02015D0740 — CS — 18.07.2019 — 006.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:









▼B

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/740

ze dne 7. května 2015

o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Jižním Súdánu a o zrušení rozhodnutí 2014/449/SZBP







Článek 1

1. Zakazuje se prodej, dodávání, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu všeho druhu včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a zařízení, polovojenského vybavení a příslušných náhradních dílů do Jižního Súdánu státními příslušníky členských států nebo z území členských států nebo s použitím jejich vlajkových plavidel nebo letadel, bez ohledu na to, zda pocházejí z jejich území nebo nikoli.

▼M4

2. Rovněž se zakazuje:

a) přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, zprostředkovatelské služby nebo jiné služby, včetně poskytování vyzbrojených žoldnéřů, související s vojenskou činností nebo s položkami uvedenými v odstavci 1 nebo s poskytováním, výrobou, údržbou a používáním těchto položek jakékoli fyzické či právnické osobě, subjektu nebo orgánu v Jižním Súdánu nebo pro použití v této zemi;

b) přímo či nepřímo poskytovat finanční prostředky nebo finanční pomoc v souvislosti s vojenskou činností nebo s položkami uvedenými v odstavci 1, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru, včetně pojištění a zajištění, pro jakýkoli prodej, dodávání, převod nebo vývoz těchto položek nebo pro poskytování související technické pomoci, zprostředkovatelských služeb nebo jiných služeb jakékoli právnické nebo fyzické osobě, subjektu nebo orgánu v Jižním Súdánu nebo pro použití v této zemi;

c) vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo následkem je obcházení opatření uvedených v písmenu a) nebo b).

Článek 2

Článek 1 se nevztahuje na prodej, dodávky, převod nebo vývoz:

a) zbraní a souvisejícího materiálu, jakož i odborné přípravy a pomoci, které jsou určeny výlučně k podpoře nebo pro potřeby personálu OSN, včetně mise OSN v Jihosúdánské republice (UNMISS) a prozatímních bezpečnostních sil OSN pro oblast Abyei (UNISFA);

b) nesmrtícího vojenského vybavení určeného výhradně pro humanitární nebo ochranné účely a související technickou pomoc nebo výcvik, které byly předem oznámeny výboru Rady bezpečnosti zřízenému podle rezoluce č. 2206 (2015) (dále jen „výbor“);

c) ochranných oděvů, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážených do Jižního Súdánu zaměstnanci OSN, zástupci sdělovacích prostředků a pracovníky humanitárních a rozvojových organizací a doprovodným personálem pouze pro jejich osobní potřebu;

d) zbraní a souvisejícího materiálu dočasně vyvážených do Jižního Súdánu ozbrojenými silami státu, jež provádí akce, v souladu s mezinárodním právem, aby byla výhradně a přímo umožněna ochrana nebo evakuace jeho státních příslušníků a osob, jež jsou v jeho konzulární působnosti v Jižním Súdánu, jež byly oznámeny výboru;

e) zbraní a souvisejícího materiálu a technického výcviku a pomoci pro potřeby nebo na podporu regionálních jednotek Africké unie, které jsou určeny výhradně pro regionální operace proti Armádě božího odporu, jež byly předem oznámeny výboru;

f) zbraní a souvisejícího materiálu a technického výcviku a pomoci, výlučně na podporu plnění podmínek mírové dohody, které byly výborem předem schváleny;

g) jiný prodej nebo dodávky zbraní a souvisejícího materiálu nebo poskytování pomoci či personálu, které byly výborem předem schváleny.

▼M4

Článek 2a

1. Ve shodě se svými vnitrostátními orgány a v souladu se svými právními předpisy a s mezinárodním právem kontrolují členské státy na svém území, včetně přístavů a letišť, každý náklad směřující do Jižního Súdánu, jestliže mají k dispozici informace, které opravňují k domněnce, že náklad obsahuje věci, jejichž dodávky, prodej, převod či vývoz jsou zakázány podle článku 1.

2. Pokud členské státy objeví věci, jejichž dodávky, prodej, převod či vývoz jsou zakázány podle článku 1, zajistí je a odstraní (například zničením, znehodnocením, uskladněním nebo převozem za účelem odstranění do státu, který není státem původu ani určení).

▼B

Článek 3

1. Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby zabránily ve vstupu na svá území nebo jejich průjezdu přes ně:

▼M4

a) osobám označeným Radou bezpečnosti nebo výborem v souladu s body 6, 7, 8 a 9 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) a s bodem 14 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2428 (2018), jak jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí;

▼B

b) osobám, na něž se nevztahuje písmeno a), které narušují politický proces v Jižnímu Súdánu, a to i násilnými činy nebo porušováním dohod o příměří, jakož i osobám odpovědným za závažná porušování lidských práv v Jižním Súdánu a osobám s nimi spojeným, jak jsou uvedeny v příloze II tohoto rozhodnutí.

