02013D1313 — CS — 01.01.2021 — 003.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:

▼B

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1313/2013/EU

ze dne 17. prosince 2013

o mechanismu civilní ochrany Unie

(Text s významem pro EHP)

KAPITOLA I

OBECNÉ A SPECIFICKÉ CÍLE, PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Obecný cíl a předmět

▼M3

▼B

Článek 2

Oblast působnosti

opatření, která mají pomoci při odezvě na okamžité negativní dopady katastrofy uvnitř nebo vně Unie, včetně zemí uvedených v čl. 28 odst. 1, a to na základě žádosti o pomoc prostřednictvím mechanismu Unie.

Článek 3

Specifické cíle

c)

c)

c)

c)

Článek 4

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

▼M3

▼B

c)

c)

„schopností zvládání rizik“ schopnost členského státu nebo jeho regionů omezit rizika (dopadů a pravděpodobnosti katastrofy), určená v jeho posouzení rizik, přizpůsobit se těmto rizikům nebo je zmírnit, a to na úroveň v tomto členském státě přijatelnou. Schopnost zvládání rizik je posuzována z hlediska technické, finanční a správní schopnosti provádět odpovídající:

▼M2

▼B

KAPITOLA II

PREVENCE

Článek 5

Opatření v oblasti prevence

upozorňuje na význam předcházení rizikům, podporuje členské státy při zvyšování povědomí, informování veřejnosti a vzdělávání a podporuje úsilí členských států při informování veřejnosti o systémech varování tím, že jim poskytuje pokyny ohledně těchto systémů, a to i na přeshraniční úrovni;

stanoví a pravidelně aktualizuje meziodvětvový přehled a mapu týkající se rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof, kterým může být Unie vystavena, včetně rizik katastrof, které mají nebo mohou mít přeshraniční dopady na více zemí, a to s použitím soudržného přístupu napříč různými politickými oblastmi, které mohou souviset s předcházením katastrofám nebo jej ovlivňovat, a při řádném zohlednění pravděpodobných dopadů změny klimatu;

c)

c)

▼M2

Článek 6

Zvládání rizik

zpřístupní Komisi souhrn relevantních prvků posouzení podle písmen a) a b), přičemž se zaměří na klíčová rizika. V případě klíčových rizik s přeshraničním dopadem, rizik souvisejících s katastrofami, které mají nebo mohou mít přeshraniční dopady na více zemí, a případně i rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, členské státy uvedou prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti. Tento souhrn Komisi poskytnou do 31. prosince 2020 a poté každé tři roky, jakož i v případě jakýchkoli významných změn;

c)

c)

Komise společně s členskými státy do 22. prosince 2019 dále rozvine pokyny pro předkládání souhrnu podle odst. 1 písm. d).

V případě, že členský stát prostřednictvím mechanismu Unie požádá o stejný druh pomoci v souvislosti s katastrofami téhož druhu třikrát v průběhu tří po sobě následujících let, použijí se písmena a) a b), pokud se na základě zevrubné analýzy důvodů a okolností častých aktivací neukáže, že to není nezbytné.

▼M3

▼B

KAPITOLA III

PŘIPRAVENOST

▼M3

Článek 7

Středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události

Středisko zejména koordinuje, monitoruje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko úzce spolupracuje s vnitrostátními orgány civilní ochrany a příslušnými subjekty Unie za účelem podpory meziodvětvového přístupu k zvládání katastrof.

Článek 8

Obecná opatření Komise v oblasti připravenosti

posouzení potřeb, které by mohly být v členském státě nebo ve třetí zemi žádajících o pomoc uspokojeny prostřednictvím mechanismu Unie,

na vytváření, udržování a rozvíjení evropských vědeckých partnerství zaměřených na přírodní a člověkem způsobená nebezpečí, která by měla podporovat propojení mezi vnitrostátními systémy včasného varování a upozornění a napojení těchto systémů na středisko a na společný komunikační a informační systém,

c)

c)

▼B

Článek 9

Obecná činnost členských států v oblasti připravenosti

Členské státy předem určí moduly, další kapacity pro odezvu a odborníky v rámci příslušných složek, zejména složek civilní ochrany nebo jiných zásahových služeb, kteří by mohli být k dispozici pro zásah na základě žádosti prostřednictvím mechanismu Unie. Přihlédnou k tomu, že složení modulů nebo jiných kapacit pro odezvu může záviset na druhu katastrofy a na zvláštních potřebách s ní spojených.

c)

c)

Členské státy dobrovolně a předem určí odborníky, kteří by mohli být vysláni jakožto členové odborných týmů uvedených v čl. 8 písm. d).

