení vydaném příslušným orgánem nebo v podmínkách, které jsou k němu připojené, musí být stanoveny požadavky na měření teploty.

3. Fungování veškerého automatizovaného monitorovacího zařízení musí být kontrolováno a podrobováno ročnímu kontrolnímu přezkušování.

4. Výsledky měření teploty musí být zaznamenány a předloženy v náležité úpravě, aby příslušný orgán mohl ověřit, zda jsou splněny přípustné provozní podmínky stanovené v tomto nařízení, a to v souladu s postupy, o nichž rozhodne uvedený příslušný orgán.

Oddíl 5

Mimořádný provoz

V případě poruchy nebo mimořádných provozních podmínek ve spalovacím nebo spoluspalovacím zařízení provozovatel co nejdříve omezí nebo odstaví provoz do doby, než bude moci být obnoven normální provoz.

KAPITOLA II

VYSOKOKAPACITNÍ SPALOVACÍ A SPOLUSPALOVACÍ ZAŘÍZENÍ

Oddíl 1

Zvláštní provozní podmínky

Spalovací nebo spoluspalovací zařízení, v nichž je nakládáno pouze s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty, o kapacitě přesahující 50 kg za hodinu (vysokokapacitní zařízení), která nemusí mít povolení k provozu v souladu se směrnicí 2000/76/ES, musí splňovat tyto podmínky:

a) každá linka zařízení musí být vybavena nejméně jedním pomocným hořákem. Tento hořák se automaticky zapne, pokud teplota spalin po posledním vstřiku spalovacího vzduchu poklesne pod teplotu 850 °C nebo 1 100 °C podle toho, která teplota se použije. Tento hořák musí být rovněž využíván během uvádění zařízení do provozu a jeho odstavování, aby se zajistilo, že teplota 850 °C nebo 1 100 °C, podle toho, která z nich se použije, bude udržena po celou dobu těchto operací, dokud je v komoře, v níž spalování nebo spoluspalování probíhá, nějaký nespálený materiál;

b) při kontinuálním vkládání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů do komory, kde probíhá spalování nebo spoluspalování, musí zařízení používat automatizovaný systém, který brání vložení vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů do komory během uvádění do provozu, dokud není dosaženo teploty 850 °C nebo 1 100 °C, podle toho, která z nich se použije, a také pokaždé, když teplota není dodržena.

c) Provozovatel musí spalovací zařízení provozovat tak, aby bylo dosaženo takové úrovně spalování, aby obsah celkového organického uhlíku ve strusce a ve zbytkovém popelu byl nižší než 3 % nebo aby jejich ztráty po spálení byly nižší než 5 % hmotnosti suchého materiálu. Podle potřeby se použijí vhodné metody předběžné úpravy.

Oddíl 2

Vypouštění vody

1. Prostory vysokokapacitních zařízení včetně přidružených prostor k uskladnění vedlejších produktů živočišného původu musí být navrženy tak, aby bylo zabráněno neoprávněnému a náhodnému úniku jakýchkoli znečišťujících látek do půdy a povrchové a podzemní vody.

2. Musí být zřízeny skladovací kapacity k zadržení úniku kontaminované dešťové vody z prostoru zařízení nebo zadržení kontaminované vody vzniklé v důsledku rozlití nebo hasičského zásahu.

Je-li to nutné, provozovatel zaručí, že je možné takovouto dešťovou vodu a takovouto vodu před vypuštěním v nezbytném případě otestovat a ošetřit.

