02014R0906 — CS — 17.04.2022 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:

Opraveno:

▼B

▼C1

Nařízení komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014

ze dne 11. března 2014,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o výdaje na veřejnou intervenci

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví podmínky a pravidla pro financování výdajů na intervenční opatření související s veřejným skladováním z Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“).

Článek 2

Intervenční opatření v podobě veřejného skladování

Intervenční opatření v podobě veřejného skladování mohou zahrnovat operace v souvislosti s nákupem, skladováním, dopravou a převodem zásob, jakož i prodejem a jiným způsobem odbytu zemědělských produktů za podmínek stanovených použitelnými právními předpisy v odvětví zemědělství a tímto nařízením.

Článek 3

Financování intervenčních výdajů vzniklých v rámci operací veřejného skladování

c)

c)

Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla a rozhodné činitele stanovené v přílohách tohoto nařízení nebo v zemědělských právních předpisech, pro členské státy, jejichž měnou není euro, platí, že výdaje podle odst. 1 písm. b) a c) tohoto článku, které se vypočítají na základě částek stanovených v eurech, a výdaje nebo příjmy uskutečněné v národní měně podle tohoto nařízení se převádějí na národní měnu nebo na euro na základě posledního směnného kurzu stanoveného Evropskou centrální bankou před účetním obdobím, během něhož se operace zapisují na účty platební agentury.

Pro účely tohoto nařízení se účetním obdobím rozumí období uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014.

Článek 4

Ocenění operací týkajících se veřejného skladování

c)

c)

V případech a situacích uvedených v příloze VI a v bodě 2 písm. a) a c) přílohy VII se však k přirážkám, bonifikacím, srážkám, procentním podílům a koeficientům nepřihlíží.

Hodnota produktů znehodnocených nebo zničených buď v důsledku přírodních katastrof, nebo příliš dlouhého skladování, jak je uvedeno v bodě 2 přílohy VII tohoto nařízení, se určí prováděcím aktem Komise. Tento akt se přijme v souladu s přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Pokud se intervenční produkty převádí z jednoho členského státu do druhého, dodavatelský členský stát zaznamená doručený produkt v účtech jako nulovou položku a členský stát určení jej zaznamená jako příjem v měsíci odeslání, přičemž použije cenu vypočítanou v souladu s prvním pododstavcem.

Náklady placené nebo účtované při nákupu produktů za hmotné operace uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. c) v souladu s právními předpisy Unie se zanášejí na účet jako výdaje nebo příjmy vztahující se k technickým nákladům, a to odděleně od nákupní ceny.

Na finančních účtech uvedených v čl. 3 odst. 3 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 se množství produktů, která se nacházejí na skladě na konci účetního období a která se mají převést do následujícího účetního období, ocení průměrnou účetní hodnotou (převodní cenou), která se určí v měsíčním účetnictví z posledního měsíce účetního období.

Pokud však jsou v okamžiku fyzického vyskladnění produktů splněny podmínky pro uplatnění písm. b) přílohy VI, vyskladnění zboží se předem zkonzultuje s Komisí.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

PŘÍLOHA I

VÝPOČET SAZEB PRO NÁHRADU FINANČNÍCH NÁKLADŮ

(čl. 3 odst. 1 písm. a))

I. POUŽITELNÉ ÚROKOVÉ SAZBY

▼M1

▼C1

2. ►M1 Za účelem stanovení použitelných úrokových sazeb sdělují členské státy Komisi na její žádost průměrnou úrokovou sazbu, kterou reálně využívaly v průběhu referenčního období uvedeného v bodě 1, a to v nejzazší lhůtě stanovené v uvedené žádosti. Pro toto sdělení se použije formulář, který členským státům poskytne Komise. ◄

Pokud členský stát toto sdělení nezašle v podobě a ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci, považuje se průměrná úroková sazba využívaná uvedeným členským státem za 0 %.

V případě, kdy členský stát prohlásí, že nezaznamenal žádné úrokové náklady, protože neměl v době referenčního období ve veřejném skladování zemědělské produkty, stanoví Komise uvedenou sazbu na základě průměrných referenčních úrokových sazeb během referenčního období uvedeného v prvním odstavci tohoto bodu s navýšením o jeden procentní bod. Tyto referenční úrokové sazby jsou:

▼M1

▼C2

Pokud nejsou k dispozici referenční úrokové sazby nebo sazby Euribor uvedené v bodě 1 pro celé referenční období, použijí se sazby, které pro toto období k dispozici jsou.

▼C1

▼M1

Úrokové sazby stanovené v prováděcím nařízení Komise přijatém na základě čl. 20 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 se zaokrouhlí na jedno desetinné místo.

▼M1

4. Prováděcí nařízení Komise, kterým se stanoví úroková sazba, uvedené v bodě 3 druhém pododstavci zůstává použitelné až do okamžiku, kdy je zrušeno dalším prováděcím nařízením Komise, kterým se stanoví nová úroková sazba.

▼C1

II. VÝPOČET FINANČNÍCH NÁKLADŮ

Průměrná hodnota tuny produktu se vypočítá tak, že se součet hodnot produktů uskladněných k prvnímu dni účetního období a produktů nakoupených v průběhu tohoto období vydělí součtem množství produktů uskladněných k prvnímu dni účetního období a množství produktů nakoupených v průběhu tohoto období.

Průměrný stav zásob v účetním období se vypočítá tak, že se součet zásob na začátku každého měsíce a zásob na konci každého měsíce vydělí číslem, které se rovná dvojnásobku počtu měsíců účetního období.

kde:

Pro účely tohoto výpočtu se za lhůtu pro platbu považuje minimální lhůta uvedená v pravidlech, přičemž za jeden měsíc se považuje 30 dnů. Jakákoli část měsíce delší než 15 dnů se považuje za celý měsíc; jakákoli část měsíce v délce 15 dnů nebo kratší se pro výpočet nebere v úvahu.

Jestliže výpočet průměrného stavu zásob na konci účetního období vykazuje po odpočtu uvedeném v prvním pododstavci negativní výsledek, tato částka se odečte od průměrného stavu zásob vypočítaného pro další účetní období.

III. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ, ZA NĚŽ ODPOVÍDAJÍ PLATEBNÍ AGENTURY

kde:

počet dnů od obdržení platby do vyskladnění produktu snížený o 30 dnů,

kde:

počet dnů, které uplynuly od vyskladnění produktu do obdržení platby, snížený o 30 dnů,

3. Finanční náklady uvedené v odstavcích 1 a 2 se na konci každého účetního období zaúčtují do daného zemědělského rozpočtového roku za počet dnů, které připadnou až do tohoto data, a zbývající část se zaúčtuje do nového účetního období.