2. Odstavec 1 nezavazuje členské státy k odmítnutí vstupu svých státních příslušníků na své území.

Článek 4

1. Tento článek se vztahuje na osoby uvedené v příloze I.

2. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nepoužije, pokud:

a) je cesta odůvodněná na základě humanitární potřeby, včetně náboženské povinnosti, které určí výbor v jednotlivých případech;

b) je vstup na území nebo průjezd přes ně nezbytný pro uskutečnění soudního řízení;

c) by cesta přispěla k cílům dosažení míru a národního smíření v Jižním Súdánu a stability v regionu, což určí výbor v jednotlivých případech.

Článek 5

1. Tento článek se vztahuje na osoby uvedené v příloze II.

2. Čl. 3 odst. 1 nejsou dotčeny případy, kdy je členský stát vázán povinností podle mezinárodního práva, zejména:

a) jako hostitelská země mezinárodní mezivládní organizace;

b) jako hostitelská země mezinárodní konference svolané OSN nebo pod její záštitou, nebo

c) podle mnohostranné dohody o výsadách a imunitách;

d) podle smlouvy o smíru z roku 1929 (Lateránský pakt) uzavřené mezi Svatým stolcem (Vatikánským městským státem) a Itálií.

3. Odstavec 2 se vztahuje rovněž na případy, kdy je členský stát hostitelskou zemí Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE).

4. Rada musí být řádně informována o všech případech, kdy členský stát udělí výjimku podle odstavce 2 nebo 3.

5. Členské státy mohou udělit výjimky z opatření podle čl. 3 odst. 1, pokud je cesta dotyčné osoby odůvodněna naléhavými a nevyhnutelnými humanitárními zájmy nebo ve výjimečných případech účastí na mezivládních zasedáních a na zasedání podporovaných nebo organizovaných Evropskou unií, nebo organizovaných v členském státě vykonávajícím předsednictví v rámci OBSE, na nichž je veden politický dialog, který přímo podporuje demokracii, lidská práva a právní stát v Jižním Súdánu.

6. Členský stát, který hodlá udělit výjimky uvedené v odstavci 5, tuto skutečnost oznámí písemně Radě. Výjimka se pokládá za udělenou, pokud jeden nebo více členů Rady nevznese písemně námitku do dvou pracovních dnů od obdržení oznámení o navrhované výjimce. Pokud jeden nebo více členů Rady vznese námitku, může o udělení navrhované výjimky rozhodnout Rada kvalifikovanou většinou.

7. Pokud členský stát povolí podle odstavců 2, 3, 5 a 6 osobám uvedeným v příloze II vstup na své území nebo průjezd přes ně, je povolení přísně omezeno na účel, pro který bylo uděleno, a na osoby, jichž se přímo týká.

Článek 6

1. Veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje přímo nebo nepřímo náležející

▼M4

a) osobám a subjektům označeným Radou bezpečnosti nebo výborem v souladu s body 6, 7, 8 a 12 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) a s bodem 14 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2428 (2018), jak jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí;

▼B

b) osobám, které blokují politický proces v Jižnímu Súdánu, a to i násilnými činy nebo porušováním dohod o příměří, jakož i osobám odpovědným za závažná porušování lidských práv v Jižním Súdánu a fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům s nimi spojeným, jak jsou uvedeny v příloze II, nebo jimi vlastněné, držené či ovládané,

se zmrazují.

2. Žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje se přímo ani nepřímo nezpřístupní fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v příloze I nebo II, ani v jejich prospěch.

Článek 7

1. Tento článek se vztahuje na osoby a subjekty uvedené v příloze I.

2. Příslušný orgán členského státu může povolit uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů za podmínek, které považuje za vhodné, pokud shledá, že tyto finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:

a) nezbytné k úhradě základních výdajů, včetně plateb za potraviny, nájemného nebo splátek hypotéky, plateb za léky a lékařskou péči, daní, pojistného a poplatků za veřejné služby;

b) určené výlučně k platbě přiměřených honorářů za odborné výkony a úhradě výdajů spojených s poskytnutím právních služeb;

c) poplatky nebo náklady na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů.

Dotyčný členský stát předem oznámí výboru svůj záměr případně povolit uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů. Pokud výbor nevydá zamítavé rozhodnutí do pěti pracovních dnů od tohoto oznámení, povolení lze udělit.

3. Příslušný orgán členského státu může povolit uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů za podmínek, které považuje za vhodné, pokud shledá, že tyto finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou nezbytné pro úhradu mimořádných výdajů, za předpokladu, že dotčený členský stát toto rozhodnutí oznámil výboru a výbor je schválil.