KAPITOLA III

NÍZKOKAPACITNÍ SPALOVACÍ A SPOLUSPALOVACÍ ZAŘÍZENÍ

Spalovací a spoluspalovací zařízení, v nichž je nakládáno pouze s vedlejšími produkty živočišného původu a získanými produkty, o kapacitě nižší než 50 kg vedlejších produktů živočišného původu za hodinu nebo na šarži (nízkokapacitní zařízení), která nemusí mít povolení k provozu v souladu se směrnicí 2000/76/ES, musí být:

▼M9

a) používána pouze k neškodnému odstraňování:

i) mrtvých zvířat v zájmovém chovu uvedených v čl. 8 písm. a) bodě iii) nařízení (ES) č. 1069/2009,

ii) materiálů kategorie 1 uvedených v čl. 8 písm. b), e) a f), materiálů kategorie 2 uvedených v článku 9 nebo materiálů kategorie 3 uvedených v článku 10 uvedeného nařízení a

iii) jednotlivě identifikovaných mrtvých koňovitých z hospodářství nepodléhajících veterinárním omezením podle čl. 4 odst. 5 nebo článku 5 směrnice 2009/156/ES, je-li to daným členským státem povoleno;

▼B

b) vybavena pomocným hořákem, pokud jsou do nízkokapacitního zařízení vkládány materiály kategorie 1 uvedené v čl. 8 písm. b) nařízení (ES) č. 1069/2009;

c) provozována takovým způsobem, že z vedlejších produktů živočišného původu zbude pouze popel.

▼M8

KAPITOLA IV

OBECNÉ POŽADAVKY NA POUŽITÍ VEDLEJŠÍCH PRODUKTŮ ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU A ZÍSKANÝCH PRODUKTŮ JAKO PALIVA

Oddíl 1

Obecné požadavky týkající se spalování vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů jako paliva

1. Provozovatelé spalovacích zařízení podle čl. 6 odst. 6 zajistí, aby byly v rámci spalovacích zařízení, jež podléhají jejích kontrole, splněny tyto podmínky:

a) Vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty určené k použití jako palivo musí být k tomuto účelu využity co nejdříve nebo musí být do té doby bezpečně uskladněny.

b) Ve spalovacích zařízeních musí být zavedena vhodná opatření pro zajištění toho, že se bude provádět čištění a dezinfekce nádob a vozidel na určeném místě v prostorách těchto zařízení, z nichž lze odvádět a neškodně odstraňovat odpadní vodu v souladu s právními předpisy Unie tak, aby se předešlo riziku znečištění životního prostředí.

Odchylně od požadavků stanovených v odstavci 1 je možno nádoby a vozidla používaná pro přepravu tavených/škvařených tuků čistit a dezinfikovat v zařízení nakládky nebo v jakémkoli jiném zařízení schváleném nebo registrovaném podle nařízení (ES) č. 1069/2009.

c) Spalovací zařízení musí být umístěna na dobře odvodněném a pevném podloží.

d) Ve spalovacích zařízeních musí být zavedena vhodná opatření na ochranu proti škůdcům. K tomuto účelu je třeba využívat zdokumentovaný program hubení škůdců.

e) Pracovníci musí mít v případě potřeby přístup k vhodným zařízením osobní hygieny, jako jsou toalety, šatny a umyvadla, aby se předešlo rizikům kontaminace zařízení pro manipulaci s hospodářskými zvířaty nebo jejich krmivem.

f) U všech částí spalovacího zařízení musí být stanoveny a zdokumentovány postupy čištění a dezinfekce. Pro účely čištění musí být k dispozici vhodné čisticí nástroje a prostředky.

g) Hygienická kontrola musí zahrnovat pravidelné kontroly prostředí a vybavení. Časový rozvrh kontrol a jejich výsledky musí být zdokumentovány a uchovávány po dobu minimálně dvou let.

h) Pokud se tavené/škvařené tuky používají jako palivo ke spalování pro energetické účely ve stacionárních motorech s vnitřním spalováním umístěných ve schválených nebo registrovaných zařízeních ke zpracování potravin nebo krmiv, musí být zpracovávání potravin nebo krmiv v tomtéž zařízení přísně odděleno.

2. Provozovatelé spalovacích zařízení přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření týkající se přijímání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů, aby zabránili riziku pro zdraví lidí nebo zvířat a pro životní prostředí nebo je v nejvyšší možné míře omezili.