Členské státy v případě potřeby zváží poskytnutí dalších kapacit pro odezvu, které by mohly být uvolněny příslušnými útvary nebo které by mohly být poskytnuty nevládními organizacemi a dalšími příslušnými subjekty.

Další kapacity pro odezvu mohou zahrnovat zdroje z jednoho nebo více členských států a v případě potřeby:

Členské státy mohou s výhradou odpovídajících bezpečnostních záruk poskytnout informace o příslušných vojenských kapacitách, které by mohly být použity jako poslední možnost v rámci pomoci prostřednictvím mechanismu Unie, jako je například doprava a logistická či zdravotnická podpora.

▼M3

Pokud se členský stát rozhodne využívat zásahové služby poskytované v rámci složky Galileo, které jsou uvedeny v prvním pododstavci, měl by určit vnitrostátní orgány oprávněné k využívání těchto zásahových služeb a informovat o tom Komisi.

▼M3

Článek 10

Vytváření scénářů a plánování zvládání katastrof

přehledu rizik podle čl. 5 odst. 1 písm. c);

Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování zvládání rizik přírodních i člověkem způsobených katastrof na úrovni Unie, které mají nebo mohou mít přeshraniční dopady na více zemí, včetně nepříznivých dopadů na změnu klimatu. Toto plánování zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof, připravenosti a odezvy na ně na úrovni Unie s přihlédnutím k činnostem týkajícím se cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám uvedeným v čl. 6 odst. 5 a činnosti sítě znalostí Unie v oblasti civilní ochrany uvedené v článku 13, a to na základě:

▼B

Článek 11

▼M2

Evropský soubor civilní ochrany

▼M3

Komise ve spolupráci s členskými státy sleduje pokrok při plnění cílů kapacity stanovených v prováděcích aktech uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce a zjišťuje potenciálně významné nedostatky v kapacitě pro odezvu v rámci Evropského souboru civilní ochrany. Jsou-li takové nedostatky zjištěny, Komise posoudí, zda jsou nezbytné kapacity členským státům k dispozici mimo rámec Evropského souboru civilní ochrany. Komise vybízí členské státy k řešení významných nedostatků v kapacitách pro odezvu v rámci Evropského souboru civilní ochrany. V tomto ohledu může členské státy podporovat v souladu s článkem 20 a s čl. 21 odst. 1 písm. i) a odst. 2.

▼B

Kapacity pro odezvu, které členské státy zpřístupní proEvropský soubor civilní ochrany, jsou k dispozici pro operace v oblasti odezvy prováděné v rámci mechanismu Unie na základě žádosti o pomoc prostřednictvím střediska. Konečné rozhodnutí o jejich nasazení učiní členské státy, které příslušnou kapacitu pro odezvu registrovaly. Pokud mimořádné vnitrostátní události, vyšší moc nebo ve výjimečných případech jiné závažné důvody brání členskému státu ve zpřístupnění těchto kapacit pro odezvu na konkrétní katastrofu, informuje tento členský stát co nejdříve Komisi s odkazem na tento článek.

Členské státy a Komise zajistí odpovídající informovanost veřejnosti o zásazích, do nichž je zapojenaEvropský soubor civilní ochrany

▼M2

Článek 12

Kapacity rescEU

Za účelem zajištění účinné odezvy na katastrofy Komise a členské státy případně zajistí odpovídající zeměpisné rozložení kapacit rescEU.

▼M3

Kapacity rescEU, jak jsou vymezené prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 2, mohou být pronajímány, pronajímány formou leasingu, nebo jinak smluvně zajišťovány Komisí, pokud je to nezbytné k řešení nedostatků v oblasti dopravy a logistiky.

Pokud Komise pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu, nebo jinak smluvně zajišťuje kapacity rescEU, použijí se finanční pravidla Unie. Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů. Komise a členské státy, které si to přejí, se mohou zapojit do společného zadávacího řízení prováděného podle článku 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ( 3 ) (dále jen „finanční nařízení“) za účelem pořizování kapacit rescEU.

Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují.

▼M2

Kapacity rescEU mohou být využívány pro vnitrostátní účely podle čl. 23 odst. 4a pouze v případě, že nejsou využívány nebo jich není zapotřebí pro operace v oblasti odezvy v rámci mechanismu Unie.

Kapacity rescEU jsou využívány v souladu s prováděcími akty přijatými podle čl. 32 odst. 1 písm. g) a s operačními smlouvami uzavřenými mezi Komisí a členským státem, který tyto kapacity vlastní, pronajímá nebo pronajímá formou leasingu, v nichž jsou podrobněji uvedeny podmínky nasazení kapacit rescEU, včetně zúčastněného personálu.

