ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(141)

Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
(16)

Z hlediska veřejného zdraví je nutné údaje dostupné v době registrace doplnit dodatečnými údaji o bezpečnosti humánních léčivých přípravků registrovaných podle nařízení (ES) č. 726/2004 a v některých případech i údaji o jejich účinnosti. Komise by proto měla být zmocněna uložit držiteli rozhodnutí o registraci povinnost provést poregistrační studie bezpečnosti a účinnosti. Mělo by být možné uložit tuto povinnost v okamžiku udělení registrace nebo později a její splnění by mělo být podmínkou registrace. Tyto studie by se měly zaměřovat na sběr údajů, které by umožnily posoudit bezpečnost a účinnost humánních léčivých přípravků v každodenní klinické praxi.
(12)

Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobná pravidla upravující seznamy rybolovných zdrojů, které mají být oznámeny, postupy oznamování a rušení týkající se předběžného oznámení o vplutí do přístavu a povolení k vykládce nebo překládce. Komise by měla být rovněž zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci, pokud jde o začlenění do práva Unie budoucích změn těch opatření systému, jež stanoví předmět určitých výslovně definovaných nepodstatných prvků tohoto nařízení a jež se v souladu s úmluvou stávají pro Unii závazné. Zvláště důležité je, aby Komise v průběhu příprav prováděla příslušné konzultace, a to i na úrovni odborníků.
(10)

Kromě toho by měla značná část produktů akvakultury dovážených z Indie projít povinnými zkouškami prováděnými členskými státy za účelem zjištění přítomnosti farmakologicky účinných látek definovaných v nařízení (ES) č. 470/2009, dříve než jsou tyto produkty uvedeny na trh. Výsledky těchto povinných zkoušek by měly poskytnout přesnější informace ohledně skutečné kontaminace produktů akvakultury pocházejících z Indie těmito rezidui. Provádění zkoušek by mělo rovněž odradit výrobce v Indii od nesprávného používání takových látek.
(7)

Opatření ATFM by měla vycházet ze zásad stanovených organizací ICAO a všechny strany v systému ATFM by se měly řídit pravidly, která zajišťují, aby kapacita řízení letového provozu byla užívána bezpečně a v co největší možné míře.
(3)

Rozhodnutí 2010/127/SZBP rovněž stanoví kontroly některých druhů nákladu pocházejícího z Eritreje nebo do ní směřujícího a v případě letadel a plavidel stanoví povinnost poskytovat před příjezdem a odjezdem dodatečné informace ohledně zboží, které je přiváženo do Unie nebo je z ní vyváženo. Tyto informace by měly být poskytnuty v souladu s ustanoveními o vstupních a výstupních souhrnných celních prohlášeních v nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství ( 2 ).
(7)

Při určování výše čistého zisku ECB, který má být převeden do všeobecného rezervního fondu podle článku 33.1 statutu ESCB, by měla Rada guvernérů mít na zřeteli, že část čistého zisku, která odpovídá příjmu z eurobankovek v oběhu a příjmu z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry, by měla být v plné výši rozdělena mezi národní centrální banky,
(22)

Tyto trhy by však neměly být považovány za nezávislé relevantní trhy pro účely tohoto rozhodnutí, jelikož zákazníci mohou přecházet z jedné podkategorie do druhé a jelikož ceny v rámci všech tří podkategorií jsou tržně orientované ( 22 ). Podle výroční zprávy AEEG z roku 2009 však na takzvaný „trh vlastní spotřeby“, který zahrnuje „službu zvýšené ochrany“ a „chráněnou službu“, připadá zhruba 36 % celého maloobchodního trhu. Podle stejné zprávy se navíc služba zvýšené ochrany vyznačuje velmi silnou přítomností (84,3 %) jednoho konkrétního dodavatele, který působí také na volném trhu. Podle italských orgánů jsou náklady na změnu dodavatele vnímány zákazníky jako vysoké a vnímané výhody změny dodavatele jsou považovány za nízké. To ve spojení s nízkými cenami v podkategorii služby zvýšené ochrany způsobuje novým operátorům velké obtíže při získávání dostatečné zákaznické základny v této podkategorii. To má v podstatě za následek konkurenční výhodu operátorů působících v podkategorii služby zvýšené ochrany, kteří působí rovněž na volném trhu, vzhledem k tomu, že zákazníci, kteří chtějí přejít od služby zvýšené ochrany na volný trh nebo naopak, tak činí, aniž by změnili dodavatele.
(2)