3. Zvířata nesmějí mít přístup do spalovacího zařízení ani k vedlejším produktům živočišného původu a získaným produktům připraveným ke spálení nebo k popelu, který ze spálení vzejde.

4. V případě, že se spalovací zařízení nachází v hospodářství, kde jsou držena zvířata druhů určených k produkci potravin:

a) musí být zvířata včetně jejich krmiva a podestýlky zcela fyzicky oddělena od spalovacího zařízení;

b) vybavení musí být určeno výhradně pro účely provozu spalovacího zařízení a nesmí se v rámci hospodářství používat jinde, pokud nebylo před takovým použitím účinně vyčištěno a vydezinfikováno;

c) před manipulací se zvířaty nebo s krmivem či materiálem pro podestýlku na daném nebo jakémkoliv jiném hospodářství si pracovníci působící ve spalovacím zařízení musí převléci svrchní oděv a obuv a musí provést náležitá opatření osobní hygieny.

5. Vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty připravené jako palivo ke spálení pro energetické účely a zbytky ze spalování musí být uskladněny v uzavřeném, zastřešeném a k tomuto účelu vymezeném prostoru nebo v uzavřených a nepropustných nádobách.

6. Spalování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů probíhá za podmínek, které zabraňují křížové kontaminaci krmiv pro zvířata.

Oddíl 2

Provozní podmínky spalovacích zařízení

1. Spalovací zařízení musí být navržena, postavena, vybavena a provozována tak, aby byly vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty i v nejnepříznivějších podmínkách vystaveny teplotě 850 °C po dobu alespoň dvou sekund nebo teplotě 1 100 °C po dobu alespoň 0,2 sekundy.

2. Teplota výsledného plynu se řízeným a homogenním procesem zvýší na dobu alespoň dvou sekund na 850 °C nebo na dobu alespoň 0,2 sekundy na 1 100 °C.

Teplota se musí měřit v blízkosti vnitřní stěny nebo v jiném místě spalovací komory, v němž lze naměřit reprezentativní hodnoty a které schválí příslušný orgán.

3. K monitorování parametrů a podmínek souvisejících s procesem spalování se využijí automatizované techniky.

4. Výsledky měření teploty musí být automaticky zaznamenávány a předkládány v náležité úpravě tak, aby mohl příslušný orgán ověřit, zda jsou splněny přípustné provozní podmínky uvedené v bodech 1 a 2, a to v souladu s postupy, o nichž rozhodne příslušný orgán.

5. Provozovatel spalovacího zařízení musí zajistit spalování paliva takovým způsobem, aby celkový obsah organického uhlíku ve strusce a ve zbytkovém popelu byl nižší než 3 % nebo aby jejich ztráty po spálení byly nižší než 5 % hmotnosti suchého materiálu.

Oddíl 3

Zbytky ze spalování

1. Zbytky ze spalování je třeba minimalizovat jak co do množství, tak co do škodlivosti. Takovéto zbytky je nutno využít, případně neškodně odstranit nebo použít jiným způsobem, a to v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.

2. K přepravě a přechodnému uskladnění suchých zbytků včetně prachu se musí používat uzavřené nádoby, případně je přepravu a dočasné uskladnění těchto materiálů nutno zajistit jiným způsobem tak, aby se zabránilo rozptýlení do okolního prostředí.

Oddíl 4

Porucha nebo mimořádné provozní podmínky

1. Spalovací zařízení musí být vybavena příslušenstvím, jež automaticky zastaví chod zařízení v případě poruchy nebo mimořádných provozních podmínek, dokud nebude možné obnovit řádný provoz.

2. Vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nebyly zcela spáleny, je třeba spálit znovu nebo neškodně odstranit způsobem uvedeným v článcích 12, 13 a 14 nařízení (ES) č. 1069/2009, jinak než uložením na povolené skládce.

