1997R0894 — CS — 01.01.2000 — 002.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 894/97

ze dne 29. dubna 1997

o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu ( 1 ), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ( 2 ), (1) vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 3094/86 ze dne 7. října 1986 některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ( 3 ) bylo opakovaně a podstatně změněno; že by z důvodu jasnosti a účelnosti mělo být uvedené nařízení kodifikováno; (2) vzhledem k tomu, že musejí být přesně vymezena technická opatření pro zachování zdrojů týkající se, mimo jiné, velikosti ok sítí, míry vedlejších úlovků, povolené velikosti ryb a omezení rybolovu v některých oblastech nebo v některých obdobích a nebo některých zařízení, aby se zajistila ochrana mořských biologických zdrojů, jakož i vyvážené využívání rybolovných zdrojů v souladu se zájmy rybářů i spotřebitelů; (3) vzhledem k tomu, že by se mělo dosáhnout rovnováhy mezi přizpůsobením technických opatření rozmanitostem lovišť a potřebou jednotnosti pravidel, která usnadní jejich uplatňování; (4) vzhledem k tomu, že by se měly do tohoto nařízení zahrnout pravidla řídící rybolovné činnosti ve Skagerraku a Kattegatu dohodnuté mezi Společenstvím, Norskem a Švédskem; že, s ohledem na vědecká stanoviska, je proto nutné stanovit sezónní omezení určitých činností ve Skagerraku a Kattegatu; (5) vzhledem k tomu, že opatření pro řízení rybolovu v Baltském moři musejí být přijata v Mezinárodní komisi pro rybolov v Baltském moři; (6) vzhledem k tomu, že stávající rozsah výmětů představuje nepřijatelné plýtvání; že zákaz rybolovu, při kterém se používají nedostatečně selektivní techniky nebo rybolovu v oblastech se zvýšeným výskytem nedospělých jedinců, jakož i zvětšení velikosti ok sítí a zákaz zařízení vedoucích k výmětům, představuje první kroky vedoucí k trvalému odstranění postupů, které nejsou v souladu se zachováním a řádným užíváním zdrojů; že je nutné zavést celistvý systém pro řízení a využívání, které povede ke snížení výmětů na minimum; (7) vzhledem k tomu, že by se měl přesně vymezit cílený rybolov některých druhů ryb i vedlejší úlovky a chráněné druhy; (8) vzhledem k tomu, že četné pokusy prokázaly, že používání dílců se čtvercovými oky v horní části vlečné sítě může podstatnou měrou přispět ke snížení úlovků podměrečných ryb; (9) vzhledem k tomu, že rybolov k průmyslovým účelům je stálou činností a že proto i podmínky platné pro výlovy musejí být ustálené; (10) vzhledem k tomu, že odlov některých druhů určených ke zpracování na moučku nebo olej se může provádět sítěmi o velikosti ok povolených odchylkou, pokud tyto odlovy nemají nepříznivý vliv na ostatní populace druhů žijících při dně, zejména na tresku obecnou a tresku jednoskvrnnou; (11) vzhledem k tomu, že vzrůstá snaha používat stále menší velikosti ok pro nástrahové tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě, což se projevuje ve zvýšené míře úmrtnosti nedospělých jedinců druhů z dotčených lovišť; (12) vzhledem k tomu, že tato snaha musí být zastavena a že velikosti ok používána pro pasivní zařízení, jako jsou nástrahové tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě, musejí být navrženy tak, aby se dosáhlo selektivního odlovu cílových druhů nebo skupin cílových druhů; (13) vzhledem k tomu, že biologické parametry dotčených druhů se liší podle zeměpisných oblastí; že tyto rozdíly opravňují k uplatňování odlišných opatření v těchto oblastech; (14) vzhledem k tomu, že musí být stanoveno dostatečně dlouhé přechodné období, ve kterém budou mít rybáři čas přizpůsobit stávající lovná zařízení novým požadavkům; (15) vzhledem k tomu, že by se měl přesně vymezit způsob, jakým se bude měřit velikost korýšů a měkkýšů; (16) vzhledem k tomu, že by se měla přesně vymezit pravidla pro rybolov ve dvanáctimílové pobřežní oblasti a že tato pravidla musejí být vynutitelná; (17) vzhledem k tomu, že by se měly chránit oblasti, která jsou místem reprodukce v pobřežních oblastech členských států, s ohledem na zvláštní biologické podmínky v těchto různých oblastech; (18) vzhledem k tomu, ženeselektivní používání košelkových nevodů na hejna tuňákovitých a jiných druhů ryb, které se vyskytují společně nebo v blízkosti mořských savců, může mít za následek zbytečný odlov nebo smrt těchto savců; (19) vzhledem k tomu, že rybolov pomocí košelkových nevodů je účinnou metodou umožňující lovit pouze vyhledávané cílové druhy, je-li řádně a odpovědným způsobem veden a že tedy nepředstavuje nebezpečí pro zachování mořských savců; (20) vzhledem k tomu, že Valné shromáždění Spojených národů přijalo dne 22. prosince 1989 usnesení č. 44/255 o rybolovu pomocí velkých unášených pelagických tenatových sítí a jeho vlivu na biologické zdroje oceánů a moří; (21) vzhledem k tomu, že rozhodnutím 82/72/EHS ( 4 ) Rada schválila Úmluvu o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva); (22) vzhledem k tomu, že Společenství podepsalo Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, která zavazuje všechny členy mezinárodního společenství ke spolupráci při zachovávání a řízení biologických zdrojů volného moře; (23) vzhledem k tomu, že nekontrolovaný rozmach a nárůst rybolovných činností s unášenými tenatovými sítěmi mohou působit nepříznivě pokud jde o nárůst intenzity rybolovu a vedlejších úlovků druhů, které nejsou cílovými druhy; že by se proto měly rybolovné činnosti s těmito sítěmi upravit předpisem; (24) vzhledem k tomu, že s cílem nebránit vědeckému výzkumu, by se toto nařízení nemělo vztahovat na činnosti, které si takový výzkum i náhodně vyžaduje; (25) vzhledem k tomu, že, pokud je vážně ohroženo zachování zdrojů, by měly být členské státy oprávněny přijmout příslušná prozatímní opatření; (26) vzhledem k tomu, že by se mělo zabránit tomu, aby doplňují vnitrostátní opatření, která mají vyloženě místní povahu, nebyla zrušena nebo narušena přijetím tohoto nařízení; (27) vzhledem k tomu, že z tohoto důvodu mohou být takováto opatření zachována nebo přijata; přezkoumá-li Komise jejich slučitelnost s právními předpisy Společenství a soulad se společnou rybářskou politikou; (28) vzhledem k tomu, že toto nařízení se uplatňuje aniž jsou dotčena některá vnitrostátní opatření, která přesahují minimální požadavky stanovené tímto nařízením; (29) vzhledem k tomu, že může být nutné přijmout nová opatření na zachování a prováděcí pravidla k tomuto nařízení; že tato opatření a pravidla se stanoví postupem podle článku 18 nařízení Rady (EHS) č. 3760/92 ze dne 20. prosince 1992 o zavedení režimu Společenství pro rybolov a akvakulturu ( 5 ), PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







