02014O0015 — CS — 18.06.2018 — 004.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (přepracované znění) (ECB/2014/15) (2014/810/EU) (Úř. věst. L 340 26.11.2014, s. 1)

Ve znění:









▼B

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 4. dubna 2014

o měnové a finanční statistice

(přepracované znění)

(ECB/2014/15)

(2014/810/EU)







Článek 1

Oblast působnosti

1. Obecné ustanovení

Tyto obecné zásady stanoví povinnosti národních centrálních bank vůči ECB, pokud jde o vykazování měnové a finanční statistiky.

▼M2

2. Schémata vykazování, standardy a termíny přenosů

Národní centrální banky vykazují položky uvedené v článcích 3 až 26a v souladu se schématy stanovenými v příloze II a v souladu se standardy elektronického výkaznictví stanovenými v příloze III. Do konce září každého roku sdělí ECB národním centrálním bankám přesné termíny přenosu údajů v podobě časového plánu vykazování pro příští rok.

▼B

3. Požadavky na vykazování zpětných údajů v případě přijetí eura

V případě přijetí eura platí tato pravidla:

a) Pro statistiku rozvah měnových finančních institucí a fondů peněžního trhu a statistiku aktiv a pasiv investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“) a které přijmou euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, vykazují ECB zpětné údaje za všechna referenční období od jejich vstupu do Unie, v každém případě však alespoň za období tří let předcházejících jejich vstupu do eurozóny. Národní centrální banka údaje sestavuje tak, jako by dotčený členský stát byl součástí eurozóny po všechna referenční období. S cílem splnit tento požadavek se národním centrálním bankám zemí, které přistupují k Unii, doporučuje, aby požadavky těchto datových souborů provedly v souladu se vzory platnými pro členské státy mimo eurozónu.

b) Kromě tohoto obecného požadavku se ve vztahu ke statistice rozvahových položek měnových finančních institucí uplatňují tyto požadavky:

i) není-li jinak dohodnuto s ECB, zahrnují zpětné údaje rovněž období tří let před vstupem daného členského státu do Unie;

ii) není-li jinak dohodnuto s ECB, národní centrální banky členských států eurozóny vykazují pozice vůči členským státům, které přijímají euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, za období tří let před rozšířením eurozóny. Tato zásada se uplatňuje pouze v případě měsíčních zůstatků vykazovaných v souladu s nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Vykazování je povinné v případě zůstatků, které převyšují částku 50 miliónů EUR; jinak je dobrovolné.

c) V případě emisí cenných papírů začínají časové řady předávané ECB v prosinci 1989, pokud jde o zůstatky emisí, a v lednu 1990, pokud jde o toky.

d) V případě statistiky platebního styku se při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují údaje za období pěti let, včetně posledního referenčního roku.

▼M4 —————

▼B

Článek 2

Definice

Pro účely těchto obecných zásad:

1. „zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;

2. „Eurosystémem“ se rozumí národní centrální banky členských států eurozóny a ECB;

3. „úvěrová instituce“ má stejný význam jako v definici v čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ( 1 );

4. „ostatními měnovými finančními institucemi (ostatními MFI)“ se rozumí všechny měnové finanční instituce, které nejsou centrálními bankami.

Článek 3

Rozvahová statistika měnových finančních institucí

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky sestavují a vykazují dvě samostatné agregované rozvahy (obě v hrubé výši) v souladu se schématy vymezenými v příloze I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); jedna z těchto rozvah se týká subsektoru měnových finančních institucí „centrální banka“ a druhá se týká subsektoru „ostatní měnové finanční instituce“.

Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se jejich vlastních rozvah ze svých účetních systémů pomocí příslušných srovnávacích tabulek, které jsou k dispozici na internetových stránkách ECB ( 2 ). Tabulky budou podle potřeby ve spolupráci s národními centrálními bankami pozměňovány tak, aby odrážely nastalé situace, např. s cílem zajistit soulad s aktualizovanými účetními pravidly. Pro účely statistického výkaznictví ECB odvozuje ze své vlastní rozvahy údaje, které odpovídají údajům, které ze svých vlastních rozvah odvozují národní centrální banky.

Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se rozvah ostatních měnových finančních institucí agregací údajů o rozvahových položkách shromážděných od jednotlivých rezidentských měnových finančních institucí kromě rezidentské národní centrální banky.

Tyto požadavky zahrnují zůstatky ke konci měsíce a čtvrtletí (stavy), měsíční a čtvrtletní údaje o úpravách toků a měsíční a čtvrtletní údaje o sekuritizaci úvěrů a jiných převodech úvěrů. Rozvaha se sestavuje k poslednímu kalendářnímu dni měsíce/čtvrtletí bez ohledu na místní dny pracovního klidu; pokud to není možné, použijí se v souladu s pravidly vnitrostátního trhu nebo účetními pravidly údaje vztahující se k poslednímu pracovnímu dni.

▼M4

Všechny položky jsou povinné; pokud jde však o pole v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) odpovídající členským státům mimo eurozónu, uplatňují se určitá zvláštní ustanovení, jak je uvedeno v odstavci 8. Pokud jde o tabulku 3, po zřízení Jednotného výboru pro řešení krizí (SRB) v roce 2015 na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ( 3 ) jsou národní centrální banky rovněž povinny vykazovat pozice vůči SRB v poli „vybrané orgány Unie“. Pokud se týká požadavků na vykazování sekuritizovaných a odúčtovaných úvěrů, které jsou spravovány měnovými finančními institucemi, uvedených v tabulce 5 v části 5 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), mohou národní centrální banky rozšířit požadavky na vykazování tak, aby zahrnovaly jinak převedené úvěry, které jsou spravovány měnovými finančními institucemi. V rozsahu, v němž tyto dodatečné informace nejsou zahrnuty ve vykazování podle tabulky 5 v části 5 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), avšak jsou k dispozici národním centrálním bankám, se tyto údaje zahrnují do tabulky 4 v části 1 přílohy II těchto obecných zásad. V rozsahu, v němž mají národní centrální banky k dispozici informace o sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrech, které nejsou spravovány měnovými finančními institucemi (např. od ostatních finančních zprostředkovatelů nebo pomocných finančních institucí, které jsou správci úvěrů), se tyto údaje zahrnují do tabulky 4 v části 1 přílohy II. Mají-li národní centrální banky k dispozici statistické informace o fiktivním cash poolingu, zahrnují se tyto údaje do tabulky 5 v části 1 přílohy II.

▼B

Národní centrální banky vykazují statistické informace o rozvahových položkách v souladu s částí 1 přílohy II.

b) Úpravy toků

ECB vypočte transakce tak, že vezme rozdíl mezi stavy ke konci měsíce a poté vlivy, které nevyplývají z transakcí, odstraní na základě následujících úprav toků:

i) reklasifikací a jiných úprav, které pokrývají změny rozvahových stavů, k nimž dochází v důsledku změn ve složení a struktuře souboru zpravodajských jednotek měnových finančních institucí, změn v klasifikaci finančních nástrojů a protistran, změn statistických definic a (částečné) opravě chyb při vykazování;

ii) úprav z přecenění v důsledku změn cen, které zahrnují veškeré změny stavových pozic v důsledku dopadu pohybů cen aktiv a pasiv a rovněž zohledňují vliv odpisů nebo snížení hodnoty úvěrů; a změn směnných kurzů, které zahrnují veškeré změny stavových pozic v důsledku dopadu pohybů směnných kurzů na aktiva a pasiva denominovaná v cizí měně.

Národní centrální banky ECB vykazují měsíční a čtvrtletní údaje o reklasifikacích a jiných úpravách a o přecenění v důsledku změn cen vypočtené v souladu s přílohou IV. ECB obvykle vypočítává úpravy z přecenění pro změny ve směnných kurzech; mohou-li však národní centrální banky sestavit přesnější úpravy, mohou tyto úpravy rovněž předat přímo ECB.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky a sekce ECB odpovědná za finanční vykazování vykazují ECB měsíční údaje do konce pracovní doby 15. pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují, zatímco čtvrtletní údaje vykazují do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

3. Postup při revizích

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat údaje týkající se posledního období, které předchází stávajícímu referenčnímu období. Kromě toho mohou být prováděny i revize, které se týkají předcházejících období, a to např. z důvodu chyb, reklasifikací, zlepšených zpravodajských postupů atd. ECB může výjimečné i běžné revize zpracovávat současně nebo může rozhodnout o odložení zpracování výjimečných revizí na dobu po termínu pro měsíční sestavování měnových agregátů.

Postup při revizích musí být v souladu se zásadami uvedenými v příručce ECB pro rozvahovou statistiku ECB. S cílem zajistit správnou rovnováhu mezi kvalitou měnových statistik a jejich stabilitou a v zájmu zvýšení konzistence měsíčních a čtvrtletních statistik se výjimečné revize měsíčních údajů vykazují v době předkládání čtvrtletních údajů. Jsou-li vykázány revize měsíčních údajů, avšak vnitrostátní rámec pro sestavování údajů neumožňuje vytvoření odpovídajících čtvrtletních revizí, národní centrální banky při vynaložení nejvyššího úsilí zajistí, aby byl dodržen soulad mezi měsíčními a čtvrtletními údaji, např. pomocí odhadů.

4. Kontroly ke sledování vnitřní konzistence údajů

Před tím, než údaje předloží ECB, národní centrální banky a sekce ECB odpovědná za finanční vykazování ověří vnitřní konzistenci údajů v souladu s kontrolami vymezenými a vedenými ECB.

5. Přepočet údajů na 100 % pokrytí

a) Složení „zbytkové části“

V případě, že národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky podle čl. 9 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), zajistí, aby spojený příspěvek těchto fondů peněžního trhu do celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu nepřesáhl:

i) 10 % v každém členském státě eurozóny, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje více než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny;

ii) 30 % ve všech ostatních členských státech eurozóny s výjimkou těch, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 1 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; v takovém případě se neuplatňuje žádné zvláštní omezení, pokud jde o zařazení fondů peněžního trhu do zbytkové části.

V případě, že národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky podle čl. 9 odst. 2 písm. b) pododst. i), ii) nebo iv) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), zajistí, aby spojený příspěvek vyňatých fondů peněžního trhu do odpovídající celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu pro každou položku nepřesáhl 5 %. Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu rovněž udělit výjimky z požadavku poskytovat údaje o pozicích aktiv a pasiv odděleně vůči sektoru pojišťovacích společností eurozóny a sektoru penzijních fondů eurozóny v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. b) pododst. iii) nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Národní centrální banky rozlišují mezi aktivy a pasivy vůči pojišťovacím společnostem a penzijním fondům a mezi pozicemi u tuzemských institucí a institucí, které jsou rezidenty v jiných členských státech eurozóny, a mohou poté udělit výjimky, pokud se týká jednotlivého bloku, jehož příspěvek nepřesahuje 5 % celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu.

b) Minimální standardy pro přepočet údajů na 100 % pokrytí

V případě, že národní centrální banky udělí měnovým finančním institucím výjimky podle článku 9 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), navýší při sestavování měsíčních a čtvrtletních rozvahových údajů měnových finančních institucí, které vykazují ECB, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro tyto měnové finanční instituce. Národní centrální banky mohou postup pro přepočet na 100 % pokrytí zvolit za předpokladu, že splňuje tyto minimální standardy.

i) V případě chybějících údajů členění se odhady odvozují pomocí poměrů založených na dílčím skutečném souboru zpravodajských jednotek, jenž se považuje za reprezentativnější ve vztahu ke „zbytkové části“ takto:

— Národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny přesahuje 2 %, určí dílčí soubor tak, aby celková rozvaha subjektů v dílčím souboru nepřesáhla 35 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí. Tento požadavek neplatí, pokud rozvahy institucí, jimž jsou uděleny výjimky, představují méně než 1 % národní rozvahy měnových finančních institucí,

— Národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do celkové agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny je nižší než 2 %, by měly uplatňovat stejný postup. Pokud by s tím však byly spojeny významné náklady, mohou národní centrální banky v těchto členských státech namísto toho uplatňovat poměry vztahující se k souboru zpravodajských jednotek.

ii) Při postupu dle bodu i) lze „zbytkovou část“ a dílčí skutečný soubor zpravodajských jednotek rozdělit do různých skupin podle druhu instituce, např. fondy peněžního trhu nebo úvěrové instituce.

iii) Přesáhne-li příspěvek fondů peněžního trhu, které svá celková aktiva vykazují jen jednou ročně, 30 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu v určitém členském státě, navýší národní centrální banky údaje vykázané fondy peněžního trhu na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí odděleně od údajů vykázaných úvěrovými institucemi tímto způsobem:

— je-li dáno dostatečné pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, použije se jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí agregovaná rozvaha těchto fondů,

— není-li pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, dostatečné nebo pokud fondy peněžního trhu s úplnou zpravodajskou povinností neexistují, národní centrální banky alespoň jednou ročně odhadnou rozvahu sektoru fondů peněžního trhu z alternativních zdrojů údajů a použijí ji jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí.

iv) V případě, že jsou údaje členění k dispozici, ale s větším zpožděním nebo s nižší periodicitou, přenášejí se vykazované údaje do chybějících období:

— opakováním údajů, pokud se výsledky ukázaly být přiměřené, nebo

— uplatněním vhodných technik statistického odhadování s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy.

v) Poměry nebo jiné pomocné výpočty, jež jsou třeba k provedení minimálních standardů pro přepočet údajů na 100 % pokrytí, lze odvodit z údajů získaných od orgánů dohledu, pokud lze zjistit věrohodný vztah mezi statistickým členěním, které má být přepočteno na 100 % pokrytí, a těmito údaji.

c) Oznamování ECB

Národní centrální banky informují ECB o výjimkách, které uplatňují, a rovněž poskytují informace o hlavních prvcích nových postupů pro přepočet na 100 % pokrytí nebo změn stávajících postupů, pokud jsou významné.

6. Metody oceňování a/nebo účetní pravidla

Při sestavování rozvahy centrální banky se národní centrální banky a ECB řídí harmonizovanými účetními pravidly stanovenými v obecných zásadách ECB/2010/20, ve znění pozdějších předpisů, a používají srovnávací tabulky uvedené v čl. 3 odst. 1. Zejména:

a) pokud jsou národní centrální banky a ECB povinny pro účetní účely přeceňovat své portfolio cenných papírů měsíčně, a nikoli čtvrtletně, odrazí se tato přecenění měsíčně ve statistické rozvaze;

b) pro účetní položky 9.5 „ostatní pohledávky uvnitř Eurosystému (netto)“ a 10.4 „ostatní závazky uvnitř Eurosystému (netto)“ národní centrální banky identifikují aktiva odděleně od pasiv a vykazují je v hrubé výši;

c) má-li být účetní položka 14 „účty přecenění“ vykazována v hrubé výši pro účetní účely, národní centrální banka ji pro statistické účely vykazuje v čisté výši.

Článek 8 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) vymezuje příslušné účetní zásady pro účely statistického výkaznictví, pokud se týká „ostatních měnových finančních institucí“. Aniž jsou zejména dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, vykazují se veškerá finanční aktiva a pasiva v hrubé výši. Pokud se dále týká vkladů a úvěrů, vykazuje se zůstatek jistiny bez částek odpisu či snížení hodnoty. Národní centrální banky mohou ve výjimečných případech dovolit, aby se úvěry vykazovaly po započtení opravných položek (netto způsobem) a aby se úvěry nabyté za úplatu vykazovaly v ceně sjednané v okamžiku jejich nabytí za podmínek uvedených v článku 8 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Pokud se týká oceňování ostatních rozvahových položek, zejména držených a emitovaných cenných papírů, doporučuje se, aby národní centrální banky uplatňovaly tržní ocenění v souladu s požadavky ESA 2010. Z obecného požadavku podle článku 8 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), že měnové finanční instituce se řídí vnitrostátními předpisy provádějícími směrnici 86/635/EHS, jakož i všemi ostatními platnými mezinárodními standardy, vyplývá, že postupy oceňování cenných papírů a jiných aktiv se liší. Použití nestandardních pravidel oceňování je proto přijatelné, pokud se účetní hodnota výrazně neliší od tržní hodnoty.

7. Vysvětlivky

Při předávání údajů do ECB národní centrální banky a sekce ECB odpovědná za finanční vykazování poskytují vysvětlivky k zvláštnímu vývoji ve vztahu k poslednímu referenčnímu období, včetně vysvětlivek, které se týkají „reklasifikací a jiných úprav“, jakož i příslušných revizí za starší období. Vysvětlivky je třeba poskytnout zejména v případě vývoje, „reklasifikací a jiných úprav“ a revizí přesahujících částku 5 miliard EUR (vyjádřené v absolutní hodnotě) nebo v jiných případech, pokud jsou považovány za hospodářsky významné, např. pokud se vývoj vykazované série týká velkých transakcí během vykazovaného období nebo pokud revize předurčují významné změny v ekonomickém výkladu souhrnného vývoje. Na žádost ECB poskytnou národní centrální banky a ECB k vykazovaným údajům dodatečné vysvětlení.

Vysvětlivky rovněž označí, zda zjištěný významný vývoj, revize nebo „reklasifikace a jiné úpravy“, které mají dopad na vykazovanou sérii, jsou konečné nebo zda jsou stále předmětem přezkumu.

Národní centrální banky vykazují vysvětlivky pokud možno v okamžiku přenosu údajů, vždy však před ukončením sestavování údajů.

ECB centrálně uchovává vysvětlivky, které obdržela od národních centrálních bank, pro účely monitorování a objasnění statistiky. ECB s informacemi získanými v rámci vysvětlivek nakládá s náležitým ohledem na příslušný režim důvěrnosti informací.

8. Zvláštní ustanovení týkající se tabulek 3 a 4 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

Národní centrální banky mohou rozhodnout, že nebudou od měnových finančních institucí vyžadovat, aby úplně vykazovaly pole v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), které odpovídají členským státům mimo eurozónu, jsou-li údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace nevýznamné. Národní centrální banky pravidelně, alespoň jednou za rok, přezkoumávají, zda jsou tato ustanovení i nadále uplatňována. Při udělování těchto výjimek národní centrální banky vykazují čtvrtletní odhady odvozené podle těchto kritérií:

a) čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů vykazovaných měnovými finančními institucemi s nižší periodicitou; tyto údaje se přenášejí do chybějícího (chybějících) období, a to tak, že se zopakují, nebo tak, že se použijí vhodné statistické techniky s cílem zohlednit tendence vyplývající z údajů nebo sezónní vlivy;

b) čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů, které měnové finanční instituce vykazují na agregovanějším základě, nebo na základě zvláštních členění, která národní centrální banky považují za účelná;

c) čtvrtletní údaje se odhadují na základě čtvrtletních údajů shromážděných od velkých měnových finančních institucí, které reprezentují alespoň 80 % obchodu se zeměmi, pro které platí výjimka z vykazování;

d) čtvrtletní údaje se odhadují na základě alternativních zdrojů údajů, jako jsou např. Banka pro mezinárodní platby, nebo na základě údajů platební bilance, poté, co se provede nezbytné přizpůsobení těchto údajů, způsobené užíváním rozdílných pojmů a definic v rámci těchto alternativních zdrojů ve srovnání s pojmy a definicemi užívanými v měnové a finanční statistice; nebo

e) čtvrtletní údaje se odhadují na základě údajů týkajících se zemí, pro které platí výjimka z vykazování, vykazovaných měnovými finančními institucemi čtvrtletně jako jediná celková částka.

Článek 4

Sledování souladu mezi statistickou rozvahou národní centrální banky a její účetní rozvahou

1. Rozsah sledování

Národní centrální banky a ECB kontrolují soulad mezi jejich agregovanou rozvahou ke konci měsíce vykazovanou pro statistické účely podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a jejich účetními položkami vykazovanými pro účely týdenního finančního výkazu Eurosystému podle obecných zásad ECB/2010/20, ve znění pozdějších předpisů.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky provádějí kontroly každé položky měsíčních údajů v souladu se vzorem vymezeným v části 2 přílohy I. Kontroly se předávají ECB s odpovídajícími čtvrtletními údaji a ve stejné lhůtě vymezené v čl. 3 odst. 2 pro čtvrtletní údaje.

Ve vykazovaných obdobích, v nichž termín vykazování jejich agregované rozvahy Eurosystému pro statistické účely ke konci měsíce nesouhlasí s termínem vykazování příslušných účetních položek vykazovaných pro týdenní finanční výkaz Eurosystému, mohou národní centrální banky srovnat statistické údaje s denní rozvahou, která byla sestavena k poslednímu pracovnímu dni měsíce. Jako sestavitel vlastní rozvahy se ECB řídí stejným postupem.

3. Sledování ze strany ECB

ECB sleduje výsledky kontrol souladu a může vyžadovat, aby jí národní centrální banky informovaly o následném vývoji příslušných nesrovnalostí.

Článek 5

Statistika elektronických peněz

a) Měsíční nebo čtvrtletní statistická zpravodajská povinnost týkající se elektronických peněz vydaných měnovými finančními institucemi, kterým nebyla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

1. Rozsah vykazování

ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami každoročně identifikuje a zaznamenává vlastnosti systémů elektronických peněz používaných v Unii, dostupnost příslušných statistických informací a metody sestavování statistik používané ve vztahu k těmto informacím. Národní centrální banky vykazují statistické informace o elektronických penězích vydaných všemi měnovými finančními institucemi, kterým nebyla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), v souladu se seznamem položek uvedeným v tabulce 1 v části 2 přílohy II těchto obecných zásad.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Měsíční údaje se ECB vykazují spolu s přenosem měsíčních údajů statistiky rozvahových položek měnových finančních institucí podle čl. 3 odst. 2. Nejsou-li údaje k dispozici, použijí národní centrální banky tam, kde je to možné, odhady nebo předběžné údaje.

b) Roční statistická zpravodajská povinnost týkající se elektronických peněz vydaných všemi institucemi elektronických peněz, které nejsou úvěrovými institucemi, nebo malými měnovými finančními institucemi, kterým byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33)

1. Rozsah vykazování

Toto vykazování se vztahuje na instituce elektronických peněz, které se zabývají převážně finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, a splňují tudíž definici měnové finanční instituce, a na instituce elektronických peněz, které se nezabývají převážně finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, a tudíž nesplňují definici měnové finanční instituce. Toto vykazování zahrnuje také vykazování ze strany malých měnových finančních institucí, kterým byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), bez ohledu na to, zda jsou úvěrovými institucemi, či nikoli.

Národní centrální banky vykazují statistické informace podle seznamu položek uvedeného v tabulce 2 v části 2 přílohy II těchto obecných zásad. Údaje vydavatelů elektronických peněz, kteří nesplňují definici měnové finanční instituce, a na které se proto nevztahuje řádná statistická zpravodajská povinnost týkající se rozvahových položek, se vykazují v rozsahu, v jakém je národní centrální banky mohou získat od příslušných orgánů dohledu nebo jiných vhodných zdrojů.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Řady se vykazují do ECB ročně, nejpozději v poslední pracovní den měsíce následujícího po uplynutí referenčního období. Nejsou-li údaje k dispozici, použijí národní centrální banky tam, kde je to možné, odhady nebo předběžné údaje.