KAPITOLA V

TYPY ZAŘÍZENÍ A PALIVA, JEŽ LZE POUŽÍT KE SPALOVÁNÍ PRO ENERGETICKÉ ÚČELY, A ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA KONKRÉTNÍ TYPY ZAŘÍZENÍ

A. Stacionární motory s vnitřním spalováním

1. Výchozí materiál:

K tomuto procesu lze použít frakci tuku získanou z vedlejších produktů živočišného původu všech kategorií, pokud splňuje tyto podmínky:

a) pokud není použit rybí tuk nebo tavený/škvařený tuk, který byl vyroben v souladu s oddíly VIII nebo XII přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004, musí být frakce tuku získaná z vedlejších produktů živočišného původu nejprve zpracována s použitím:

i) v případě frakce tuku materiálů kategorie 1 a 2 některé ze zpracovatelských metod 1 až 5, které jsou uvedeny v kapitole III přílohy IV.

Pokud je tento tuk přemísťován uzavřeným systémem přepravníků, který není možné obejít a který byl povolen příslušným orgánem, ze zpracovatelského zařízení k bezprostřednímu přímému spálení pro energetické účely, nevyžaduje se trvalé označení glycerol-triheptanoátem (GTH),

ii) v případě frakce tuku materiálů kategorie 3 některé ze zpracovatelských metod 1 až 5 nebo 7, které jsou uvedeny v kapitole III přílohy IV,

iii) v případě materiálů získaných z ryb některé ze zpracovatelských metod 1 až 7, které jsou uvedeny v kapitole III přílohy IV;

b) frakce tuku musí být oddělena od bílkoviny a v případě tuku pocházejícího z přežvýkavců, který je určen ke spálení pro energetické účely v jiném zařízení, musí být odstraněny nerozpustné nečistoty přesahující 0,15 % hmotnostních.

2. Metodika:

Spalování živočišného tuku jako paliva ve stacionárních motorech s vnitřním spalováním se provádí takto:

a) frakce tuku uvedené v bodě 1 písm. a) a b) se musí spalovat:

i) za podmínek stanovených v kapitole IV oddíle 2 bodě 1 nebo

ii) s použitím parametrů procesu, které dosahují rovnocenných výsledků jako podmínky uvedené v podbodě i) a které jsou schváleny příslušným orgánem;

b) spalování materiálu živočišného původu jiného, než je živočišný tuk, není přípustné;

c) živočišný tuk získaný z materiálu kategorie 1 nebo 2 spalovaný v prostorách schválených nebo registrovaných v souladu s nařízeními (ES) č. 852/2004, 853/2004, 183/2005 nebo ve veřejných prostorách musí být předem zpracován zpracovatelskou metodou 1, která je uvedena v kapitole III přílohy IV;

d) spalování živočišného tuku se musí provádět v souladu s právními předpisy Unie o ochraně životního prostředí, zejména s odkazem na normy a požadavky uvedené ve zmíněných právních předpisech a požadavky týkající se nejlépe dostupných technik pro kontrolu a sledování emisí.

3. Provozní podmínky:

Odchylně od požadavků stanovených v kapitole IV oddíle 2 bodě 2 prvním pododstavci může příslušný orgán odpovědný za otázky životního prostředí povolit požadavky založené na jiných parametrech procesu, které zajišťují rovnocenné výsledky z hlediska životního prostředí.

B. Spalovací zařízení umístěné v rámci hospodářství, v nichž se jako palivo používá drůbeží hnůj

1. Typ zařízení:

Spalovací zařízení umístěné v rámci hospodářství s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nepřevyšujícím 5 MW.

2. Výchozí materiál a oblast působnosti:

Výhradně nezpracovaný drůbeží hnůj uvedený v čl. 9 písm. a) nařízení (ES) č. 1069/2009 určený k použití jako palivo ke spálení pro energetické účely v souladu s požadavky stanovenými v bodech 3 až 5.