Za řízení operací v oblasti odezvy odpovídá členský stát, na jehož území jsou kapacity rescEU nasazeny. Pokud jsou rescEU kapacity nasazeny mimo území Unie, odpovídají za zajištění jejich plného začlenění do celkové odezvy členské státy, v nichž byly doposud tyto kapacity umístěny.

Pokud by jeden či více členských států nebo jejich občané mohli být výrazně zasaženi katastrofou mimo Unii, lze nasadit kapacity rescEU v souladu s odstavci 6 až 9 tohoto článku.

Při nasazení kapacit rescEU ve třetích zemích mohou členské státy ve zvláštních případech odmítnout nasadit vlastní personál v souladu s prováděcím aktem přijatým podle čl. 32 odst. 1 písm. g) a s bližším vymezením v operačních smlouvách uvedených v odst. 5 třetím pododstavci tohoto článku.

▼M3

Článek 13

Síť znalostí Unie v oblasti civilní ochrany

Komise prostřednictvím sítě náležitě zohledňuje odborné znalosti, které jsou k dispozici v členských státech, na úrovni Unie, jiných mezinárodních organizací a subjektů, třetích zemí a organizací působících na místě.

Komise a členské státy usilují o to, aby bylo při vytváření a provozu sítě zajištěno genderově vyvážené zastoupení.

Komise prostřednictvím sítě usiluje o soudržnost plánování a rozhodování tím, že napomáhá průběžné výměně znalostí a informací zahrnujících všechny oblasti činností mechanismu Unie.

Za tím účelem Komise prostřednictvím sítě mimo jiné:

vytvoří a řídí program odborné přípravy a výcviku pro pracovníky civilní ochrany a pracovníky zapojené do zvládání mimořádných událostí, který se týká předcházení katastrofám, připravenosti a odezvy na ně. Tento program se zaměří na výměny osvědčených postupů v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof, a to i ve vztahu ke katastrofám způsobeným změnou klimatu, a podporuje je a zahrnuje společné kurzy a systém výměny odborných poznatků v oblasti zvládání katastrof, včetně výměn odborníků a zkušených dobrovolníků a vysílání odborníků z členských států.

Cílem programu odborné přípravy a výcviku je zlepšení koordinace, slučitelnosti a doplňkovosti kapacit uvedených v článcích 9, 11 a 12 a zvyšování odborné způsobilosti odborníků podle čl. 8 odst. 1 písm. d) a f);

c)

c)

zřídí a provozuje internetovou platformu sloužící síti s cílem podporovat a usnadňovat plnění různých úkolů uvedených v písmenech a), b) a c).

▼B

KAPITOLA IV

ODEZVA

Článek 14

Oznamování katastrof uvnitř Unie

▼M3

▼B

První pododstavec se nepoužije, pokud již byla oznamovací povinnost zakotvena v jiných právních předpisech Unie, ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii nebo v platných mezinárodních dohodách.

Článek 15

Odezva na katastrofy uvnitř Unie

▼M2

V případě katastrofy uvnitř Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy může zasažený členský stát požádat o pomoc prostřednictvím střediska. Žádost je formulována co nejkonkrétnějším způsobem. Žádost o pomoc zaniká po uplynutí lhůty 90 dní, pokud nejsou středisku předloženy nové prvky odůvodňující potřebu pokračování pomoci nebo další pomoci.

▼B

c)

c)

Každý členský stát, jemuž je určena žádost o poskytnutí pomoci prostřednictvím mechanismu Unie, neprodleně určí, zda je schopen požadovanou pomoc poskytnout, a uvědomí o tom žádající členský stát prostřednictvím společného komunikačního systému, přičemž uvede rozsah, podmínky a popřípadě náklady na pomoc, kterou by mohl poskytnout. Středisko průběžně informuje členské státy.

Článek 16

Podpora soudržnosti při odezvu na katastrofy mimo Unii

▼M2

Zásahy podle tohoto článku se mohou provádět buď formou autonomního asistenčního zásahu, nebo jako příspěvek k zásahu vedenému mezinárodní organizací. Koordinace Unie je plně začleněna do celkové koordinace zajišťované Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci (dále jen „OCHA“) a respektuje jeho vedoucí úlohu. V případě katastrof způsobených člověkem nebo komplexních mimořádných událostí Komise zajistí soulad s Evropským konsensem o humanitární pomoci ( 4 ) a dodržování humanitárních zásad.