Diclazuril, číslo CAS 101831-37-2, byl v souladu se směrnicí 70/524/EHS povolen na dobu deseti let jako doplňková látka pro výkrm kuřat a kuřice do stáří 16 týdnů a krůty do stáří 12 týdnů nařízením Komise (ES) č. 2430/1999 ( 3 ). Uvedená doplňková látka byla v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 následně zapsána do registru Společenství pro doplňkové látky jako stávající produkt.
(1)

Podle článku 9a směrnice 2003/87/ES by se množství povolenek pro celou Unii mělo upravit tak, aby vyjadřovalo množství povolenek vydaných pro zařízení, která byla zahrnuta do systému EU pro obchodování s emisemi v období 2008–2012 podle čl. 24 odst. 1 směrnice 2003/87/ES. Množství povolenek pro celou Unii by rovněž mělo být upraveno s ohledem na zařízení, která provozují činnosti uvedené v příloze I dotyčné směrnice a která jsou zahrnuta do systému Unie pouze v období od roku 2013.
(5)

Systém ekoznačky EU je součástí politiky Společenství v oblasti udržitelné spotřeby a produkce, jejímž cílem je snížit nepříznivý dopad spotřeby a produkce na životní prostředí, zdraví, podnebí a přírodní zdroje. Tímto systémem mají být používáním ekoznačky EU propagovány produkty, které vykazují vysoký stupeň environmentálního profilu. Je proto vhodné vyžadovat, aby se kritéria, která produkty musí splňovat, chtějí-li obdržet ekoznačku EU, zakládala na nejlepším environmentálním profilu, jehož produkty na trhu Společenství dosáhly. Tato kritéria by měla být jasně srozumitelná a jednoduše použitelná a měla by být založena na vědeckých důkazech a zohledňovat nejnovější technologický vývoj. Tato kriteria by měla být tržně orientovaná a měla by se omezovat na nejvýznamnější dopady produktů na životní prostředí během celého jejich životního cyklu.
(1) Pouze u zásobníků se svařovanými vložkami. (2) a) V případě ocelových zásobníků či vložek viz odstavec 10.2 normy ISO 9809-1 nebo odstavec 10.2 normy ISO 9809-2, jak je to vhodné. b) V případě zásobníků z nerezové oceli viz odstavec 7.1.2.1 normy EN 1964-3. c) V případě vložek ze svařované nerezové oceli viz odstavec 8.4 normy EN 13322-2. d) V případě zásobníků či vložek z hliníkové slitiny viz odstavec 10.2 normy ISO 7866. e) V případě vložek ze svařované hliníkové slitiny viz odstavce 7.2.3 a 7.2.4 normy EN 12862. f) V případě nekovových vložek viz odstavec 4.1.1 části 2 přílohy IV. (3) a) V případě ocelových zásobníků či vložek viz odstavec 10.4 normy ISO 9809-1 nebo odstavec 10.4 normy ISO 9809-2, jak je to vhodné. b) V případě zásobníků z nerezové oceli viz odstavec 7.1.2.4 normy EN 1964-3. c) V případě vložek ze svařované nerezové oceli viz odstavec 8.6 normy EN 13322-2. (4) a) V případě vložek ze svařované nerezové oceli viz odstavec 8.5 normy EN 13322-2. b) V případě vložek ze svařované hliníkové slitiny viz odstavce 7.2.5, 7.2.6 a 7.2.7 normy EN 12862. (5) V případě vložek ze svařované nerezové oceli viz odstavec 8.7 normy EN 13322-2. (6) a) V případě zásobníků či vložek z hliníkové slitiny viz příloha A normy ISO 7866. b) V případě vložek z hliníkové slitiny viz příloha A normy EN 12862. (7) a) V případě zásobníků nebo vložek z hliníkové slitiny viz příloha B normy ISO 7866, avšak s vyloučením druhého odstavce bodu B.2. b) V případě vložek z hliníkové slitiny viz příloha B normy EN 12862, avšak s vyloučením odstavce B.2.2. (8) a) Tato zkouška se nepožaduje pro i) oceli vyhovující podmínkám odstavců 6.3 a 7.2.2 normy ISO 9809-1, ii) hliníkové slitiny vyhovující podmínkám odstavce 6.1 normy ISO 7866. b) U ostatních kovových zásobníků nebo vložek se slučitelnost materiálu, včetně svarů, s vodíkem prokazuje v souladu s ISO 11114-1 a ISO 11114-4 nebo oddílem 4.1.7, jak je to vhodné. c) U nekovových materiálů musí být prokázána slučitelnost s vodíkem.
(15)

