1999D1419 — CS — 01.05.2004 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1419/1999/ES

ze dne 25. května 1999

o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019







EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 151 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), s ohledem na stanovisko Výboru regionů ( 2 ), v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ( 3 ), (1) vzhledem k tomu, že po celou svou historii byla Evropa místem neobyčejně plodného a různorodého uměleckého vývoje; že městský život hrál zásadní úlohu při vytváření a působení evropských kultur; (2) vzhledem k tomu, že článek 151 Smlouvy uděluje Společenství pravomoc v kulturní oblasti; že všechny akce Společenství za účelem podpory kulturních činností by měly být prováděny na tomto právním základě v souladu s cíli a prostředky udělenými Společenstvím ve Smlouvě; (3) vzhledem k tomu, že ministři odpovídající za kulturní záležitosti na zasedání v Radě, přijali dne 13. června 1985 usnesení o každoroční organizaci projektu „Evropské město kultury“ ( 4 ), jejímž hlavním cílem je zpřístupnit evropské veřejnosti některé kulturní aspekty dotčeného města, regionu nebo země, projekt, pro který Společenství poskytlo finanční podporu; (4) vzhledem k tomu, že studie výsledků dosažených Evropskými městy kultury ukazuje, že projekt má pozitivní vliv, pokud jde o ohlas ve sdělovacích prostředcích, o kulturní a turistický rozvoj a o poznání významu výběru jejich města obyvateli; (5) vzhledem k tomu, že tyto pozitivní dopady neměly nicméně výsledky přesahující dobu trvání samotného projektu a že by se měla pozornost veřejných činitelů rozhodujících ve vybraných městech, i když je jejich pravomoc rozhodovat o obsahu vlastního projektu nesporná, obrátit k potřebě začlenit kulturní projekt do dynamického střednědobého procesu; (6) vzhledem k významu tohoto podnětu jak pro posílení místní a regionální identity, tak pro podporu evropské integrace; (7) vzhledem k tomu, že v diskusi, která předcházela vydání stanoviska ze dne 7. dubna 1995 ( 5 ) k programu Kaleidoskop zřízenému rozhodnutím č. 719/96/ES ( 6 ), požádal Evropský parlament Komisi, aby předložila konkrétní program pro „Evropské město kultury“ po roce 2000 založený na článku 151 Smlouvy; (8) vzhledem k tomu, že by měl být zaveden s ohledem na význam a vliv projektu „Evropské město kultury“ rotační systém jmenování, který umožní každému členskému státu, aby v pravidelných intervalech vybral jedno své město; že nejlepším prostředkem pro zavedení předpověditelného, stálého a průhledného rotačního systému je jednorázové rozhodnutí, kterým se přijímá pořadí, v němž budou členské státy projekt pořádat; (9) vzhledem k tomu, že by Rada měla jmenovat „Evropská hlavní města kultury“ s ohledem na velký symbolický význam takového jmenování v členských státech; (10) vzhledem k tomu, že podnět Společenství na podporu „Evropského města kultury“ musí vyhovovat vymezeným cílům a využívat prostředků stanovených ve Smlouvě; (11) vzhledem k tomu, že Společenství až dosud přispívalo na projekt „Evropské město kultury“ a „Evropský kulturní měsíc“ v rámci programu Kaleidoskop, který v roce 1999 vyprší; (12) vzhledem k tomu, že dne 22. září 1997 Rada přijala rozhodnutí o kulturní budoucnosti v Evropě ( 7 ), ve kterém žádá Komisi, v souladu s článkem 208 Smlouvy, aby do května 1998 předložila návrhy na vypracování a financování jednotného kulturního programu, do kterého bude začleněna akce „Evropské hlavní město kultury“; ▼M1 (12a) vzhledem k tomu, že je třeba přihlédnout k finančním dopadům tohoto rozhodnutí tak, aby bylo zajištěno dostatečné a vhodné financování Společenstvím pro jmenování dvou Evropských hlavních měst kultury; ▼B (13) vzhledem k tomu, že Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě sdělení o prvním rámcovém programu Evropského společenství na podporu kultury včetně návrhu rozhodnutí o vypracování jednotného nástroje pro plánování a financování kulturní spolupráce, ROZHODLY TAKTO:







Článek 1

Zavádí se akce Společenství nazvaná „Evropské hlavní město kultury“. Jejím cílem je zhodnotit bohatství, rozmanitost a společné charakteristické rysy evropské kultury a podporovat větší vzájemné poznání mezi evropskými občany.

Článek 2

▼M1

1. Města v členských státech jsou jmenována Evropským hlavním městem kultury v pořadí stanoveném na seznamu v příloze I. Až do roku 2008 včetně se jmenování vztahuje na jedno město členského státu uvedeného v seznamu. Počínaje rokem 2009 se jmenování vztahuje na jedno město z každého členského státu uvedeného v seznamu. Časové pořadí uvedené v příloze I lze změnit vzájemnou dohodou mezi dotčenými členskými státy. Jednotlivé členské státy předloží své návrhy na jedno či více měst Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů. Návrh se předloží nejpozději čtyři roky před začátkem konání dotyčného projektu, případně společně s doporučením dotčeného členského státu.

▼B

2. Komise každý rok sestaví porotu, která vydá zprávu o navrženém městu nebo městech posuzovaných v závislosti na cílech a charakteristikám této akce. Porota je složena ze sedmi nezávislých významných osobností, které jsou odborníky v oblasti kultury, z nichž dva jmenuje Evropský parlament, dva Rada, dva Komise a jednoho Výbor regionů. Porota předkládá svou zprávu Komisi, Evropskému parlamentu a Radě.