▼B

c)

c)

udržování dialogu s kontaktními místy členských států za účelem zajištění efektivního a soudržného příspěvku odezvy Unie na katastrofy prostřednictvím mechanismu Unie k celkovému úsilí v oblasti pomoci, a to zejména:

Každý členský stát, jemuž je prostřednictvím mechanismu Unie adresována žádost o poskytnutí pomoci, neprodleně určí, zda je schopen požadovanou pomoc poskytnout, uvědomí o tom středisko prostřednictvím společného komunikačního systému, přičemž uvede rozsah a podmínky pomoci, kterou by mohl poskytnout. Středisko průběžně informuje členské státy.

Článek 17

Podpora na místě

▼M3

c)

c)

Do týmu mohou být začleněni odborníci z Komise a dalších subjektů Unie, aby tým podpořili a usnadnili udržování kontaktů se střediskem. Do týmu mohou být začleněni odborníci vyslaní agenturami OSN nebo jinými mezinárodními organizacemi, aby posílili spolupráci a usnadnili společná posouzení.

Vyžaduje-li to provozní účelnost, může Komise v úzké spolupráci s členskými státy umožnit zapojení dalších odborníků jejich nasazením a technickou a vědeckou podporu a využít specializovaných vědeckých, pohotovostních lékařských a odvětvových odborných znalostí.

c)

c)

Komise uvědomí členské státy o další odborné podpoře poskytované v souladu s odstavcem 1.

▼B

▼M3

Článek 18

Doprava a vybavení

c)

c)

V případě katastrofy uvnitř či vně Unie může Komise podporovat členské státy při získávání přístupu ke zdrojům vybavení nebo dopravy a logistiky, a to:

▼B

KAPITOLA V

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 19

Rozpočtové zdroje

▼M2

Finanční krytí pro provádění mechanismu Unie na období let 2014 až 2020 se stanoví na 574 028 000 EUR v běžných cenách.

Částka 425 172 000 EUR v běžných cenách pochází z okruhu 3 „Bezpečnost a občanství“ víceletého finančního rámce a částka 148 856 000 EUR v běžných cenách z okruhu 4 „Globální Evropa“.

▼M3

Finanční krytí pro provádění mechanismu Unie na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 se stanoví na 1 263 000 000 EUR v běžných cenách.

▼M3

Takové výdaje mohou zahrnovat zejména studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů mechanismu Unie, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací, včetně jejich propojení se stávajícími nebo budoucími systémy určenými k podpoře výměny dat napříč odvětvími a se souvisejícím vybavením, jakož i veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.

Je-li to v závažných naléhavých případech z důvodu odezvy na katastrofu, nebo s ohledem na nepředvídané události ovlivňující plnění rozpočtu nebo na vytváření kapacit rescEU nutné, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 30 akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy I v rámci dostupných rozpočtových prostředků v souladu s postupem podle článku 31.

▼M3

Článek 19a

Zdroje z Nástroje Evropské unie na podporu oživení

Opatření uvedená v čl. 1 odst. 2 písm. d) a e) nařízení Rady (EU) 2020/2094 ( 5 ) se provádějí podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím výdajů až do výše 2 056 480 000 EUR v běžných cenách, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2 písm. a) bodě iii) uvedeného nařízení v cenách z roku 2018, s výhradou čl. 3 odst. 3, 4, 7 a 9 uvedeného nařízení.

Aniž jsou dotčeny podmínky způsobilosti opatření ku prospěchu třetích zemí stanovené v tomto rozhodnutí, finanční pomoc uvedená v tomto článku může být třetí zemi poskytnuta pouze tehdy, pokud je taková pomoc realizována v plném souladu s cíli nařízení (EU) 2020/2094 bez ohledu na to, zda se daná třetí země účastní mechanismu Unie, či nikoli.

▼B

Článek 20

Způsobilá obecná opatření

Za účelem zlepšení předcházení katastrofám, připravenosti a účinné odezvy na ně jsou pro finanční pomoc způsobilá tato obecná opatření:

c)

c)

informování veřejnosti, vzdělávání a zvyšování povědomí a související činnosti šíření informací, které zapojí občany do prevence a minimalizace dopadů katastrof v Unii a které pomáhají občanům Unie chránit se účinnějším a udržitelnějším způsobem;

▼M3

Článek 20a

Zviditelnění a ocenění

Veškeré financování nebo pomoc poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny v souladu se zvláštními pokyny Komise pro konkrétní zásahy. Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie:

c)

c)

Při použití kapacit rescEU pro vnitrostátní účely podle čl. 12 odst. 5 členské státy uvedou stejným způsobem, jaký je uveden v prvním pododstavci tohoto odstavce, původ těchto kapacit a zajistí viditelnost financování z prostředků Unie, které bylo využito k pořízení těchto kapacit.