Článek 6

Statistika bank poštovních úřadů a ústředních vládních institucí

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky shromažďují statistické informace o bankách poštovních úřadů podle nařízení (EU) č. 1074/2013 (ECB/2013/39). Tyto požadavky zahrnují měnová pasiva vůči institucím jiným než měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny, tj. vkladovým pasivům měnovým finančních institucí velmi podobné prostředky, a držbu hotovosti a cenných papírů emitovaných měnovými finančními institucemi eurozóny. Národní centrální banky tyto údaje vykazují ECB v souladu s částí 3 přílohy II.

Národní centrální banky do výkaznictví podle části 3 přílohy II zahrnují rovněž měnová pasiva ústředních vládních institucí a držbu hotovosti a cenných papírů emitovaných měnovými finančními institucemi eurozóny. Z důvodu nepatrnosti se tyto položky nevykazují, pokud tato aktiva a pasiva neexistují nebo jsou bezvýznamná.

b) Úpravy toků

Údaje o úpravách toků se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

2. Periodicita vykazování a lhůty

Řady se vykazují měsíčně a ve stejných lhůtách, jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 pro měsíční rozvahovou statistiku.

Článek 7

Doplňkové (memo) položky

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

V rozsahu, ve kterém jsou příslušné informace dostupné, včetně informací, které se zakládají na nejlepších odhadech, vykazují národní centrální banky další statistické informace podle seznamu doplňkových (memo) položek v souladu s částí 4 přílohy II, přičemž tyto informace doplňují rozvahovou statistiku uvedenou v čl. 3 odst. 2 a jsou vykazovány se stejnou četností a ve lhůtách jako uvedená rozvahová statistika. ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami zjišťuje a zaznamenává dostupnost dotyčných statistických informací a související metody sestavování statistik. Tyto doplňkové (memo) položky představují informace potřebné k sestavování měnových agregátů eurozóny, statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí a finančních účtů měnové unie a není-li v tabulkách uvedeno jinak, mají vysokou prioritu. Na základě dohody mezi ECB a národní centrální bankou nemusí národní centrální banky vykazovat položky týkající se dělení emitovaných dluhových cenných papírů měnových finančních institucí podle rezidentské příslušnosti držitele v tabulce 2 oddílu 1 části 4 přílohy II, pokud ECB využívá alternativní zdroje údajů.

b) Úpravy toků

Údaje o tocích mohou být poskytovány na základě dvoustranné dohody mezi ECB a příslušnou národní centrální bankou. Údaje o úpravách toků se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

2. Periodicita vykazování a lhůty

Řady se vykazují měsíčně v případě položek v oddílech 1 a 2 části 4 přílohy II a čtvrtletně v případě položek v oddílu 3 části 4 přílohy II a ve stejných lhůtách jako povinné měsíční a čtvrtletní rozvahové statistiky měnových finančních institucí vykazované v souladu s nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

3. Metody oceňování a/nebo účetní pravidla

Doplňkové (memo) položky požadované podle tohoto článku se vykazují v souladu se stejnými pravidly oceňování a stejnými účetními pravidly, jaká se uplatňují v případě údajů vykazovaných podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Článek 8

Statistika základu pro stanovení minimálních rezerv

1. Rozsah vykazování

Měsíční statistiky agregovaného základu pro stanovení minimálních rezerv členěné podle druhu pasiv se vypočítávají jako stavy ke konci měsíce v souladu s nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) a podle kategorií stanovených v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Údaje pro sestavení těchto statistik v souladu s částí 5 přílohy II se čerpají z údajů, které úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv předkládají národním centrálním bankám.

▼M4

2. Periodicita vykazování a lhůty

Statistika základu pro stanovení minimálních rezerv obsahuje šest časových řad pro úvěrové instituce, jež se týkají stavových údajů ke konci měsíce, které mají být předávány ECB prostřednictvím systému výměny dat Evropského systému centrálních bank (ESCB), a to nejpozději do pracovního dne národní centrální banky předcházejícího počátku udržovacího období. Úvěrové instituce, které jsou malými měnovými finančními institucemi bez úplné statistické zpravodajské povinnosti vykazují národním centrálním bankám omezené členění čtvrtletně. Pro tyto úvěrové instituce bez úplné statistické zpravodajské povinnosti se používá zjednodušená statistika základu pro stanovení minimálních rezerv za tři udržovací období. Národní centrální banky používají čtvrtletní údaje o základu pro stanovení minimálních rezerv od úvěrových institucí bez úplné statistické zpravodajské povinnosti pro měsíční údaje vykazované ECB ve třech přenosech údajů po jejich zveřejnění.

▼B

3. Postup při revizích

Revize prováděné zpravodajskými institucemi v základu pro stanovení minimálních rezerv nebo povinných minimálních rezervách, ke kterým dojde poté, co udržovací období začalo, nesmějí vést k revizím statistiky základu pro stanovení minimálních rezerv a povinných minimálních rezerv.

Článek 9

Statistika makroukazatelů

1. Rozsah vykazování

S využitím statistických informací ke konci měsíce, které úvěrové instituce předávají národním centrálním bankám v souladu s nařízením (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), kontroluje ECB každý měsíc přesnost současných standardních odpočtů ze základu pro stanovení minimálních rezerv, které mohou úvěrové instituce uplatňovat na hodnotu zůstatku svých emitovaných dluhových cenných papírů s dohodnutou splatností do dvou let. Národní centrální banky sestavují požadované agregáty podle části 6 přílohy II a vykazují je ECB.

2. Periodicita vykazování a lhůty

▼M4

Tři časové řady za úvěrové instituce, jež se týkají stavových údajů ke konci měsíce, se předávají ECB nejpozději v pracovní den národní centrální banky předcházející začátku udržovacího období.

▼B

Tyto řady se předávají i v případě, kdy se související rozvahové položky v daném členském státě neuplatňují.

Článek 10

Rozvahová statistika fondů peněžního trhu

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky vykazují ECB samostatné údaje o rozvahových položkách za sektor fondů peněžního trhu v souladu s tabulkami 1 a 2 části 7 přílohy II. ECB používá tyto údaje k sestavování rozvahové statistiky fondů peněžního trhu i úvěrových institucí. Jelikož údaje o celém sektoru měnových finančních institucí jsou již vykazovány podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), vztahují se požadavky stanovené v tomto článku jen na fondy peněžního trhu. I když se v některých členských státech vyskytuje menší počet jiných institucí, které jsou klasifikovány jako měnové finanční instituce, z kvantitativního hlediska se považují za bezvýznamné.

b) Úpravy toků

Údaje o úpravách z reklasifikace a přecenění, jak jsou uvedeny v tabulce 2 části 7 přílohy II, se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b), přičemž se bere v úvahu jakákoliv výjimka udělená podle čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Jestliže se na vykazování úprav z přecenění vztahuje výjimka udělená národními centrálními bankami fondům peněžního trhu podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), vykazují národní centrální banky v případě položek, u kterých mohou být úpravy z přecenění významné, údaje při vynaložení nejvyššího úsilí.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Údaje se vykazují čtvrtletně ve lhůtě 28 pracovních dnů po skončení referenčního období.

3. Přepočet údajů na 100 % pokrytí

Údaje vykazované ohledně rozvah fondů peněžního trhu zahrnují 100 % institucí, které jsou do tohoto sektoru zařazeny. V případech, kdy je z důvodu užití „úlevy z vykazování udělené malým institucím – cutting-off-the-tail“ skutečné zpravodajské pokrytí nižší než 100 %, národní centrální banky navýší vykazované údaje na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí v souladu s čl. 3 odst. 5.

4. Postup při revizích

Revize údajů o fondech peněžního trhu musí být v souladu s odpovídajícími údaji o ostatních měnových finančních institucích ke konci čtvrtletí. V případě, že předání nových nebo revidovaných údajů o fondech peněžního trhu má dopad na údaje ostatních měnových finančních institucí za odpovídající referenční období, předávají se také potřebné revize údajů o ostatních měnových finančních institucích.

Článek 11

Strukturální finanční ukazatele

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky vykazují údaje o ostatních strukturálních finančních ukazatelích v souladu s částí 8 přílohy II.

Národní centrální banky poskytují údaje ohledně ukazatelů uvedených v části 8 přílohy II v souladu s koncepčními a metodickými pravidly, která jsou v této části stanovena. Dodržují se statistické zásady přijaté pro účely sestavování rozvahové statistiky, a sice:

i) údaje se agregují, nikoli konsolidují;

ii) zásada rezidentské příslušnosti se řídí „zásadou hostitelské země“;

iii) rozvahové údaje se vykazují v hrubé výši.

b) Úpravy toků

Údaje o úpravách toků se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

2. Periodicita vykazování a lhůty

Údaje pro výpočet strukturálních finančních ukazatelů o úvěrových institucích za předchozí rok se vykazují do konce března každého roku. V případě ukazatele „počet zaměstnanců úvěrových institucí“ se údaje za předchozí rok poskytují pokud možno do konce května každého roku.

3. Postup při revizích

Národní centrální banky uplatňují při provádění revizí vykázaných údajů tyto všeobecné zásady:

a) během všech pravidelných ročních přenosů údajů se navíc k údajům za poslední rok podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize;

b) výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány během roku.

4. Přepočet údajů na 100 % pokrytí

Shromážděné údaje pokrývají 100 % institucí, které jsou vymezeny jako úvěrové instituce v souladu s článkem 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). V případech, kdy je skutečné zpravodajské pokrytí nižší než 100 %, národní centrální banky navýší vykazované údaje na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí v souladu s čl. 3 odst. 5.

5. Vysvětlivky

Národní centrální banky oznámí ECB jakoukoli odchylku od shora uvedených definic a pravidel s cílem umožnit sledování národní praxe. Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

▼M3

Článek 12

Konsolidované bankovní údaje

1. Rozsah vykazování

Národní centrální banky vykazují konsolidované bankovní údaje v souladu s částí 9 přílohy II a při poskytování těchto údajů postupují podle koncepčních a metodických pravidel, která jsou v této části stanovena.

Národní centrální banky vykazují konsolidované bankovní údaje v souladu s prováděcími technickými normami Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), zavedenými prováděcím nařízením Komise (EU) č. 680/2014 ( 4 ), případně v souladu s vnitrostátními zpravodajskými povinnostmi. Jsou-li k dispozici, poskytují národní centrální banky skutečné údaje. Pokud skutečné údaje nejsou k dispozici nebo nemohou být zpracovány, poskytují národní centrální banky národní odhady s přiloženými metodickými poznámkami. Pokud poskytované statistické informace nejsou zcela v souladu s požadavky na vykazování obsaženými v prováděcích technických normách EBA nebo s vnitrostátní zpravodajskou povinností, národní centrální banky poskytnou v oblastech, v nichž nejsou tyto normy zcela splněny, metodické poznámky.

S cílem zajistit maximální možné pokrytí národní centrální banky určí úvěrové instituce, které jsou vyňaty ze souboru zpravodajských jednotek, a toto vynětí odůvodní. Ze souboru zpravodajských jednotek nesmějí být vyloučeny významné úvěrové instituce nebo skupiny institucí, které jsou důležité z hlediska finanční stability.

Shromážděné údaje jsou přeshraničně a meziodvětvově zcela konsolidovány, přičemž „přeshraničně“ se týká poboček a dceřiných společností tuzemských bank, které se nacházejí mimo tuzemský trh a které jsou zahrnuty v údajích vykazovaných mateřskou institucí, a „meziodvětvově“ zahrnuje pobočky a dceřiné společnosti bank, které lze klasifikovat jako jiné finanční instituce. Do konsolidovaných údajů se nezahrnují pojišťovací společnosti.

Konsolidované bankovní údaje se vykazují odděleně pro:

— malé tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce,

— středně velké tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce,

— velké tuzemské bankovní skupiny a samostatné úvěrové instituce,

— dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (mimo Evropskou unii),

— pobočky pod zahraniční kontrolou (mimo Evropskou unii),

— dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (z Evropské unie),

— pobočky pod zahraniční kontrolou (z Evropské unie),

— dceřiné společnosti pod zahraniční kontrolou (z eurozóny),

— pobočky pod zahraniční kontrolou (z eurozóny),

— banky významné z hlediska jednotného mechanismu dohledu,

— banky méně významné z hlediska jednotného mechanismu dohledu.