Spalování jiných vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů a hnoje jiných druhů nebo hnoje, který byl získán mimo hospodářství, se neschválí pro použití jako palivo ve spalovacích zařízení umístěných v rámci hospodářství uvedených v bodě 1.

3. Zvláštní požadavky pro použití drůbežího hnoje jako paliva ke spalování pro energetické účely:

a) Hnůj se musí skladovat na zabezpečeném místě v uzavřeném skladovacím prostoru tak, aby se minimalizovala potřeba další manipulace a aby se zabránilo křížové kontaminaci ostatních prostor hospodářství, kde jsou držena zvířata druhů určených k produkci potravin.

b) Spalovací zařízení umístěné v rámci hospodářství musí být vybaveno:

i) automatickým systémem řízení paliva, který palivo bez další manipulace dopraví přímo do spalovací komory,

ii) pomocným hořákem, který se musí použít při procesu uvádění zařízení do provozu a jeho odstavování, aby se zajistilo splnění požadavků na teplotu stanovených v oddílu 2 bodě 2 kapitoly IV po celou dobu trvání těchto procesů a po dobu, kdy se ve spalovací komoře nachází nespálený materiál.

4. Mezní hodnoty emisí a požadavky na monitorování:

a) Emise oxidu siřičitého, oxidů dusíku (tj. celkové množství oxidu dusnatého a oxidu dusičitého vyjádřené jako oxid dusičitý) a částic nesmí překročit tyto mezní hodnoty emisí vyjádřené v mg/Nm3 při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a 11 % obsahu kyslíku po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech:







Znečišťující látka Mezní hodnota emisí v mg/Nm3 Oxid siřičitý 50 Oxidy dusíku (vyjádřené jako NO2) 200 Částice 10

b) Provozovatel spalovacího zařízení umístěného v rámci hospodářství musí nejméně jednou ročně provádět měření množství oxidu siřičitého, oxidů dusíku a částic.

Jako alternativu k měřením uvedeným v prvním pododstavci lze pro účely určení emisí oxidu siřičitého použít i jiné postupy, jež ověřil a schválil příslušný orgán.

Monitorování musí provádět provozovatel nebo se musí provádět jeho jménem, a to v souladu s normami CEN. Nejsou-li normy CEN k dispozici, použijí se normy ISO, vnitrostátní normy nebo jiné mezinárodní normy, které zajistí srovnatelnou vědeckou kvalitu poskytovaných údajů.

c) Všechny výsledky se musí zaznamenat, zpracovat a předkládat takovým způsobem, aby mohl příslušný orgán ověřit, zda byly dodrženy mezní hodnoty emisí.

d) U spalovacích zařízení umístěných v rámci hospodářství, která pro splnění mezních hodnot emisí používají sekundární zařízení pro snížení emisí, je třeba trvale monitorovat účinnost provozu tohoto zařízení a výsledky tohoto monitorování musí být zaznamenány.

e) V případě nedodržení mezních hodnot emisí uvedených v písmenu a) nebo v případě, že spalovací zařízení umístěné v rámci hospodářství nesplňuje požadavky uvedené v bodě 1 oddílu 2 kapitoly IV, musí provozovatelé neprodleně informovat příslušný orgán a přijmout opatření, která v nejkratší možné době zajistí nápravu. Pokud není možné zajistit nápravu, pozastaví příslušný orgán provoz dotčeného zařízení a odebere mu povolení, které vydal.

5. Změny v provozu a poruchy:

a) Provozovatel musí příslušnému orgánu oznámit každou plánovanou změnu na zařízení umístěném v rámci hospodářství, která by ovlivnila emise tohoto zařízení, a to nejméně jeden měsíc přede dnem, kdy k takové změně dojde.

b) Provozovatel musí přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby zahajování a ukončování provozu spalovacího zařízení umístěného v rámci hospodářství a jeho případné chybné funkce trvaly co nejkratší dobu. Jakoukoli chybnou funkci nebo poruchu sekundárního zařízení pro snížení emisí nahlásí provozovatel neprodleně příslušnému orgánu.