Nařízení Komise (ES) č. 612/2009 ze dne 7. července 2009, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty ( 4 ), vyžaduje, aby v případech rozlišení sazby náhrady podle místa určení byla platba náhrady podmíněna zejména předložením důkazu, že byl produkt v nezměněném stavu vyvezen do třetí země nebo do jedné ze třetích zemí, pro něž se náhrada uplatňuje. Pokud jde o obiloviny, jediná náhrada, která je nižší než náhrada použitelná pro vývozy do třetích zemí jako celku, je náhrada pro vývozy do Švýcarska a Lichtenštejnska. Aby většina vývozů z Unie nebyla zdržována požadováním důkazu o dosažení místa určení, je třeba najít jiné prostředky, jimiž se ověří, že produkty, pro které je vyplácena náhrada použitelná pro všechny třetí země, nebyly do výše uvedených zemí vyvezeny. Proto by mělo být upuštěno od nutnosti předložení důkazu o dosažení místa určení, pokud je vývoz uskutečněn po moři. Osvědčení vypracovaná příslušnými orgány členských států, která dokládají, že produkty opustily celní území Unie po naložení na plavidlo vhodné pro námořní dopravu, jsou považována za poskytnutí dostatečné záruky.
(102)

Pákistánská vláda vyslovila nespokojenost se zamítnutím jejího závazku s ohledem na program celního skladu pro provádění zpracovatelských operací a zopakovala připomínky týkající se programu dlouhodobého financování vývozu s pevnou sazbou a programu konečné daně. Předložila rovněž nové rozhodnutí federálního finančního úřadu vydané dne 27. července 2010, v němž je stanoveno clo z dovozu PTA (suroviny používané při výrobě PET) ve výši 3 %, a tvrdila, že orgány jsou podle právních předpisů povinny přepočítat rozpětí subvence zjištěné u programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací. To bylo nutno zamítnout, jelikož neexistují žádné známky toho, že subvence nebude existovat i nadále. Pákistánská vláda tvrdí, že se subvence snížila. Podle pravidel programu celního skladu pro provádění zpracovatelských operací však lze vstupní materiály použít přinejmenším dva roky po dovozu. Jinými slovy, materiál, který byl dovezen do července 2010 (kdy celní sazba činila 7,5 %), lze použít až do července 2012. Orgány stanovily výši subvence na základě údajů týkajících se období šetření a v souladu s pravidly programu může dopad předchozí celní sazby přetrvávat až do roku 2012. V době konečného uložení cla tudíž jednoznačně existovalo subvencování. Clo je mimoto pouze jedním prvkem v souboru údajů, a (jak bylo prokázáno výše v 43. až 53. bodě odůvodnění) pokud by byla celní sazba nižší, mohl se zvýšit objem dovozu.
(9)