Banky významné z hlediska jednotného mechanismu dohledu a banky méně významné z hlediska jednotného mechanismu dohledu jsou úvěrové instituce usazené v zúčastněných členských státech a v zúčastněném členském státě zřízené pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněném členském státě. Rozdíl mezi významnými a méně významnými dohlíženými subjekty je vymezen v čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ( 5 ) a v části IV nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) ( 6 ).

Pro účely tohoto článku se banky klasifikují jako velké bankovní skupiny nebo samostatné úvěrové instituce, pokud jejich aktiva představují více než 0,5 % celkových konsolidovaných aktiv bank Evropské unie; jako středně velké banky se klasifikují, jsou-li jejich aktiva mezi 0,5 % a 0,005 % těchto celkových konsolidovaných aktiv; a jako malé banky se klasifikují, představují-li jejich aktiva méně než 0,005 % těchto celkových konsolidovaných aktiv.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky vykazují konsolidované bankovní údaje čtyřikrát ročně.

Úplný soubor údajů se vykazuje pro údaje ke konci roku. První přenos těchto ročních údajů, který má být proveden do poloviny dubna roku následujícího po roce, k němuž se údaje vztahují, zahrnuje položky označené příznakem * v části 9 (konsolidované bankovní údaje – roční) přílohy II. Jsou-li údaje již k dispozici, lze však úplný roční soubor údajů vykázat do poloviny dubna. Úplný roční soubor údajů se jinak vykazuje do poloviny května roku následujícího po roce, k němuž se údaje vztahují.

Údaje ke konci března se vykazují počátkem července, údaje ke konci června se vykazují počátkem října a údaje ke konci září se vykazují počátkem ledna za použití vzorů pro čtvrtletní vykazování, přičemž obsahují dílčí soubor údajů z komplexního vzoru pro roční vykazování. Řady údajů se vykazují v souladu s částí 9 (konsolidované bankovní údaje – čtvrtletní) přílohy II.

3. Postup při revizích

Národní centrální banky provádějí revize vykázaných údajů podle těchto všeobecných zásad:

a) během všech pravidelných ročních a čtvrtletních přenosů údajů se navíc k údajům za stávající období rovněž zasílají běžné nebo výjimečné a významné revize údajů za předchozí období;

b) dochází-li k významným revizím, poskytnou se ECB vysvětlivky.

4. Vysvětlivky

Národní centrální banky oznámí ECB jakoukoli odchylku od definic a pravidel uvedených v odstavcích 1, 2 a 3 s cílem umožnit posouzení národní praxe. Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody těchto odchylek.

▼M3 —————

▼B

Článek 14

Údaje pro účely MMF

1. Rozsah vykazování

Aniž jsou dotčeny zákonné povinnosti národních centrálních bank vůči MMF, mohou národní centrální banky předávat MMF doplňující rozvahové statistiky měnových finančních institucí prostřednictvím ECB v souladu s následujícími technickými opatřeními.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky předávají ECB rozvahové položky měnových finančních institucí podle části 10 přílohy II v rámci pravidelného měsíčního přenosu údajů o rozvahových položkách. Četnost a lhůty přenosu údajů jsou stejné jako v případě pravidelného vykazování údajů o rozvahových položkách do ECB v souladu s čl. 3 odst. 2.

Článek 15

Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě účelových finančních společností pro sekuritizaci)

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky vykazují statistické informace o ostatních finančních zprostředkovatelích (kromě účelových finančních společností pro sekuritizaci) v souladu s částí 11 přílohy II. Údaje se předávají zvlášť za tyto dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů: i) obchodníci s cennými papíry a deriváty; ii) finanční instituce poskytující úvěry; a iii) jiní ostatní finanční zprostředkovatelé.

Údaje o ostatních finančních zprostředkovatelích se předávají na základě údajů, které jsou na národní úrovni aktuálně dostupné. Pokud skutečné údaje nejsou k dispozici nebo nemohou být zpracovány, poskytují se národní odhady. V případě, že základní ekonomický jev existuje, ale není statisticky sledován, a nelze proto poskytnout národní odhady, mohou národní centrální banky rozhodnout, že časovou řadu buď nebudou vykazovat, nebo že ji budou vykazovat jako chybějící. Časové řady, které nejsou vykázány, se proto považují za „údaje, které existují, ale nejsou shromažďovány“ a ECB může pro účely sestavení agregátů eurozóny činit předpoklady a provádět odhady. Referenční soubor zpravodajských jednotek zahrnuje všechny druhy ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě účelových finančních společností pro sekuritizaci), které jsou rezidenty členských států eurozóny: instituce, které se nacházejí na území, včetně dceřiných společností mateřských společností, které se nacházejí mimo toto území, a pobočky institucí s ústředím mimo toto území, které jsou rezidenty.

Poskytují se tyto klíčové ukazatele a doplňující údaje:

— klíčové ukazatele, které se mají předávat pro sestavení agregátů eurozóny: všechny členské státy eurozóny předávají tyto podrobné údaje, jsou-li k dispozici skutečné údaje. Nejsou-li k dispozici skutečné údaje pro požadovaná členění nebo v dohodnuté periodicitě, lhůtách nebo časovém rozsahu, poskytují se pokud možno odhady,

— doplňující informace, které se mají předávat jako „doplňkové (memo) položky“: tyto údaje předávají země, pro které jsou tyto informace aktuálně k dispozici.

b) Úpravy toků

Údaje o úpravách toků mohou být vykazovány v případě významného přerušení stavů nebo dojde-li k reklasifikacím a jiným úpravám. Údaje o úpravách toků mohou být poskytovány při vynaložení nejvyššího úsilí zejména z důvodu reklasifikací v souvislosti s prováděním rámce ESA 2010.

Úpravy z reklasifikace se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).

2. Periodicita vykazování a lhůty

Periodicita vykazování do ECB je čtvrtletní. Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů se předává ECB nejpozději v poslední kalendářní den třetího měsíce po skončení referenčního období nebo v předcházející pracovní den národní centrální banky, pokud poslední kalendářní den měsíce není pracovním dnem národní centrální banky. Přesná data přenosů se národním centrálním bankám oznamují předem v podobě časového plánu vykazování, který ECB poskytne do září každého roku.

3. Postup při revizích

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat údaje předané v předchozím čtvrtletí. Kromě toho mohou být prováděny i revize údajů za starší čtvrtletí.

Platí tyto obecné principy:

a) při všech pravidelných čtvrtletních přenosech údajů lze kromě údajů za poslední čtvrtletí zasílat pouze „běžné“ revize, tj. revize údajů předaných v předchozím čtvrtletí;

b) výjimečné revize jsou omezeny a vykazují se v odlišný den než pravidelné výkazy. Menší rutinní historické revize údajů se zasílají jen jednou ročně, a to spolu s přenosem údajů za čtvrté čtvrtletí;

c) výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány v průběhu roku mimo pravidelné cykly sestavování statistik.

4. Metody oceňování a/nebo účetní pravidla

Účetní pravidla, kterými se ostatní finanční zprostředkovatelé řídí při sestavování svých účtů, musí být v souladu s vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí směrnice 86/635/EHS, a ostatními platnými mezinárodními standardy. Aniž jsou dotčeny účetní postupy běžné v členských státech, vykazují se veškerá aktiva a pasiva pro statistické účely v hrubé výši. Metody oceňování jsou uvedeny u příslušných kategorií.

5. Vysvětlivky

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky v souladu s oddílem 3 částí 11 přílohy II. Národní centrální banky poskytují vysvětlivky k významným revizím.

Článek 16

Statistika emisí cenných papírů

1. Rozsah vykazování

Národní centrální banky vykazují statistické informace zahrnující všechny emise cenných papírů rezidenty eurozóny – v kterékoli měně, jak tuzemské, tak mezinárodní – v souladu s částí 12 přílohy II.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Periodicita vykazování do ECB je měsíční. Statistika emisí cenných papírů se předává ECB nejpozději pět týdnů po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují. ECB národním centrálním bankám předem oznámí přesné termíny přenosu údajů v podobě časového plánu vykazování.

3. Vysvětlivky

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky v souladu s oddílem 3 části 12 přílohy II.

Článek 17

Statistika úrokových sazeb měnových finančních institucí

1. Rozsah vykazování

Pro účely statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí vykazují národní centrální banky agregované národní měsíční statistické údaje týkající se stavů obchodů a nových obchodů tak, jak je stanoveno v dodatcích 1 a 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Národní centrální banky navíc vykazují agregované národní měsíční statistické informace týkající se nových obchodů tak, jak je stanoveno v části 13 přílohy II.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Tyto statistické informace se vykazují podle ročního plánu vykazování stanoveného ECB, který se národním centrálním bankám oznamuje do konce září každého roku.

3. Výjimky

Národní centrální banky mohou udělovat výjimky z vykazování úrokových sazeb uplatňovaných na úvěry zajištěné kolaterálem nebo zárukou poskytnuté nefinančním podnikům, jakož i objemů obchodů těchto úvěrů, ukazatelů 62 až 85 obsažených v tabulkách 3 a 4 dodatku 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34). Tyto výjimky lze udělit, pokud národní agregovaný objem obchodů odpovídající položky (ukazatele 37 až 54), který zahrnuje všechny úvěry, představuje méně než 10 % národního agregovaného objemu obchodů součtu všech úvěrů v téže velikostní kategorii a méně než 2 % objemu obchodů téže velikosti a stejné kategorie původní doby fixace úrokové sazby na úrovni eurozóny. Jsou-li uděleny výjimky, tyto prahové hodnoty se jednou ročně kontrolují.

4. Výběr souboru zpravodajských jednotek a přepočet na 100 % pokrytí

Jestliže je skutečné zpravodajské pokrytí statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí nižší než 100 % v důsledku použití metody sběru vzorků (sampling), národní centrální banky vyberou a udržují vzorek a navýší skutečně vykazované údaje o objemu nových obchodů na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí, jak je uvedeno v části 14 přílohy II. Je-li udělena výjimka zakotvená v článku 4 nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) nebo v odstavci 3 tohoto článku, údaje vykázané čtvrtletně se přenášejí do chybějících měsíčních období tak, že se použijí vhodné statistické techniky pro vytváření odhadů s cílem zohlednit tendence vyplývající z údajů nebo sezónní vlivy.

5. Postup při revizích

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat hodnoty týkající se předchozího referenčního měsíce. Kromě toho mohou být prováděny i revize vyplývající například z chyb, reklasifikací, zlepšení zpravodajských postupů atd., které se týkají údajů před předchozím referenčním měsícem.

Národní centrální banky postupují podle těchto obecných zásad:

a) národní centrální banky poskytnou ECB vysvětlivky v případě, že revidují údaje za období předcházející předchozímu referenčnímu měsíci;

b) národní centrální banky poskytují též vysvětlivky k významným revizím;

c) při předávání revidovaných údajů národní centrální banky zohlední stanovené lhůty pravidelného vykazování statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí. Výjimečné revize se vykazují mimo pravidelné zpracování měsíčních statistik.

▼M3

Článek 17a

Statistika rozvahových položek a úrokových sazeb jednotlivých měnových finančních institucí

1. Rozsah vykazování

Národní centrální banky vykazují statistiky rozvahových položek a úrokových sazeb jednotlivých měnových finančních institucí, které shromažďují v souladu s nařízeními (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) za vybrané jednotlivé úvěrové instituce eurozóny v souladu s tabulkami 1, 2 a 3 části 15a přílohy II. O složení skupiny úvěrových institucí eurozóny, které jsou zahrnuty do vykazování, rozhodne Rada guvernérů a toto rozhodnutí se oznámí vykazujícím národním centrálním bankám. Tato skupina zahrnuje též skupiny homogenních úvěrových institucí (např. úvěrních a spořitelních družstev), pro které se údaje předávají na agregovaném základě. ECB může tyto údaje sdílet v rámci Eurosystému v souladu s nařízením (ES) č. 2533/98.