3. Evropský parlament může zaslat Komisi stanovisko o navrženém městu nebo navržených městech ve lhůtě tří měsíců od obdržení zprávy. Rada jednající na základě doporučení Komise vypracovaném s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu a na zprávu poroty úředně jmenuje město „Evropským hlavním městem kultury“ na rok, pro který bylo navrženo.

Článek 3

Návrh obsahuje kulturní projekt evropského rozměru, který je v zásadě založen na kulturní spolupráci, v souladu s cíli a akcemi uvedenými v článku 151 Smlouvy.

Návrh upřesňuje, jak navrhované město zamýšlí:

— zdůrazňovat kulturní směry a styly společné Evropanům, které toto město podnítilo nebo ke kterým významně přispělo,

— podporovat projekty, kterých se účastní kulturní představitelé z jiných měst členských států a které vedou k trvalé kulturní spolupráci, a podporovat jejich pohyb uvnitř Evropské unie,

— podporovat a rozvíjet tvůrčí práci, která je základním článkem každé kulturní politiky,

— zajistit mobilizaci a účast širokých vrstev obyvatelstva a zaručit tak společenský dopad akce a její pokračování přesahující rok konání projektu,

— podporovat přijetí občanů Unie a co nejširší možné rozšíření rozmanitých projektů s využitím všech multimediálních prostředků,

— podporovat dialog mezi evropskými kulturami a ostatními světovými kulturami a v tom duchu zhodnotit otevření se druhému a porozumění druhému, což představuje základní kulturní hodnoty,

— zhodnotit historické dědictví, městskou architekturu a kvalitu života ve městě.

Článek 4

Této akce se mohou účastnit i evropské třetí země. Tyto země mohou navrhnout jedno město jako kandidáta na „Evropské hlavní město kultury“ a oznámí tento návrh Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů. Rada jednomyslně na doporučení Komise úředně jmenuje jedno z navržených měst „Evropským hlavním městem kultury“ pro daný rok a neopomene vhodnost čtyřletého přípravného období.

Článek 5

Každé město vypracuje program kulturních projektů, který zdůrazňuje jeho kulturu, kulturní dědictví a jeho místo ve společném kulturním dědictví a do kterého zapojí kulturní představitele jiných evropských zemí s cílem založit trvalou spolupráci. Kromě zmíněných prvků by mělo jmenované město přihlížet při přípravě svého programu co nejvíce k seznamu, který obsahuje kritéria pro plánování a hodnocení uvedené v příloze II. V zásadě by měl tento program trvat jeden rok, výjimečně si mohou města zvolit kratší časový úsek. Města mohou zahrnout do svého programu okolní region. Programy měst jmenovaných pro stejný rok by měly představovat určitou vazbu.

Článek 6

Komise vypracuje každý rok zprávu hodnotící výsledky projektu uskutečněného v předešlém roce doplněnou rozborem provedeným organizátory tohoto projektu. Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů. Komise může rovněž podat návrhy, za účelem přezkoumání tohoto rozhodnutí, které považuje za nezbytné pro řádný průběh této akce, zejména s ohledem na budoucí rozšíření Unie.









PŘÍLOHA I

▼M1

POŘADÍ PRO PODÁVÁNÍ NÁVRHŮ NA „EVROPSKÉ HLAVNÍ MĚSTO KULTURY“







2005 Irsko 2006 Řecko (1) 2007 Lucembursko 2008 Spojené království 2009 Rakousko Litva 2010 Německo Maďarsko 2011 Finsko Estonsko 2012 Portugalsko Slovinsko 2013 Francie Slovensko 2014 Švédsko Lotyšsko 2015 Belgie Česká republika 2016 Španělsko Polsko 2017 Dánsko Kypr 2018 Nizozemsko (1) Malta 2019 Itálie (1) Rada pro kulturu a audiovizi na svém zasedání dne 28. května 1998 vzala na vědomí výměnu pořadí mezi Řeckem a Nizozemskem v souladu s čl. 2 odst. 1 rozhodnutí č. 1419/1999/ES.

▼B









PŘÍLOHA II

SEZNAM KRITÉRIÍ PRO PLÁNOVÁNÍ A HODNOCENÍ

Možné prvky programů jmenovaných měst:

— zhodnocení společných uměleckých směrů a stylů, v jejichž rozvoji hrálo město zvláštní úlohu,

— organizace uměleckých projektů (hudba, tanec, divadlo, vizuální umění, film atd.) a zlepšení propagace a řízení uměleckých projektů,

— zhodnocení evropského veřejného povědomí o osobnostech a událostech, které určovaly historii a kulturu města,

— organizace konkrétních činností pro posílení umělecké inovace a pro vytvoření nových forem kulturních činností a dialogu,

— provádění podnětů pro zvýšení povědomí o hmotném a nehmotném uměleckém bohatství a o umělecké tvorbě příznačných pro město a k zajištění lepšího přístupu k nim,

— organizace konkrétních kulturních projektů podporujících přístup mladých lidí k umění,

— organizace konkrétních kulturních projektů navržených pro posílení společenské soudržnosti,

— přiblížit plánované činnosti široké veřejnosti, zvláště s využitím multimediálních a audiovizuálních prostředků a mnohojazyčného přístupu,

— příspěvek k rozvoji hospodářské činnosti, zejména zaměstnanosti a turistiky,

— potřeba rozvíjet vysoce kvalitní a inovační kulturní turistiku s přihlédnutím k významu správy kulturního dědictví na udržitelném základě a splnění jak přání návštěvníků, tak místního obyvatelstva,

— organizace projektů určených pro podporu vytvoření vazeb mezi architektonickým dědictvím a novými strategiemi rozvoje města,

— společné provádění podnětů navržených k podpoře dialogu mezi evropskými kulturami a kulturami ostatních částí světa.