Rozdíl mezi hodnotou eurobankovek přidělených každé národní centrální bance v souladu s klíčem pro přidělování bankovek a hodnotou eurobankovek, které tato národní centrální banka uvede do oběhu, by měl vést k zůstatkům uvnitř Eurosystému. Jelikož ECB neuvádí eurobankovky do oběhu, měla by mít pohledávky uvnitř Eurosystému vůči národním centrálním bankám odpovídající hodnotě podílu eurobankovek, které vydává. Úročení těchto zůstatků uvnitř Eurosystému má dopad na stav příjmů národních centrálních bank, a podléhá proto rozhodnutí ECB/2010/23 ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro ( 4 ), které je založeno na článku 32 statutu ESCB.
(4)

Má se za to, že prostřednictvím uvedeného systému již lze v souladu s nařízením (ES) č. 792/2009 plnit některé oznamovací povinnosti, zejména ty, které jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 1518/2003 ze dne 28. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu vývozních licencí v odvětví vepřového masa ( 4 ), (ES) č. 596/2004 ze dne 30. března 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu vývozních licencí v odvětví vajec ( 5 ), (ES) č. 633/2004 ze dne 30. března 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu vývozních licencí v odvětví drůbežího masa ( 6 ), (ES) č. 1345/2005 ze dne 16. srpna 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim dovozních licencí v odvětví olivového oleje ( 7 ), (ES) č. 2014/2005 ze dne 9. prosince 2005 o vydávání licencí v rámci režimu pro dovoz banánů do Společenství pro banány propuštěné do volného oběhu s celní sazbou podle společného celního sazebníku ( 8 ), (ES) č. 239/2007 ze dne 6. března 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93, pokud jde o požadavky na komunikaci v odvětví banánů ( 9 ), (ES) č. 1299/2007 ze dne 6. listopadu 2007 o uznání seskupení producentů v odvětví chmele ( 10 ), (ES) č. 543/2008 ze dne 16. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro drůbeží maso ( 11 ), (ES) č. 589/2008 ze dne 23. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro vejce ( 12 ), (ES) č. 617/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro násadová vejce a kuřata chovné drůbeže ( 13 ) a (ES) č. 826/2008 ze dne 20. srpna 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro poskytování podpory soukromého skladování některých zemědělských produktů ( 14 ).
(5)

Seznam podniků a souvisejících množství látek by měl být založen na zprávách předložených členskými státy a upraven tak, aby Unie zůstala v mezích stanovených v čl. 8 odst. 4. Přidělování kvót pro úpravu by mělo být založeno na průměrné potřebě v období let 2005 až 2008. Výpočet jednotlivé průměrné poptávky by neměl zohledňovat roky, ve kterých dotčený podnik nepoužíval regulované látky jako technologická činidla. Mezní hodnoty jsou stanoveny ve výši 124 % jednotlivého průměru tak, aby byly zohledněny výkyvy roční poptávky a respektován celkový limit pro Unii.
(13)

Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo zdvojování úkolů v oblasti dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí. Toto nařízení by tedy mělo pro toto delegování stanovit jasný právní základ. Při respektování obecného pravidla, že delegování by mělo být povoleno, by členské státy měly mít současně možnost zavést zvláštní podmínky pro delegování povinností, například pokud jde o informování a oznamování postupů delegování. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí orgán pro bankovnictví nebo jiný než příslušný orgán dohledu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Na základě delegování povinností by měl mít orgán pro bankovnictví nebo vnitrostátní orgán dohledu (dále jen „pověřený orgán“) možnost rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem místo pověřujícího orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou, podle níž je dohledem pověřen ten orgán dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout příslušné opatření. Delegování povinností by bylo vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Pověřující orgán a ostatní příslušné orgány by měly rozhodnutí pověřeného orgánu uznat jako závazné, pokud pověřený orgán nepřekročil v rozhodnutí rámec svého pověření. Příslušné právní předpisy Unie by mohly dále stanovit zásady, jak lze delegovat povinnosti na základě dohody. Orgán pro bankovnictví by měl všemi možnými prostředky podporovat a sledovat uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu.

Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám. Orgán pro bankovnictví by také měl určovat a zveřejňovat osvědčené postupy týkající se delegování a dohod o delegování.
2.