Na základě stanoviska Výboru pro statistiku ohledně statistického a administrativního dopadu vykazování rozhodne Rada guvernérů o změnách týkajících se výměny údajů včetně změn ve složení skupiny. Tato rozhodnutí se oznamují vykazujícím národním centrálním bankám.

Ve složení skupiny může též docházet k méně významným změnám v souvislosti s:

a) rozšířením eurozóny, tj. s cílem zahrnout úvěrové instituce, které jsou rezidenty nových členských států eurozóny;

b) změnami v souboru měnových finančních institucí, např. v důsledku toho, že instituce opouští daný sektor, v důsledku fúzí a akvizic a jiných reorganizací podniků; a

c) změnami ve skutečném souboru zpravodajských jednotek pro statistiku rozvahových položek a úrokových sazeb měnových finančních institucí z důvodu výjimek a režimů výběru vzorků, jež uplatňují národní centrální banky.

Rada guvernérů přenáší pravomoc rozhodnout o těchto méně významných změnách ve složení skupiny na Výkonnou radu. Výkonná rada může tuto pravomoc dále přenést na jednoho ze svých členů. Rozhodnutí o těchto méně významných změnách je založeno na stanovisku generálního ředitelství ECB pro statistiku vypracovaném ve spolupráci s příslušnými národními centrálními bankami.

▼M4

Dojde-li ke změnám ve složení skupiny, národní centrální banky provedou nezbytné změny informací zaznamenaných v databázi RIAD.

▼M3

Schéma vykazování pro rozvahové položky jednotlivých měnových finančních institucí zahrnuje zůstatky ke konci měsíce a ke konci čtvrtletí (stavy) a pro vybrané ukazatele dodatečné řady, které zahrnují informace o přerušení v zůstatcích, které nevyplývají z transakcí (dále jen „doplňkové řady“). V případě úvěrů se vykazují dodatečné informace o čistých tocích sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů. Pokud jde o statistiku úrokových sazeb jednotlivých měnových finančních institucí, součástí přenosu jsou i měsíční úrokové sazby ze stavů obchodů a z nových obchodů s odpovídajícím objemem nových obchodů. Požadavky se týkají vkladů a úvěrů v eurech vůči domácnostem a nefinančním podnikům, které jsou rezidenty v eurozóně. Podrobnější informace o zpravodajské povinnosti jsou uvedeny v části 15a přílohy II.

V případě vykazování údajů, které se týkají skupin úvěrových institucí, se použijí tato ustanovení:

a) rozvahové ukazatele týkající se zůstatků a doplňkových řad se vypočítají jako součet jednotlivých pozic členů skupiny;

b) úrokové sazby se vypočítají jako vážené průměry, přičemž skupinový objem se vypočítá jako součet jednotlivých objemů. Pokud národní centrální banka shromažďuje skupinové údaje podle jednotlivých institucí, do výpočtu průměrů úrokových sazeb se zahrnou jen ty instituce, které jsou zahrnuty do vnitrostátního výběrového souboru a na které se nevztahují výjimky; stejný postup se uplatní u skupinových objemů.

Všechny položky jsou povinné, i když na vykazování doplňkových řad se vztahují zvláštní ustanovení, jak je uvedeno v části 15a přílohy II.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky tyto statistické informace vykazují podle ročního plánu vykazování stanoveného ECB, který se národním centrálním bankám oznamuje do konce září každého roku.

3. Postup při revizích

Při předkládání revizí v souvislosti se statistikou rozvahových položek a úrokových sazeb jednotlivých měnových finančních institucí postupují národní centrální banky stejně jako v případě přenosu agregovaných údajů, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 3 a čl. 17 odst. 5 těchto obecných zásad.

4. Kontroly ke sledování vnitřní konzistence údajů

Před tím, než údaje předloží ECB, národní centrální banky ověří vnitřní konzistenci údajů v souladu s kontrolami vymezenými a vedenými ECB.

5. Vykazování informací o národních specifikách a zvláštních vývojových trendech týkajících se údajů

Národní centrální banky vykazují veškeré informace, které jsou nezbytné k usnadnění validace vykázaných údajů a podpoře jejich analýzy. Národní centrální banky poskytují informace zejména o:

a) specifikách úvěrových institucí zahrnutých do vnitrostátní skupiny, pokud jde o i) výjimky, výběr vzorků a používání skupinového vykazování, ii) obchodní model, např. používání krátkého prodeje, a iii) strukturu rozvahy, např. význam pozic v rámci ostatních aktiv nebo pasiv;

b) postupech vykazování, pokud jde o doplňkové řady pro jednotlivé rozvahové položky;

c) fúzích a akvizicích nebo jiných reorganizacích podniků a o velkých jednorázových operacích dotýkajících se úvěrových institucí ve skupině.

Národní centrální banky vykazují tyto informace pokud možno v okamžiku přenosu údajů, vždy však před ukončením sestavování údajů. ECB s poskytnutými informacemi nakládá s náležitým ohledem na příslušný režim důvěrnosti informací.

▼B

Článek 18

Statistika platebního styku

1. Rozsah vykazování

Národní centrální banky vykazují ECB informace o statistice platebního styku v souladu s přílohou III nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) a částí 16 přílohy II těchto obecných zásad. To mimo jiné zahrnuje tyto údaje:

a) údaje o počtu institucí, platebních účtech, platebních kartách, terminálech, účastnících platebních systémů a vybraných rozvahových položek se vykazují pro všechny položky v tabulkách 1, 2, 3 a 6 přílohy III nařízení a v tabulkách 1, 2 a 5 v části 16 přílohy II. Tyto stavové údaje se týkají údajů ke konci období s výjimkou položky v tabulce 1 v části 16 přílohy II, která se týká „průměru za poslední udržovací období“;

b) údaje o platebních transakcích členěné podle nástroje, terminálu a/nebo systému, které jsou obsaženy v tabulkách 4, 5 a 7 přílohy III nařízení a v tabulkách 3, 4, 6 a 7 v části 16 přílohy II, se vykazují jako hrubé toky, tj. celkové údaje za období.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Řady za předchozí kalendářní rok se vykazují do ECB jednou ročně do konce května každého roku. Ukazatele v nařízení (EU) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) se vykazují ročně. Dodatečné údaje vyžadované v části 16 přílohy II mohou být podle specifikace v příslušné tabulce vykazovány měsíčně, čtvrtletně nebo ročně.

Chybějí-li skutečné údaje, národní centrální banky si pro tabulky v těchto obecných zásadách buď od zpravodajských jednotek vyžádají příslušné dodatečné informace, nebo použijí odhady či prozatímní údaje. Metodiku těchto odhadů v závislosti na zvláštnostech jednotlivých zemí vymezí jednotlivé národní centrální banky. Národní centrální banky v příslušných případech poskytnou vysvětlivky k objasnění použitého přístupu.

3. Postup při revizích

Národní centrální banky uplatňují při provádění revizí vykázaných údajů tyto všeobecné zásady:

a) během všech pravidelných ročních přenosů údajů se navíc k poslednímu období podle potřeby zasílají běžné revize údajů za předchozí rok a výjimečné revize;

b) výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být se souhlasem ECB zasílány v průběhu roku.

4. Vysvětlivky

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky, v nichž podrobně objasní odchylky od zpravodajské povinnosti a strukturální narušení, včetně dopadu na údaje.

Článek 19

Statistika aktiv a pasiv investičních fondů

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky vykazují statistické informace o aktivech a pasivech investičních fondů podle části 17 přílohy II za každý z těchto níže uvedených subsektorů, které jsou klasifikovány podle povahy investování: akciové fondy, dluhopisové fondy, smíšené fondy, fondy nemovitostí, zajišťovací fondy a ostatní fondy. Každý z těchto subsektorů se dále člení na otevřené a uzavřené fondy, tj. podle druhu investičního fondu. Pro účely investičních fondů členěných podle povahy investování se investiční fondy, které investují převážně do akcií nebo podílových listů investičních fondů (tj. fondy fondů), zařazují do kategorie fondů, do kterých primárně investují.

Tyto požadavky zahrnují stavy ke konci měsíce a ke konci čtvrtletí, měsíční a čtvrtletní úpravy toků, jakož i měsíční informace o nových emisích/prodejích a spláceních či zpětných odkupech akcií/podílových listů investičních fondů.

▼M4

Všechny stavy ke konci měsíce a měsíční úpravy toků, jakož i měsíční informace o nových emisích/prodejích a spláceních či zpětných odkupech akcií/podílových listů investičních fondů se vykazují rovněž i) za subsektor podílových fondů obchodovaných na burze, a to jako pozice „z toho“ v rámci položky „fondy celkem“, a ii) počínaje referenčním obdobím prosinec 2018, zvlášť za investiční fondy, které jsou subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), a investiční fondy jiné než SKIPCP, a to za každý subsektor investičních fondů podle povahy investice. Pokud jde o údaje o investičních fondech SKIPCP a jiných investičních fondech než SKIPCP, mohou národní centrální banky v prvním roce vykazování údajů, tj. od referenčního období prosinec 2018 do referenčního období listopad 2019, vykazovat odhady při vynaložení nejvyššího úsilí.

Jsou-li údaje k dispozici, a to i na základě nejlepších odhadů, stavy ke konci čtvrtletí a úpravy čtvrtletních toků, jakož i čtvrtletní informace o nových emisích/prodejích a spláceních či zpětných odkupech akcií/podílových listů investičních fondů se vykazují rovněž za subsektor fondů soukromého kapitálu (včetně fondů rizikového kapitálu) jako pozice „z toho“ v rámci položky „fondy celkem“.

▼B

b) Úpravy toků

Národní centrální banky vykazují ECB samostatné údaje o úpravách z přecenění v důsledku změn cen a směnných kurzů a o úpravách z reklasifikací tak, jak je stanoveno v části 17 přílohy II, a v souladu s přílohou IV.

Finanční transakce a související úpravy se odvozují v souladu s ESA 2010 a toto odvození se nazývá „metoda ESA 2010“. Národní centrální banky se mohou v důsledku odlišné vnitrostátní praxe od ESA 2010 odchýlit v souladu s nařízením (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38). V případě, kdy jsou k dispozici stavové údaje podle jednotlivých cenných papírů, lze úpravy z přecenění odvodit podle společné metody Eurosystému, tj. metody odvození toků uvedené v části 4 přílohy IV.

c) Akcie na doručitele

Pokud jsou údaje o akciích na doručitele, které investiční fondy, měnové finanční instituce a/nebo ostatní finanční zprostředkovatelé vykazují podle přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), neúplné nebo ještě nejsou dostupné, poskytují národní centrální banky údaje o akciích na doručitele na základě nejlepších odhadů podle geografického a sektorového členění v tabulce 1 části 17 přílohy II.

d) Dělení sektoru protistrany „pojišťovací společnosti a penzijní fondy“ na dva sektory protistran: „pojišťovací společnosti“ a „penzijní fondy“

Jsou-li údaje k dispozici, a to i na základě nejlepších odhadů, a nejsou-li informace považovány za bezvýznamné, národní centrální banky čtvrtletně odděleně vykazují informace o pojišťovacích společnostech a penzijních fondech v souladu s tabulkou 1 v části 17 přílohy II.

e) Podílové fondy obchodované na burze členěné na syntetické a fyzické podílové fondy obchodované na burze

Pro podílové fondy obchodované na burze členěné na syntetické a fyzické podílové fondy obchodované na burze se vyžadují stavy ke konci měsíce a úpravy měsíčních toků, jakmile bude k dispozici vhodná definice tohoto členění vymezená Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (orgán ESMA). ECB bude existenci této definice pravidelně kontrolovat, a jakmile to bude vhodné, vydá požadovaná schémata vykazování.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky vykazují ECB měsíční a čtvrtletní údaje o investičních fondech do konce pracovní doby 28. pracovního dne po skončení měsíce/čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

3. Postup při revizích

Pro revize měsíčních a čtvrtletních údajů platí tato obecná pravidla:

a) revize se provádějí tak, aby měsíční a čtvrtletní údaje byly ve vzájemném souladu;

b) během řádného cyklu zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního měsíce/čtvrtletí do dne, kdy jsou údaje zaslány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí, dvou měsíců, jež tomuto referenčnímu čtvrtletí předcházejí, a měsíců, které následují po předchozím referenčním čtvrtletí;

c) mimo řádný cyklus zpracování statistiky mohou národní centrální banky rovněž revidovat údaje, které se týkají referenčních období před obdobím dvou měsíců, které předcházejí předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, reklasifikací nebo zlepšených zpravodajských postupů.