▼B









PŘÍLOHA IV

ZPRACOVÁNÍ

KAPITOLA I

POŽADAVKY NA ZPRACOVATELSKÁ ZAŘÍZENÍ A NĚKTERÉ JINÉ PODNIKY A ZAŘÍZENÍ

Oddíl 1

Obecné podmínky

1. Zpracovatelská zařízení musí splňovat následující požadavky na zpracování tlakovou sterilizací nebo v souladu se zpracovatelskými metodami uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1069/2009:

a) zpracovatelská zařízení nesmějí být umístěna ve stejném místě jako jatka nebo jiná zařízení, která byla schválena nebo registrována v souladu s nařízením (ES) č. 852/2004 nebo nařízením (ES) č. 853/2004, pokud nejsou rizika pro zdraví lidí a zvířat, která vyplývají ze zpracování vedlejších produktů živočišného původu pocházejících z takových jatek nebo jiných zařízení, zmírněna splněním alespoň těchto podmínek:

i) zpracovatelské zařízení musí být fyzicky odděleno od jatek nebo jiného zařízení, je-li to vhodné, umístěním v budově, která je od jatek nebo od jiného zařízení zcela oddělena,

ii) zpracovatelské zařízení musí mít funkční:

— systém přepravníků, který propojuje zpracovatelské zařízení s jatkami nebo jiným zařízením a který není možné obejít,

— samostatné vstupy, přijímací prostory, vybavení a výstupy jak pro zpracovatelské zařízení, tak pro jatka nebo zařízení,

iii) musí být přijata opatření, aby se zabránilo šíření rizik prostřednictvím činnosti zaměstnanců zpracovatelského zařízení a jatek nebo jiného zařízení,

iv) neoprávněné osoby ani zvířata nemají do zpracovatelského zařízení přístup.

Odchylně od bodů i) až iv) může v případě zpracovatelských zařízení, která zpracovávají materiál kategorie 3, příslušný orgán povolit podmínky odlišné od podmínek stanovených v uvedených bodech, jejichž cílem je zmírnění rizik pro zdraví lidí a zvířat včetně rizik vyplývajících ze zpracovávání materiálu kategorie 3, který pochází z jiných zařízení, která byla schválena nebo registrována v souladu s nařízením (ES) č. 852/2004 nebo nařízením (ES) č. 853/2004.

Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat uvedeného v čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 o tom, že jejich příslušné orgány tuto odchylku využily;

b) zpracovatelské zařízení musí mít čistý a nečistý sektor, které jsou od sebe odpovídajícím způsobem odděleny. Nečistý sektor musí být vybaven zakrytým prostorem k přijímání vedlejších produktů živočišného původu a zkonstruován způsobem, který umožňuje snadné čištění a dezinfikování. Podlahy musí být položeny tak, aby umožňovaly odvod tekutin;

c) zpracovatelské zařízení musí být vybaveno odpovídajícím zařízením včetně toalet, šaten a umyvadel pro zaměstnance;

d) zpracovatelské zařízení musí disponovat dostatečnou kapacitou pro výrobu horké vody a páry ke zpracování vedlejších produktů živočišného původu;

e) je-li to vhodné, musí být nečistý sektor vybaven zařízením na zmenšení velikosti vedlejších produktů živočišného původu a zařízením k nakládce rozdrcených vedlejších produktů živočišného původu do zpracovatelské jednotky;

f) pokud je vyžadováno tepelné ošetření, musí být všechna zařízení vybavena:

i) měřicím zařízením ke sledování teploty v časových intervalech a, pokud je to u použité zpracovatelské metody vhodné, tlaku v kritických bodech,

ii) záznamovými přístroji k průběžnému zaznamenávání výsledků těchto měření takovým způsobem, aby byly tyto výsledky přístupné pro účely ověřování a úředních kontrol,

iii) odpovídajícím bezpečnostním systémem, aby se zabránilo nedostatečnému ohřevu;

g) aby se zabránilo opakovanému znečištění získaného produktu vložením vedlejších produktů živočišného původu, musí být prostor v zařízení, ve kterém je vykládán příchozí materiál ke zpracování, jasně oddělen od prostor, které jsou vyhrazeny ke zpracování tohoto produktu, a prostor, ve kterých je získaný produkt uskladněn.