▼B

Článek 21

Způsobilá opatření v oblasti prevence a připravenosti

c)

c)

Kapacity pro odezvu financované v rámci bodů i) a ii) se zpřístupní jako součást Evropského souboru civilní ochrany na minimální dobu, jež souvisí s obdrženým financováním a jejíž délka činí 3 až 10 let od okamžiku skutečné dostupnosti těchto kapacit jako součásti Evropského souboru civilní ochrany, s výjimkou případů, kdy je životnost těchto kapacit kratší.

náklady potřebné na modernizaci nebo opravy kapacit pro odezvu, aby byly uvedeny do takového stavu pohotovosti a dostupnosti, který umožní jejich nasazení jako součást Evropského souboru civilní ochrany v souladu s požadavky na kvalitu tohoto souboru a případně v souladu s doporučeními formulovanými při procesu certifikace (dále jen „náklady na přizpůsobení“). Uvedené náklady mohou zahrnovat náklady spojené s operabilitou, interoperabilitou modulů a dalších kapacit pro odezvu, autonomií, soběstačností, přepravitelností, balením a další potřebné náklady, za předpokladu, že tyto náklady konkrétně souvisejí se zapojením kapacit do Evropského souboru civilní ochrany.

c)

c)

▼M3

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 30 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha Ia, pokud jde o kategorie způsobilých nákladů.

Finanční pomoc podle tohoto článku lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek.

▼M3 —————

▼M2

▼B

Článek 22

Způsobilá opatření v oblasti odezvy

Pro finanční pomoc jsou způsobilá tato opatření v oblasti odezvy:

▼M3

▼B

přijetí dalších nezbytných podpůrných a doplňkových opatření v návaznosti na žádost o pomoc v zájmu usnadnění koordinace odezvy co nejúčinnějším způsobem.

c)

c)

▼M3

Článek 23

Způsobilá opatření související s vybavením a operacemi

pomoc byla schválena žádající zemí, a to přímo nebo prostřednictvím Organizace spojených národů nebo jejích agentur nebo příslušné mezinárodní organizace v rámci mechanismu Unie; a

c)

c)

c)

c)

Finanční pomoc Unie na dopravní a logistické zdroje může krýt maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů uvedených v písmenech a) až d), pokud je to nezbytné k zajištění toho, aby sdružování pomoci členských států bylo operativně účinné, a pokud jsou náklady spojeny s některou z uvedených situací:

Odchylně od prvního pododstavce kryje finanční pomoc Unie 100 % provozních nákladů na kapacity rescEU nezbytné v případě katastrof s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, jsou-li tyto kapacity nasazeny v rámci mechanismu Unie.

V případě nasazení kapacit rescEU může finanční pomoc Unie pokrýt 100 % jakýchkoli přímých nákladů nezbytných pro přepravu nákladu, logistických prostředků a služeb v rámci Unie a do Unie ze třetích zemí.

V případě sdružování dopravních operací, do kterých je zapojeno několik členských států, se může některý členský stát ujmout vedení ve věci žádosti o finanční podporu Unie pro celou operaci.

c)

c)

V případě ekologické katastrofy uvedené v prvním pododstavci, kterou není zasažen členský stát, provádí opatření uvedená v písmenech a), b) a c) pomáhající členský stát.

▼B

Článek 24

Příjemci

Granty podle tohoto rozhodnutí lze udělovat právnickým osobám soukromého i veřejného práva.

▼M3

Článek 25

Druhy finančních opatření a prováděcí postupy

Komise provádí finanční podporu Unie v přímém řízení v souladu s finančním nařízením, nebo, je-li to odůvodněno povahou a obsahem dotčeného opatření, v nepřímém řízení se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) bodech ii), iv), v) a vi) finančního nařízení.

Finanční podpora na základě tohoto rozhodnutí může být poskytnuta v některé z forem stanovených finančním nařízením, zejména ve formě grantů, zadávání veřejných zakázek či příspěvků do svěřenských fondů.

U opatření spadajících do odezvy na katastrofy podle kapitoly IV, která nelze stanovit předem, se však roční nebo víceleté pracovní programy nevyžadují.

7.

Vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení platí, že se prostředky na závazky a platby, které nebyly využity do konce rozpočtového roku, na nějž byly zapsány do ročního rozpočtu, přenášejí automaticky a mohou být přiděleny na závazky a vyplaceny do 31. prosince následujícího roku. Přenesené prostředky se využijí výhradně na opatření v oblasti odezvy. Přenesené prostředky jsou prvními prostředky, které se využijí v následujícím rozpočtovém roce.