4. Výjimky a přepočet údajů na 100 % pokrytí

Aby byla zajištěna kvalita statistiky investičních fondů eurozóny, jsou národní centrální banky povinny, pokud udělí nejmenším investičním fondům výjimky podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), navýšit při sestavování měsíčních a čtvrtletních údajů o investičních fondech vykazovaných do ECB skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro tyto investiční fondy.

Národní centrální banky mohou postup pro přepočet na 100 % pokrytí zvolit za předpokladu, že splňuje tyto minimální standardy:

a) za chybějící údaje členění se odhady odvozují pomocí poměrů podle odpovídajícího subsektoru investičních fondů; např. pokud otevřený dluhopisový fond spadá do kategorie malých investičních fondů, kterým byla udělena výjimka, a shromažďují se pouze údaje o vydaných akciích/podílových listech investičního fondu, odvodí se chybějící členění tak, že se použije struktura kategorie otevřených dluhopisových fondů;

b) žádný subsektor investičních fondů, např. otevřené fondy nemovitostí, uzavřené fondy nemovitostí atd., není zcela vyloučen.

V souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) lze výjimky udělit investičním fondům, které v důsledku vnitrostátních účetních pravidel oceňují svá aktiva s nižší než čtvrtletní periodicitou. Bez ohledu na tyto výjimky zahrnují měsíční a čtvrtletní údaje o investičních fondech, které národní centrální banky vykazují ECB, vždy údaje týkající se těchto investičních fondů.

5. Odvození agregovaných údajů

Národní centrální banky odvozují agregované údaje o čtvrtletních aktivech a pasivech subsektorů investičních fondů v souladu s tabulkou 1 v části 17 přílohy II takto:

a) V případě cenných papírů s veřejnými identifikačními kódy přiřazují národní centrální banky informace získané na bázi sběru podle jednotlivých cenných papírů k údajům z centralizované databáze cenných papírů, která je hlavní referenční databází. Takto přiřazené informace podle jednotlivých cenných papírů se použijí k sestavení hodnoty aktiv a pasiv v eurech a k odvození potřebných členění pro každý jednotlivý cenný papír investičního fondu. Nelze-li identifikační kódy cenných papírů nalézt v centralizované databázi cenných papírů nebo nejsou-li informace potřebné k sestavení aktiv a pasiv podle tabulky 1 části 17 přílohy II z centralizované databáze cenných papírů dostupné, národní centrální banky chybějící údaje odhadnou. Národní centrální banky mohou též shromažďovat informace podle jednotlivých cenných papírů v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů, a to tak, že použijí interní identifikační kódy cenných papírů národní centrální banky.

b) Národní centrální banky agregují údaje o cenných papírech odvozené podle písmene a) a přičtou je k informacím vykázaným za cenné papíry bez veřejných identifikačních kódů s cílem sestavit agregáty za: i) dluhové cenné papíry členěné podle splatnosti, měny a protistrany; ii) účasti a akcie/podílové listy investičních fondů členěné podle nástroje a protistrany; a iii) vydané akcie/podílové listy investičních fondů celkem.

c) Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace o aktivech a pasivech investičních fondů tak, že sečtou údaje o cenných papírech odvozené podle písmene b) a údaje o aktivech a pasivech jiných než cenné papíry shromážděné od jednotlivých rezidentských investičních fondů.

d) Národní centrální banky agregují aktiva a pasiva všech investičních fondů, které jsou rezidenty v členském státě a které náleží do stejného subsektoru.

Výše uvedené platí rovněž v případě, že národní centrální banky shromažďují údaje o aktivech a pasivech investičních fondů měsíčně podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38).

6. Odhad měsíčních údajů

Podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) shromažďují národní centrální banky údaje o vydaných akciích/podílových listech investičních fondů měsíčně. Za referenční měsíce, které nejsou měsíci na konci čtvrtletí, odhadují národní centrální banky měsíční údaje o aktivech a pasivech investičních fondů jiných než vydané akcie/podílové listy investičních fondů na základě shromážděných měsíčních a čtvrtletních údajů, ledaže se údaje shromažďují měsíčně, jak stanoví čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38).

Kde je to možné, provádějí národní centrální banky odhady na úrovni jednotlivých fondů. Národní centrální banky mohou případně provádět odhady podle subsektorů investičních fondů nebo mohou požádat, aby odhady provedla ECB. V případě, že je ECB požádána o provedení odhadů, může požadovat dodatečné informace, jako jsou údaje podle jednotlivých fondů nebo podle jednotlivých cenných papírů.

7. Metody oceňování a/nebo účetní pravidla

Pravidla oceňování a/nebo účetní pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) se použijí i v případech, kdy národní centrální banky vykazují údaje o investičních fondech do ECB. V případě položek, na které se vztahuje naběhlý úrok, však platí tato pravidla:

a) „dluhové cenné papíry“ zahrnují naběhlý úrok;

b) „pohledávky z vkladů a úvěrů“ a „přijaté úvěry a vklady“ nezahrnují naběhlý úrok, který se vykazuje v rámci zbývajících aktiv/pasiv.

8. Vysvětlivky

Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí. Kromě toho poskytují národní centrální banky ECB vysvětlivky k úpravám z reklasifikací. Národní centrální banky poskytují rovněž vysvětlivky k revizím uvedeným v čl. 19 odst. 3 písm. c).

9. Skupinové vykazování

V souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) mohou národní centrální banky investičním fondům povolit, aby vykazovaly svá aktiva a pasiva jako skupina, pokud to vede k podobným výsledkům jako vykazování podle jednotlivých fondů. Investiční fondy, které vykazují jako skupina, musí patřit do stejného subsektoru; např. uzavřené fondy nemovitostí nebo otevřené fondy nemovitostí.

Článek 20

Statistika aktiv a pasiv účelových finančních společností pro sekuritizaci

1. Rozsah vykazování

Národní centrální banky sestavují a vykazují samostatné agregované statistické informace o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci podle části 18 přílohy II. Údaje se poskytují za tyto čtyři dílčí kategorie: a) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do tradiční sekuritizace, b) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do syntetické sekuritizace, c) účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zapojené do sekuritizace spojené s pojištěním a d) jiné účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Tyto požadavky zahrnují údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty, které se poskytují čtvrtletně.

Požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty mohou národní centrální banky poskytnout ECB při vynaložení nejvyššího úsilí.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky vykazují ECB údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech/snížení hodnoty účelových finančních společností pro sekuritizaci čtvrtletně do konce pracovní doby 28. pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

3. Postup při revizích

Pro revize čtvrtletních údajů platí tato obecná pravidla:

a) během řádných období zpracování statistiky, tj. od 28. pracovního dne po skončení referenčního čtvrtletí do dne předcházejícího dni, kdy jsou údaje zasílány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí;

b) mimo řádná období zpracování statistiky mohou národní centrální banky též revidovat údaje, které se týkají referenčních období předcházejících předchozímu referenčnímu čtvrtletí, a to mimo jiné v případě chyb, reklasifikací nebo zlepšených zpravodajských postupů;

c) revize údajů vykázaných podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) ohledně úvěrů, které jako původci poskytly a které spravují měnové finanční instituce eurozóny, se zahrnují do statistiky účelových finančních společností pro sekuritizaci podle odstavců a) a b), je-li to relevantní.

4. Metody sestavování

S cílem splnit statistickou zpravodajskou povinnost, od níž jsou účelové finanční společnosti pro sekuritizaci osvobozeny v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), rozhodnou národní centrální banky po konzultaci s ECB o nejvhodnější metodě sestavování údajů o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, a to podle organizace relevantních trhů a dostupnosti jiných relevantních statistických, veřejných či dohledových informací.

5. Zdroje údajů a standardy kvality údajů

Pokud národní centrální banky odvozují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z jiných statistických zdrojů údajů, veřejných zdrojů jako předprodejní zprávy či zprávy pro investory, nebo z dohledových zdrojů údajů, uplatňují se níže uvedené standardy kvality údajů.

Pro údaje, které jsou identifikovány jako referenční řady v části 18 přílohy II těchto obecných zásad, platí standardy vysoké kvality srovnatelné se standardy platnými pro údaje, které účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazují přímo v souladu s přílohou I nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40). Údaje, které jsou v části 18 přílohy II těchto obecných zásad identifikovány jako nereferenční řady, mohou být odhadnuty podle méně přísných standardů kvality, např. za použití interpolací a extrapolací, pokud jsou údaje shromažďovány z veřejných nebo dohledových zdrojů s nižší než čtvrtletní periodicitou a ve lhůtě delší než je 28. pracovní den po skončení referenčního období.

Nejsou-li údaje vykazovány přímo účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci podle čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), sledují národní centrální banky kvalitu údajů na základě informací dostupných z roční účetní závěrky. Výsledek kontrol kvality předávají národní centrální banky ECB do konce září každého roku nebo co nejdříve poté v souladu s vnitrostátní právní praxí platnou v členském státě, v němž je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. Pokud vzájemné porovnání údajů, které se odvozují čtvrtletně, s roční účetní závěrkou ukazuje, že nejsou splněny standardy vysoké kvality, přijmou národní centrální banky nezbytná opatření k tomu, aby tyto údaje splňovaly požadované standardy kvality, včetně možnosti přímého shromažďování údajů podle nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

Pokud národní centrální banky odvozují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z dohledových zdrojů údajů, jsou povinny zajistit, aby tyto zdroje byly v dostatečném souladu se statistickými koncepty a definicemi zpravodajských požadavků pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci. Totéž platí v případě údajů, které se odvozují z jiných statistických zdrojů údajů.

Je-li centralizovaná databáze cenných papírů nebo jiná databáze cenných papírů používána jako zdroj údajů pro údaje o emisích dluhových cenných papírů účelových finančních společností pro sekuritizaci, národní centrální banky každoročně monitorují pokrytí a kvalitu údajů. Výsledek kontrol kvality národní centrální banky ECB předávají do konce února každého roku, přičemž referenčními údaji jsou údaje ke konci prosince předchozího roku. Pokud ukazatele pokrytí a kvality ukazují, že standardy vysoké kvality nejsou splněny, přijmou národní centrální banky nezbytná opatření ke splnění požadovaných standardů kvality, včetně možnosti přímého shromažďování údajů podle nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40).