2. Zpracovatelské zařízení musí být vybaveno vhodnými prostředky k čištění a dezinfekci kontejnerů nebo nádob, ve kterých vedlejší produkty živočišného původu obdrželo, a dopravních prostředků jiných než lodí, ve kterých jsou přepravovány.

3. K dispozici musí být odpovídající vybavení, aby bylo možné podle potřeby vydezinfikovat kola vozidla a jiné části vozidla v okamžiku, kdy vozidlo opouští nečistý sektor zpracovatelského zařízení.

4. Všechna zpracovatelská zařízení musí být vybavena systémem odstraňování odpadní vody, který splňuje požadavky stanovené příslušným orgánem v souladu s právními předpisy Unie.

5. Zpracovatelské zařízení musí být vybaveno vlastní laboratoří nebo musí využívat služeb externí laboratoře. Tato laboratoř musí být zařízena k provádění nezbytných analýz a musí být schválena příslušným orgánem na základě posouzení schopnosti laboratoře provádět tyto analýzy, musí být akreditována podle mezinárodně uznávaných norem nebo musí být pravidelně kontrolována příslušným orgánem, aby byla posouzena schopnost laboratoře provádět tyto analýzy.

6. Pokud z posouzení rizik vyplývá, že objem ošetřovaných produktů vyžaduje pravidelnou nebo stálou přítomnost příslušného orgánu, musí zpracovatelské zařízení disponovat uzamykatelnou místností, která je odpovídajícím způsobem vybavena a je určena výhradně k využívání kontrolním útvarem.

Oddíl 2

Čištění odpadních vod

1. Zpracovatelská zařízení, která zpracovávají materiál kategorie 1, a jiná zařízení, ve kterých je odstraňován specifikovaný rizikový materiál, jatka a zpracovatelská zařízení, která zpracovávají materiál kategorie 2, musí provádět předběžné ošetření za účelem zadržení a shromáždění materiálů živočišného původu, což je první fáze čištění odpadních vod.

Zařízení pro předběžné ošetření se musí skládat z odtokových jímek nebo česlí umístěných na dolním konci procesu, přičemž velikost jejich otvorů s filtrovými póry nebo ok nesmí přesáhnout 6 mm, nebo z rovnocenných systémů zaručujících, že velikost pevných částic v odpadní vodě, která těmito systémy proteče, nepřesáhne 6 mm.

2. Odpadní voda ze zařízení uvedených v odstavci 1 musí být podrobena předběžnému ošetření, kterým se zaručí, že je před odtokem ze zařízení všechna odpadní voda tímto procesem přefiltrována. Nesmí se provádět žádné drcení, macerace ani jiné zpracování nebo použití tlaku, jimiž by se mohl usnadnit průchod pevných materiálů živočišného původu procesem předběžného ošetření.

3. Veškerý materiál živočišného původu, který je v průběhu předběžného ošetření zachycen v zařízeních uvedených v odstavci 1, se shromažďuje a přepravuje jako materiál kategorie 1 nebo případně kategorie 2 a neškodně se odstraňuje v souladu s nařízením (ES) č. 1069/2009.

4. Odpadní voda, která byla podrobena předběžnému ošetření v zařízeních uvedených v odstavci 1, a odpadní voda ze zařízení, která manipulují s vedlejšími produkty živočišného původu nebo je zpracovávají, se ošetří v souladu s právními předpisy Unie bez omezení v souladu s tímto nařízením.