▼M1 —————

▼B







HLAVA I

SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽITÍ

▼M1 —————

▼B







HLAVA II

MINIMÁLNÍ VELIKOST RYB, KORÝŠŮ A MĚKKÝŠŮ

▼M1 —————

▼B







HLAVA III

ZÁKAZ RYBOLOVU

▼M1 —————

▼B







HLAVA IV

OMEZENÍ URČITÝCH DRUHŮ RYBOLOVU

▼M1 —————

▼M2

Článek 11

Žádné plavidlo nesmí mít na palubě nebo používat k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí, jejichž jednotlivá nebo celková délka je vyšší než 2,5 km.

Článek 11a

1. Od 1. ledna 2002 se všem plavidlům zakazuje mít na palubě nebo používat k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí určených k odlovu druhů uvedených v příloze VIII.

2. Od 1. ledna 2002 je zakázáno vykládat druhy uvedené v příloze VIII, které byly odloveny do unášených tenatových sítí.

3. Do 31. prosince 2001 může mít rybářské plavidlo na palubě nebo používat k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1 poté, co obdrží povolení vydané příslušnými orgány členského státu vlajky. V roce 1998 maximální počet plavidel, kterým členský stát může povolit, aby měly na palubě nebo používaly k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí, nesmí překročit 60 % rybářských plavidel, které používaly jednu nebo více unášených tenatových sítí v období od roku 1995 do roku 1997.