▼M4 —————

▼B

7. Výjimky a přepočet údajů na 100 % pokrytí

▼M4

Pokud národní centrální banky sestavují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci přímo od těchto společností, popřípadě na základě údajů vykazovaných tuzemskými měnovými finančními institucemi podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), a pokud udělí účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci výjimky podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), národní centrální banky navýší při sestavování údajů o čtvrtletních aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, jež vykazují ECB, pokud jde o zůstatky, finanční transakce a odpisy/snížení hodnoty, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro všechny účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

▼B

Jestliže národní centrální banky sestavují údaje o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci z jiných statistických, veřejných nebo dohledových zdrojů, mohou vycházet ze vzorku účelových finančních společností pro sekuritizaci, pokud tyto účelové finanční společnosti pro sekuritizaci představují alespoň 95 % celkové zůstatkové hodnoty aktiv referenčního souboru zpravodajských jednotek účelových finančních společností pro sekuritizaci v příslušném členském státě, tak jak je uveden v seznamu účelových finančních společností pro sekuritizaci. Národní centrální banky navýší při sestavování čtvrtletních údajů o aktivech a pasivech účelových finančních společností pro sekuritizaci, které vykazují ECB, pokud jde zůstatky, finanční transakce a odpisy/snížení hodnoty, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 %.

8. Vysvětlivky

Národní centrální banky předkládají ECB vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí, jakož i revizí provedených podle čl. 20 odst. 3 písm. b).

Článek 21

Statistika úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti

1. Rozsah vykazování

Jsou-li dostupné, vykazují národní centrální banky ECB údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi tuzemským nefinančním podnikům a o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům z jiných členských států eurozóny v členění podle odvětví činnosti podle statistického třídění ekonomických činností v Unii – NACE Rev. 2, v souladu s částí 19 přílohy II.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky vykazují tyto údaje ECB čtvrtletně do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

3. Postup při revizích

Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:

a) kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozích referenčních období, jsou-li vyžadovány;

b) výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici.

4. Vysvětlivky

Národní centrální banky vykazují ECB všechny významné změny používaných národních definic a klasifikací, a je-li to relevantní, předkládají vysvětlivky uvádějící důvody významných revizí. Národní centrální banky kromě toho poskytují informace o významných reklasifikacích v sektoru měnových finančních institucí, a jsou-li k dispozici, významné reklasifikace nefinančních podniků v předaných členěních podle NACE Rev. 2.

Článek 22

Statistika o úvěrových linkách měnových finančních institucí

1. Rozsah vykazování

Národní centrální banky sestavují a vykazují agregované statistické informace o úvěrových linkách měnových finančních institucí poskytnutých tuzemským rezidentům a o úvěrových linkách měnových finančních institucí poskytnutých ostatním netuzemským rezidentům eurozóny, členěné podle institucionálního sektoru, v souladu s částí 20 přílohy II.

Úvěrové linky měnových finančních institucí mají stejný význam jako „nevyčerpané úvěrové přísliby“ klasifikované jako „se středním rizikem“, „se středně nízkým rizikem“ a „s nízkým rizikem“, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 575/2013. Národní centrální banky uplatňují tuto definici při vynaložení nejvyššího úsilí, a pokud se uplatňuje jiná vnitrostátní definice úvěrových linek, mohou údaje vykazovat za použití vnitrostátní definice, avšak s cílem harmonizovat sestavování údajů o úvěrových linkách měnových finančních institucí, aby se v dlouhodobém horizontu zvýšila srovnatelnost údajů v rámci různých zemí.

Národní centrální banky vypočtou sektorová členění a předají je ECB. Nejsou-li tato sektorová členění na vnitrostátní úrovni shromažďována, mohou národní centrální banky tyto dodatečné informace buď vyžadovat od zpravodajských jednotek, nebo alternativně mohou sektorová členění odhadnout za použití informací, které jsou na vnitrostátní úrovni dostupné z jiných zdrojů.

Údaje o statistických reklasifikacích národní centrální banky poskytují ECB při vynaložení nejvyššího úsilí.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky ECB vykazují údaje čtvrtletně. Čtvrtletní údaje o zůstatcích a úpravách z reklasifikací se ECB předávají do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

3. Postup při revizích

Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:

a) kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozího referenčního čtvrtletí, jsou-li vyžadovány;

b) výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici.

4. Vysvětlivky

Národní centrální banky ECB předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

Článek 23

Statistika aktiv a pasiv ústředních protistran

1. Rozsah vykazování

Národní centrální banky sestavují a vykazují samostatné agregované statistické informace o aktivech a pasivech ústředních protistran podle části 21 přílohy II.

Pro účely tohoto statistického výkaznictví jsou ústředními protistranami subjekty, které jako ústřední protistrany označil orgán ESMA a které jsou „ostatními finančními zprostředkovateli kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů“ (S.125) nebo „pomocnými finančními institucemi“ (S.126), jak je uvedeno v klasifikaci institucionálních sektorů vymezené v kapitole 23 ESA 2010.

Ústřední protistrany určené orgánem ESMA, které jsou klasifikovány v rámci institucionálního sektoru ESA 2010 „měnové finanční instituce“, nejsou součástí tohoto statistického výkaznictví.

2. Minimální prahové hodnoty pro povinné výkaznictví

Národní centrální banky ECB povinně vykazují údaje s odkazem na tyto prahové hodnoty:

a) pole, která se týkají dohod o zpětném odkupu a která jsou označena písmenem „R“ v části 21 přílohy II, se povinně vykazují, je-li zůstatek rozvahy jakéhokoli tohoto pole vyšší než 10 miliard EUR, s výjimkou polí, která se týkají pozic vůči měnovým finančním institucím.

Pokud prahovou hodnotu splňuje jedno či více polí s označením „R“, vykazují se všechna pole s označením „R“ bez ohledu na jejich skutečnou rozvahovou hodnotu;

b) pole, která se netýkají dohod o zpětném odkupu a která jsou označena písmeny „NR“ v části 21 přílohy II, se povinně vykazují, pokud je to třeba podle písmene a), nebo je-li zůstatek rozvahy jakéhokoli tohoto pole vyšší než 10 miliard EUR.

Pokud prahovou hodnotu splňuje jedno či více polí s označením „NR“, vykazují se všechna pole s označením „NR“ bez ohledu na jejich skutečnou rozvahovou hodnotu.

Není-li splněna prahová hodnota a) ani b), národní centrální banky ECB údaje o rozvahách ústředních protistran předkládají dobrovolně. Rozhodnou-li národní centrální banky, že údaje nebudou vykazovat dobrovolně, nejméně jednou ročně sledují, zda tyto prahové hodnoty nejsou splněny.

3. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky ECB vykazují údaje čtvrtletně. Čtvrtletní údaje o zůstatcích a úpravách z reklasifikací se ECB předávají do konce pracovní doby 28. pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

4. Postup při revizích

Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:

a) kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozího referenčního čtvrtletí, jsou-li vyžadovány;

b) výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici.

5. Vysvětlivky

Národní centrální banky ECB předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí.

▼M4 —————

▼B

Článek 26

Statistika penzijních fondů

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky ECB vykazují statistické informace o penzijních fondech v souladu s částí 22 přílohy II. Údaje o penzijních fondech se předávají na základě údajů, které jsou na národní úrovni aktuálně dostupné. Nejsou-li skutečné údaje dostupné, poskytnou se odhady při vynaložení nejvyššího úsilí.

Soubor zpravodajských jednotek obsahuje penzijní fondy podle definice v ESA 2010 (v odstavcích 2.105 a 2.106) a zahrnuje všechny penzijní fondy, které jsou rezidenty členských států eurozóny.

b) Zůstatky a finanční transakce

Národní centrální banky vykazují zůstatky ke konci referenčního období a finanční transakce během čtvrtletí, které se odvodí v souladu s ESA 2010.

▼M2

2. Periodicita vykazování a lhůty

Periodicita vykazování do ECB je čtvrtletní. Statistika penzijních fondů popsaná v odst. 1 písm. a) se do ECB vykazuje ve lhůtě, která nesmí být delší než 80 kalendářních dnů od konce referenčního čtvrtletí. Přesná data přenosů se národním centrálním bankám oznamují předem v podobě časového plánu vykazování, který ECB poskytne do září každého roku.

▼B

3. Postup při revizích

Může dojít k tomu, že národní centrální banky musí revidovat údaje předané v předchozím čtvrtletí. Kromě toho mohou být prováděny i revize údajů za starší čtvrtletí.

Platí tyto obecné principy:

a) při příležitosti všech pravidelných čtvrtletních přenosů údajů lze kromě údajů za poslední čtvrtletí zasílat pouze běžné „revize“, tj. revize údajů předaných v předchozím čtvrtletí;

b) výjimečné revize jsou omezeny a vykazují se k odlišnému datu než pravidelné výkazy. Menší rutinní historické revize údajů se zasílají jen jednou ročně, a to spolu s přenosem údajů za čtvrté čtvrtletí;

c) výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány v průběhu roku mimo pravidelné cykly sestavování statistik.

4. Metody oceňování a/nebo účetní pravidla

Aniž jsou dotčeny účetní postupy běžné v členských státech, vykazují se veškerá aktiva a pasiva pro statistické účely v hrubé výši. Metody oceňování jsou v souladu s ESA 2010. Aktiva a pasiva se zásadně musí oceňovat v běžných tržních cenách k datu, ke kterému se rozvaha vztahuje. Závazky z vkladů a úvěry se vykazují ve výši zůstatku jistiny ke konci čtvrtletí.

5. Vysvětlivky

Národní centrální banky poskytují ECB vysvětlivky, v nichž uvedou zdroje údajů, systémy shromažďování údajů, postup sestavování statistiky, právní rámec, odchylky od pokynů ECB k vykazování a soubor zpravodajských jednotek. Národní centrální banky poskytují vysvětlivky významných revizí a zejména přerušení historických řad.

▼M2

Článek 26a

Statistika pojišťovacích společností

1. Rozsah vykazování

a) Obecně

Národní centrální banky vykazují statistické informace o aktivech a pasivech pojišťovacích společností, jakož i informace o pojistném, pojistných plněních a provizích v souladu s částí 23 přílohy II. Informace se poskytují za každý z těchto druhů pojišťovacích společností: životní, neživotní, kompozitní a zajišťovací. Tyto požadavky zahrnují stavy aktiv a pasiv pojišťovacích společností ke konci čtvrtletí a čtvrtletní úpravy toků, jakož i roční informace o pojistném, pojistných plněních a provizích.

Země, které mají k dispozici doplňující informace, včetně informací, které se zakládají na nejlepších odhadech, předávají tyto informace jako doplňkové (memo) položky v souladu s částí 23 přílohy II.

b) Úpravy toků

Národní centrální banky vykazují ECB samostatné údaje o úpravách z přecenění (zahrnující jak změny cen, tak změny směnných kurzů) a o úpravách z reklasifikací tak, jak je stanoveno v části 23 přílohy II a v souladu s přílohou IV.

Finanční transakce včetně úprav se odvozují v souladu s ESA 2010.

Národní centrální banky se mohou v důsledku odlišné vnitrostátní praxe od ESA 2010 odchýlit v souladu s nařízením (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50). Jsou-li k dispozici stavové údaje podle jednotlivých aktiv, lze úpravy z přecenění odvodit podle společné metody Eurosystému, tj. metody odvození toků uvedené v části 6 přílohy IV.

Přibližné hodnoty finančních transakcí týkajících se pasiv lze odvodit v souladu s částí 6 přílohy IV.

2. Periodicita vykazování a lhůty

Národní centrální banky vykazují ECB čtvrtletní údaje o pojišťovacích společnostech do konce pracovní doby 10. pracovního dne následujícího po uplynutí lhůty pro předání čtvrtletních údajů stanovené v článku 8 nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50). Pro přechodné období, které zahrnuje vykazování údajů za první tři čtvrtletí roku 2016, se tato lhůta prodlužuje do 30. pracovního dne následujícího po uplynutí výše uvedené lhůty, pokud jde o referenční období 1. čtvrtletí 2016, do 25. pracovního dne následujícího po uplynutí výše uvedené lhůty, pokud jde o referenční období 2. čtvrtletí 2016, a do 20. pracovního dne následujícího po uplynutí výše uvedené lhůty, pokud jde o referenční období 3. čtvrtletí 2016.