5. Kromě požadavků stanovených v odstavci 4 může příslušný orgán uložit provozovatelům povinnost ošetřit odpadní vody z nečistého sektoru zpracovatelských zařízení nebo zařízení či podniků, které provádějí mezioperace s materiálem kategorie 1 nebo kategorie 2 nebo skladují materiál kategorie 1 nebo kategorie 2, v souladu s podmínkami, které zaručují, že jsou zmírněna rizika z patogenních původců.

6. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, je zakázáno neškodně odstraňovat vedlejší produkty živočišného původu včetně krve a mléka nebo získané produkty do toku odpadních vod.

Materiál kategorie 3, který sestává z kalu z odstředivky nebo separátoru, však lze neškodně odstraňovat do toku odpadních vod, pokud byl podroben jednomu z ošetření určených pro kal z odstředivky nebo separátoru, která jsou stanovena v části III oddílu 4 kapitoly II přílohy X tohoto nařízení.

Oddíl 3

Zvláštní požadavky na zpracování materiálu kategorie 1 a kategorie 2

Prostorové rozvržení zpracovatelských zařízení, která zpracovávají materiály kategorie 1 a kategorie 2, musí zaručovat, že od obdržení surového materiálu až do odeslání výsledného získaného produktu jsou materiál kategorie 1 a materiál kategorie 2 zcela odděleny, s výjimkou případu, kdy je jako materiál kategorie 1 zpracovávána směs materiálu kategorie 1 a materiálu kategorie 2.

Oddíl 4

Zvláštní požadavky na zpracování materiálů kategorie 3

Kromě obecných podmínek stanovených v oddíle 1 se použijí tyto požadavky:

1. Zpracovatelská zařízení, která zpracovávají materiály kategorie 3, se nesmí nacházet na stejném místě jako zpracovatelská zařízení, která zpracovávají materiál kategorie 1 nebo kategorie 2, ledaže by byla umístěna ve zcela oddělené budově.

2. Příslušný orgán však může povolit, aby byl materiál kategorie 3 zpracován v místě, kde dochází k manipulaci s materiálem kategorie 1 nebo 2 nebo k jeho zpracování, pokud je zabráněno křížové kontaminaci, a to:

a) prostorovým rozvržením zařízení, zejména prostředky pro příjem, a další manipulací se surovými materiály;

b) prostorovým rozvržením a řízením vybavení používaného při zpracování včetně prostorového rozvržení a řízení samostatných zpracovatelských linek nebo postupů čištění, které vylučují šíření možných rizik pro zdraví lidí a zvířat; a

c) prostorovým rozvržením a řízením prostor pro dočasné uskladnění konečných produktů.

3. Pokud zpracovatelská zařízení, která zpracovávají materiál kategorie 3, zpracovávají materiály určené ke krmení, musí disponovat zařízením na kontrolu přítomnosti cizích těles, jako je například obalový materiál nebo kovové části, ve vedlejších produktech živočišného původu nebo získaných produktech. Takováto cizí tělesa musí být před zpracováním nebo během něj odstraněna.

KAPITOLA II

HYGIENICKÉ POŽADAVKY A POŽADAVKY NA ZPRACOVÁNÍ

Oddíl 1

Obecné hygienické požadavky

Kromě obecných hygienických požadavků stanovených v článku 25 nařízení (ES) č. 1069/2009 musí být ve zpracovatelských zařízeních zaveden zdokumentovaný program hubení škůdců pro účely provádění opatření ochrany proti škůdcům, jako jsou hmyz, hlodavci a ptáci, uvedených v čl. 25 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení.

Oddíl 2

Obecné požadavky na zpracování

1. K nepřetržitému sledování podmínek zpracování musí být využívány přesně kalibrované měřicí přístroje/záznamníky. Záznamy prokazující datum kalibrace měřicích přístrojů/záznamníků musí být uchovány.

2. Materiál, který pravděpodobně neprošel specifikovaným tepelným ošetřením, například materi