4. Členské státy každoročně k 30. dubnu předávají Komisi pro každý cílový druh seznam plavidel oprávněných k rybolovu unášenými tenatovými sítěmi podle odstavce 3; pro rok 1998 se však tyto údaje musejí předat nejpozději do 31. července 1998.

Článek 11b

1. Každé rybářské plavidlo, které používá jednu nebo více unášených tenatových sítí určených k odlovu druhů uvedených v příloze VIII, musí provádět rybolov za těchto podmínek:

— během rybolovné činnosti musí plavidlo na síť neustále vizuálně dohlížet,

— na každém konci sítě musejí být ukotveny plovoucí bóje s radarovými odražeči, aby mohla být kdykoli stanovena její poloha. Na bójích musejí být vyobrazena registrační písmeno/písmena a evidenční číslo plavidla, k němuž náležejí.

2. Velitel rybářského plavidla, které používá jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1, vede lodní deník, v němž musejí být zaznamenány den po dni tyto údaje:

— celková délka sítí na plavidle,

— celková délka sítí použitých při jednotlivých lovných operacích,

— množství jednotlivých druhů odlovených během jednotlivých operací, včetně vedlejších úlovků a množství vhozených zpět do moře, zejména kytovců, plazů a mořských ptáků,

— množství jednotlivých druhů uložených na palubě,

— časové a místní údaje o těchto úlovcích.

3. Každý velitel předloží podle odstavce 2 příslušným orgánům členského státu vykládky prohlášení udávající alespoň vyložená množství jednotlivých druhů a data a oblasti odlovu.

4. Velitel rybářského plavidla používajícího jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1, který chce použít místo vykládky v členském státu, oznámí příslušným orgánům dotčeného členského státu předpokládané místo vykládky a čas připlutí nejméně dvě hodiny před připlutím do přístavu.

5. Všechna rybářská plavidla používající jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1 musejí mít s sebou předběžné povolení k rybolovu vydané příslušnými orgány členského státu vlajky.

6. Pokud nebudou dodrženy povinnosti uvedené v článcích 11 a 11a, jakož i v tomto článku, uplatní příslušné orgány vůči dotčenému plavidlu vhodná opatření podle článku 31 nařízení (EHS) č. 2847/93.

Článek 11c

S výjimkou vod, na které se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu ( 6 ), a bez ohledu na čl. 1 odst. 1, se vztahují články 11, 11a a 11b na všechny vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států, a mimo tyto vody na všechna rybářská plavidla Společenství.

▼M1 —————

▼B







HLAVA V

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

▼M1 —————

▼B

Článek 18

Prováděcí pravidla k tomuto nařízení se stanoví postupem podle článku 18 nařízení (EHS) č. 3760/92.

Článek 19

Zrušuje se nařízení (EHS) č. 3094/86.

Odkazy na uvedené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII části A.

Článek 20

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Ustanovení čl. 2 odst. 10 a přílohy V a VI však vstupují v platnost dnem 31. prosince 1997.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

▼M1 —————

▼M2









PŘÍLOHA VIII

— Tuňák křídlatý : Thunnus alalunga

— Tuňák obecný : Thunnus thynnus

— Tuňák velkooký : Thunnus obesus

— Tuňák pruhovaný : Katsuwonus pelamis

— Pelamida obecná : Sarda sarda

— Tuňák žlutoploutvý : Thunnus albacares

— Tuňák atlantský : Thunnus atlanticus

— Tuňák (rod) : Euthynnus spp.

— Tuňák australský : Thunnus maccoyii

— Tuňák (rod) : Auxis spp.

— Pražma obecná : Brama rayi

— Plachetník nebo marlín : Tetrapturus spp.; Makaira spp.

— Plachetník (rod) : Istiophorus spp.

— : Mečoun obecný : Xiphias gladius

— Rohoretka(rod) : Scomberesox spp.; Cololabis spp.

— Zlak (rod) : Coryphaena spp.

— Žraloci : Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphymidae; Isuridae; Lamnidae

— Hlavonožci : všechny druhy.