Národní centrální banky vykazují ECB roční údaje o pojišťovacích společnostech do konce pracovní doby 10. pracovního dne následujícího po uplynutí lhůty pro předání ročních údajů stanovené v článku 8 nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50).

Přesná data přenosů se národním centrálním bankám oznamují předem v podobě časového plánu vykazování, který ECB poskytne do září každého roku.

V rámci prvního vykazování čtvrtletních údajů o pojišťovacích společnostech ECB jsou národní centrální banky povinny předložit údaje o zůstatcích. Úpravy toků se předávají při vynaložení nejvyššího úsilí.

3. Postup při revizích

Pro revize čtvrtletních a ročních údajů platí tato obecná pravidla:

a) během řádného čtvrtletního cyklu zpracování statistiky, tj. za dané referenční období, od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 2 do dne, kdy jsou údaje zasílány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního čtvrtletí;

b) během řádného ročního období zpracování statistiky, tj. za daný referenční rok, od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 2 do dne, kdy jsou údaje zasílány zpět národním centrálním bankám, mohou národní centrální banky revidovat údaje, které se týkají předchozího referenčního roku;

c) mimo řádný cyklus zpracování statistiky mohou národní centrální banky rovněž revidovat údaje, které se týkají předchozích referenčních období.

4. Výjimky a přepočet údajů na 100 % pokrytí

Aby byla zajištěna kvalita statistiky pojišťovacích společností eurozóny, jsou národní centrální banky povinny, pokud udělí nejmenším pojišťovacím společnostem výjimky podle čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50), navýšit čtvrtletní údaje o pojišťovacích společnostech vykazované do ECB na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí.

Národní centrální banky mohou postup pro přepočet na 100 % pokrytí na základě údajů shromážděných v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50) zvolit za předpokladu, že jsou odhady založeny na odpovídajícím druhu pojišťovací společnosti (tj. životní, neživotní, zajišťovací, kompozitní).

Národní centrální banky jsou povinny též zajistit, aby údaje vykazované ECB za referenční čtvrtletí roku 2016 představovaly 100 % souboru zpravodajských jednotek. Národní centrální banky, které mají v úmyslu udělit výjimky nejmenším pojišťovacím společnostem podle čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50), shromažďují veškeré potřebné informace s cílem zajistit vysokou kvalitu údajů předávaných ECB. Národní centrální banky, které odvozují požadované údaje z údajů shromážděných pro účely dohledu na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ( 7 ), mohou za tímto účelem i) rozšířit rozsah shromažďovaných údajů o údaje pro počáteční den s referenčním datem 1. ledna 2016 (viz odstavec 5), ii) zvýšit pokrytí souboru zpravodajských jednotek v prvním referenčním čtvrtletí (prvních referenčních čtvrtletích), c) využít alternativní zdroje údajů, z nichž lze odvodit navyšované údaje stejně vysoké kvality.

5. Jednorázové vykazování za referenční období 4. čtvrtletí 2015

Národní centrální banky předají ECB údaje o stavech ke konci roku 2015 pro hlavní agregáty podle části 23 přílohy II, přičemž tyto údaje mohou v případě potřeby zahrnovat přibližné hodnoty. Za tímto účelem mohou národní centrální banky použít údaje vztahující se k 1. lednu 2016, které byly shromážděny pro účely dohledu na základě směrnice 2009/138/ES. Tyto údaje se ECB předávají spolu s údaji za 1. čtvrtletí 2016.

6. Odvození agregovaných údajů o cenných papírech

Národní centrální banky odvozují agregované čtvrtletní údaje o aktivech a pasivech za každý druh pojišťovací společnosti v souladu s tabulkami 2a a 2b v části 23 přílohy II takto:

a) V případě cenných papírů s kódy ISIN přiřazují národní centrální banky informace poskytnuté podle jednotlivých cenných papírů k informacím z centralizované databáze cenných papírů, která je referenční databází. Takto přiřazené informace podle jednotlivých cenných papírů se použijí k sestavení hodnoty aktiv a pasiv v eurech a k odvození potřebných členění pro každý jednotlivý cenný papír držený nebo vydaný pojišťovací společností. Nelze-li identifikační kódy cenných papírů nalézt v centralizované databázi cenných papírů nebo nejsou-li informace potřebné k sestavení aktiv a pasiv podle tabulek 2a a 2b části 23 přílohy II z centralizované databáze cenných papírů dostupné, národní centrální banky chybějící údaje odhadnou.

b) Národní centrální banky agregují údaje o cenných papírech odvozené podle písmene a) a přičtou je k informacím vykázaným za cenné papíry bez kódů ISIN s cílem sestavit agregáty za: i) dluhové cenné papíry v členění podle splatnosti (původní a zbytkové) a protistran (sektoru a rezidentské příslušnosti); ii) akcie a ostatní účasti v členění podle nástrojů a protistran (sektoru a rezidentské příslušnosti) a iii) akcie/podílové listy investičních fondů v členění podle druhu investičního fondu a rezidentské příslušnosti protistrany.

7. Členění držby akcií/podílových listů investičních fondů podle hlavního investičního cíle

Národní centrální banky předávají ECB nejlepší odhady týkající se držby akcií/podílových listů investičních fondů pojišťovacími společnostmi v členění podle hlavního investičního cíle (tj. dluhopisové fondy, akciové fondy, smíšené fondy, fondy nemovitostí, hedgeové fondy a jiné fondy). Tyto údaje mohou být odvozeny přiřazením informací, které byly poskytnuty podle jednotlivých cenných papírů v souladu s nařízením (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50), k informacím získaným z centralizované databáze cenných papírů, která je referenční databází.

Nelze-li držené akcie/podílové listy investičních fondů nalézt v centralizované databázi cenných papírů, národní centrální banky chybějící údaje odhadnou nebo údaje odvodí za použití alternativních zdrojů.

Jako přechodné opatření mohou národní centrální banky tyto údaje ECB poprvé předat při předání údajů za 2. čtvrtletí 2016, přičemž zahrnou též údaje za 1. čtvrtletí 2016.

8. Odhad čtvrtletních údajů o technických rezervách neživotního pojištění

V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50) shromažďují národní centrální banky jednou ročně údaje o technických rezervách neživotního pojištění v členění podle druhu pojištění a zeměpisné oblasti. Národní centrální banky předávají ECB čtvrtletní údaje, které mohou být odhadnuty na základě údajů shromažďovaných s roční periodicitou.

9. Metody oceňování a/nebo účetní pravidla

Pravidla oceňování a/nebo účetní pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50) se použijí i v případech, kdy národní centrální banky vykazují údaje o pojišťovacích společnostech do ECB.

10. Vysvětlivky

Národní centrální banky předkládají vysvětlivky, ve kterých uvedou důvody významných revizí a revizí provedených mimo řádný cyklus zpracování statistiky v souladu s čl. 26a odst. 3 písm. c). Kromě toho poskytují národní centrální banky ECB vysvětlivky k úpravám z reklasifikací.

11. Metoda sestavování

Národní centrální banky mohou shromažďovat údaje od všech pojišťovacích společností, které jsou rezidenty v dané zemi („metoda hostitelské země“), v souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50), nebo mohou údaje požadované pro účely ESCB odvodit z údajů, které byly shromážděny pro účely dohledu na základě směrnice 2009/138/ES, v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1374/2014 (ECB/2014/50) („metoda domovské země“).

Údaje předávané ECB v souladu s těmito obecnými zásadami představují v zásadě metodu hostitelské země. Národní centrální banky, které údaje požadované pro účely ESCB odvozují z údajů shromážděných pro účely dohledu, však mohou předat údaje v souladu s metodou domovské země, pokud se rozdíl mezi údaji na základě metody hostitelské země a metody domovské země nepovažuje za podstatný.

Zda je rozdíl mezi metodou hostitelské země a metodou domovské země podstatný či nikoli, se posuzuje na základě údajů o pojistném, které se vykazují v souladu s tabulkou 3 části 23 přílohy II těchto obecných zásad. V návaznosti na toto posouzení stanoví ECB v úzké spolupráci s národními centrálními bankami metodu, která se použije, pokud jde o předání údajů na základě metody hostitelské země Evropské centrální bance. Do doby, než bude tato metoda stanovena, nejsou centrální národní banky povinny své údaje upravovat.

Národní centrální banky, které chtějí své údaje upravit, mohou dobrovolně a při vynaložení nejvyššího úsilí odvodit údaje na základě metody hostitelské země z údajů, které byly shromážděny v souladu s metodou domovské země. Za tímto účelem mohou dotčené národní centrální banky navazovat dvoustranné kontakty a mohou si vyměňovat údaje.

▼B

Článek 27

Ověřování

Aniž jsou dotčena práva ECB na ověřování zakotvená v nařízení (ES) č. 2533/98 a nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), národní centrální banky sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost statistických informací, které jsou ECB poskytovány.

Článek 28

Standardy přenosu

Pro elektronický přenos statistických informací, které ECB požaduje, používají národní centrální banky ESCB-Net, který poskytuje ESCB. Formát statistických zpráv vytvořený pro tuto elektronickou výměnu statistických informací je standardním formátem, který schválil Výbor pro statistiku. Tento požadavek nebrání tomu, aby s předchozím souhlasem ECB byly použity jako náhradní řešení jakékoli jiné prostředky přenosu statistických informací.

Článek 29

Zjednodušený postup provádění změn

S přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro statistiku je Výkonná rada ECB oprávněna provádět jakékoli technické změny příloh těchto obecných zásad, pokud tyto změny nemění základní koncepční rámec ani neovlivňují zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.

Článek 30

Zveřejnění

Národní centrální banky nezveřejní národní příspěvky do měsíčních měnových agregátů eurozóny a jejich protipoložek, dokud tyto agregáty nezveřejní ECB. Pokud národní centrální banky takové údaje zveřejní, musí být shodné s údaji, kterými přispěly do posledních zveřejněných agregátů eurozóny. Pokud národní centrální banky reprodukují agregáty eurozóny, které zveřejnila ECB, musí je reprodukovat věrně.

Článek 31

Zrušení

Obecné zásady ECB/2007/9 se zrušují.

Článek 32

Nabytí účinku a provedení

Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám členských států eurozóny. Národní centrální banky členských států eurozóny postupují podle článků 11, 12, 13 a 16 ode dne oznámení, podle článku 26 od 1. ledna 2016 a podle ostatních ustanovení těchto obecných zásad od 1. ledna 2015.

Do 31. prosince 2018 předloží Výkonná rada s přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro statistiku ve spolupráci s jinými příslušnými výbory Radě guvernérů zprávu, která se týká a) potřeby integrace zpravodajských požadavků v oblasti statistiky platebního styku ve smyslu článku 18 se zpravodajskými požadavky vymezenými v nařízení (EU) č. 1409/2013 o statistice platebního styku (ECB/2013/43), jakož i možné lhůty pro integraci těchto požadavků, a b) možného dopadu nového vývoje, pokud se týká shromažďování pojistné statistiky ze strany ESCB, na zpravodajské požadavky v oblasti statistiky penzijních fondů ve smyslu článku 26.

Článek 33

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny národním centrálním bankám členských států eurozóny.









PŘÍLOHA I

Kontrola shody mezi účetními a statistickými údaji, pokud jde o rozvahy národních centrálních bank/ECB

ČÁST 1

Popis měsíčních kontrol shody







Kontrola č. Statistická položka rozvahy národní centrální banky/ECB Vztah Účetní položka Pasiva 1 Emitované oběživo >= Tato statistická kategorie by měla mírně převyšovat účetní kategorii, neboť pouze do sta