Měření spotřeby v zapnutém stavu podle přílohy II bodu 1 a) Obecné podmínky: i) měření se provádí při okolní teplotě 23 °C +/– 5 °C, ii) měření se provádí za použití dynamického videosignálu nesoucího obsah vysílání a představujícího typický obsah televizního vysílání. Měří se průměrná hodnota spotřeby elektrické energie v průběhu deseti po sobě jdoucích minut, iii) měření se provádí poté, co byl televizní přijímač alespoň po dobu jedné hodiny ve vypnutém stavu, po čemž bezprostředně následovala alespoň jedna hodina v zapnutém stavu, a ukončí se nejpozději po třech hodinách zapnutého stavu. Příslušný videosignál musí být zobrazován během celé doby, kdy se televizní přijímač nachází v zapnutém stavu. V případě televizních přijímačů, u kterých je známo, že se ustálí během jedné hodiny, je možné tyto doby zkrátit, pokud lze prokázat, že se výsledné měření pohybuje v rozmezí 2 % výsledků, kterých by bylo jinak dosaženo při dodržení zde předepsaných dob, iv) měření se provádí s nejistotou rovnající se nejvýše 2 % při úrovni spolehlivosti 95 %, v) měření se provádí s inaktivovanou funkcí automatického řízení jasu, pokud je tato funkce k dispozici. Jestliže je funkce automatického řízení jasu k dispozici a nelze ji inaktivovat, provedou se měření při intenzitě světla vstupujícího přímo do čidla okolního světla 300 luxů nebo vyšší. b) Podmínky pro měření spotřeby elektrické energie televizních přijímačů v zapnutém stavu: i) televizory bez rychlé nabídky: spotřeba elektrické energie se měří při zapnutém stavu televizního přijímače, jak je dodáván výrobcem, to znamená, že ovládací prvky jasu televizního přijímače musí být v pozici nastavené výrobcem pro konečného uživatele, ii) televizory s rychlou nabídkou: spotřeba elektrické energie se měří v domácím režimu, iii) televizní monitory bez rychlé nabídky: televizní monitor musí být připojen k příslušnému tuneru. Spotřeba elektrické energie se měří při zapnutém stavu televizního přijímače, jak je dodáván výrobcem, to znamená, že ovládací prvky jasu televizního monitoru musí být v pozici nastavené výrobcem pro konečného uživatele. Spotřeba elektrické energie tuneru není pro měření spotřeby elektrické energie televizního monitoru v zapnutém stavu důležitá, iv) televizní monitory s rychlou nabídkou: televizní monitor musí být připojen k příslušnému tuneru. Spotřeba elektrické energie se měří v domácím režimu.
Delegování úkolů a povinností může být užitečným nástrojem pro fungování sítě orgánů dohledu, aby se předešlo zdvojování úkolů v oblasti dohledu, podporovala se spolupráce, a tím se optimalizoval proces dohledu a snížila se zátěž finančních institucí. Toto nařízení by tedy mělo pro toto delegování stanovit jasný právní základ. Při respektování obecného pravidla, že delegování by mělo být povoleno, by členské státy měly mít současně možnost zavést zvláštní podmínky pro delegování povinností, například pokud jde o informování a oznamování postupů delegování. Delegování úkolů znamená, že úkoly provádí orgán pro pojišťovnictví nebo jiný než příslušný orgán dohledu, zatímco odpovědnost za rozhodnutí v rámci dohledu zůstává orgánu, který úkol delegoval. Na základě delegování povinností by měl mít orgán pro pojišťovnictví nebo vnitrostátní orgán dohledu (dále jen „pověřený orgán“) možnost rozhodnout o určité záležitosti dohledu svým jménem místo orgánu pro pojištění nebo místo jiného vnitrostátního orgánu dohledu. Delegování by se mělo řídit zásadou, podle níž je dohledem pověřen ten orgán dohledu, který může v dané věci nejsnadněji přijmout příslušné opatření. Delegování povinností by bylo vhodné například z důvodu úspor z rozsahu, jednotnosti při dohledu nad skupinami a optimálního využití odborných znalostí vnitrostátních orgánů dohledu. Pověřující orgán a ostatní příslušné orgány by měly rozhodnutí pověřeného orgánu uznat jako závazné, pokud pověřený orgán nepřekročil rámec svého pověření. Příslušné právní předpisy Unie by mohly dále stanovit zásady, jak lze delegovat povinnosti na základě dohody.

Orgán pro pojišťovnictví by měl všemi možnými prostředky podporovat a sledovat uzavírání dohod o delegování mezi vnitrostátními orgány dohledu. Předem by měl být informován o plánovaných dohodách o delegování, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko. Kromě toho by měl centralizovat zveřejňování těchto dohod, aby se zajistila včasnost, transparentnost a dobrá dostupnost informací o dohodách všem dotčeným stranám. Orgán pro pojišťovnictví by také měl určovat a zveřejňovat osvědčené postupy týkající se delegování a dohod o delegování.
(7)

Komise by měla poskytnout prioritní seznam výrobků spojených se spotřebou energie, na které by se mohl vztahovat akt v přenesené pravomoci podle této směrnice. Tento seznam by mohl být zahrnut do pracovního plánu uvedeného ve směrnici 2009/125/ES.
2.2.3.1.

Systém ostřikování čelního skla se zcela naplní vodou a umístí na dobu nejméně čtyř hodin do prostředí o teplotě – 18 ± 3 °C, aby veškerá voda v systému ostřikování zmrzla. Systém se pak umístí do prostředí o teplotě 20 ± 2 °C, dokud led úplně neroztaje, avšak v žádném případě ne déle než na čtyři hodiny. Tento cyklus zamrznutí a roztání se opakuje šestkrát. Nakonec, jakmile se systém ostřikování čelního skla umístí do prostředí o teplotě 20 ± 2 °C a led se zcela rozpustí, přestože se voda na tuto teplotu neustálila, ověří se funkceschopnost systému ostřikovače čelního skla uvedením systému v činnost podle bodů 2.2.1.1. až 2.2.1.2.
(1) Lomítkem „/“ jsou naznačeny alternativní trasy. V souladu s prioritními projekty TEN-T by atlantský a středomořský koridor měl být v budoucnu doplněn nákladní železniční tratí Sines/Algésiras-Madrid-Paris, která projíždí přes střední Pyreneje nízko položeným tunelem.

(+) Trasy označené znakem + se zařadí do příslušných koridorů nejpozději do tří let od data zřízení uvedeného v této tabulce. Stávající struktury uvedené v článku 8 a čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení se upraví v souvislosti se zapojením dalších členských států a provozovatelů infrastruktur do příslušných koridorů. Tato zařazení budou vycházet ze studií trhu a zohlední aspekty stávající osobní a nákladní dopravy v souladu s čl. 14 odst. 3 tohoto nařízení.

(3) Trasy označené znakem * se zařadí do příslušných koridorů nejpozději do pěti let od data zřízení uvedeného v této tabulce. Stávající struktury uvedené v článku 8 a čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení se upraví v souvislosti se zapojením dalších členských států a provozovatelů infrastruktur do příslušných koridorů. Tato zařazení budou vycházet ze studií trhu a zohlední aspekt související se stávající osobní a nákladní dopravou v souladu s čl. 14 odst. 3 tohoto nařízení.

(°) Do vybudování tratě Rail Baltica s nominálním rozchodem kolejí 1 435 mm se při zřízení a provozování tohoto koridoru zohlední specifické rysy jednotlivých systémů rozchodu kolejí.

(‡) Zřízení tohoto koridoru bude vycházet ze studií trhu a zohlední aspekty související se stávající osobní a nákladní dopravou v souladu s čl. 14 odst. 3 tohoto nařízení. Úsek „Čierna nad Tisou (slovensko-ukrajinská hranice)-Košice-Žilina-Horní Lideč-Praha“ se zřídí do 10. listopadu 2013.