4. Odchylně od čl. 6 odst. 1 mohou příslušné orgány členského státu rovněž povolit uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud dotčený členský stát shledá, že tyto finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem soudcovského, správního nebo rozhodčího zástavního práva nebo rozhodnutí a že dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení pohledávek zajištěných takovým zástavním právem nebo budou předmětem výkonu takového rozhodnutí, pokud zástavní právo bylo zřízeno nebo rozhodnutí vydáno přede dnem přijetí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015), tedy před 3. březnem 2015, pokud není ve prospěch fyzické nebo právnické osoby, subjektu nebo orgánu uvedených v příloze I nebo II a pokud dotčený členský stát toto rozhodnutí oznámil výboru.

5. Čl. 6 odst. 1 se nepoužije, jsou-li na zmrazené účty připsány:

a) úroky nebo jiné výnosy z těchto účtů; nebo

b) platby splatné podle smluv, dohod nebo závazků, které byly uzavřeny nebo vznikly přede dnem, od nějž se na tyto účty vztahují opatření podle článku 6,

pokud se na veškeré takové úroky, jiné výnosy a platby nadále vztahují opatření podle čl. 6 odst. 1.

6. Článek 6 nebrání fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům zařazeným na seznam provést platbu vyplývající ze smlouvy, jež byla uzavřena před jejich zařazením na seznam uvedený v příloze I, pokud dotčený členský stát shledá, že tuto platbu přímo ani nepřímo neobdrží fyzická nebo právnická osoba, subjekt či orgán uvedené v příloze I nebo II a pokud dotčený členský stát oznámí výboru úmysl takové platby provést nebo je přijmout nebo případně povolit uvolnění finančních prostředků, jiných finančních aktiv nebo hospodářských zdrojů za tímto účelem, a to deset dnů před tímto povolením.

Článek 8

1. Tento článek se vztahuje na osoby a subjekty uvedené v příloze II.

2. Příslušný orgán členského státu může povolit uvolnění určitých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nebo zpřístupnění některých finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů za podmínek, které považuje za vhodné, pokud shledá, že tyto finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:

a) nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v příloze II a na nich závislých rodinných příslušníků, včetně plateb za potraviny, nájemné nebo splátek hypoték, plateb za léky a lékařskou péči, daní, pojistného a poplatků za veřejné služby;

b) určené výlučně k úhradě přiměřených profesních odměn a k náhradě výdajů spojených s poskytováním právních služeb;

c) určené výlučně k úhradě poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; nebo

d) nezbytné pro úhradu mimořádných výdajů, pokud příslušný orgán oznámí nejméně dva týdny před udělením povolení příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi důvody, proč se domnívá, že by mělo být konkrétní povolení uděleno.

Dotyčný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení uděleném podle tohoto odstavce.

3. Odchylně od čl. 6 odst. 1 mohou příslušné orgány členského státu povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud jsou splněny tyto podmínky:

a) finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem rozhodčího nálezu, který byl vydán přede dnem zařazení fyzické nebo právnické osoby, subjektu či orgánu podle čl. 6 odst. 1 na seznam uvedený v příloze II, nebo předmětem soudního nebo správního rozhodnutí vydaného v Unii nebo soudního rozhodnutí vykonatelného v dotčeném členském státě, a to před tímto dnem nebo po něm;

b) finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení nároků zajištěných takovým nálezem či rozhodnutím nebo uznaných jako platné takovým nálezem či rozhodnutím, a to v mezích stanovených platnými právními a správními předpisy, kterými se řídí práva osob uplatňujících takové nároky;

c) nález či rozhodnutí není ve prospěch fyzické nebo právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze I nebo II; a

d) uznání nálezu či rozhodnutí není v rozporu s veřejným pořádkem v dotčeném členském státě.

Dotyčný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení uděleném podle tohoto odstavce.

4. Čl. 6 odst. 1 nebrání fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům zařazeným na seznam provést platbu vyplývající ze smlouvy, jež byla uzavřena před jejich zařazením na seznam uvedený v příloze II, jestliže dotčený členský stát shledá, že tuto platbu přímo ani nepřímo neobdrží fyzická nebo právnická osoba, subjekt či orgán uvedené v příloze I nebo II.

5. Čl. 6 odst. 2 se nepoužije, jsou-li na zmrazené účty připsány:

a) úroky nebo jiné výnosy z těchto účtů;

b) platby splatné podle smluv, dohod nebo závazků, které byly uzavřeny nebo vznikly přede dnem, od nějž se na tyto účty vztahují opatření podle článku 6; nebo

c) platby splatné na základě soudního či správního rozhodnutí nebo rozhodčího nálezu, které byly vydány v Unii nebo které jsou v dotčeném členském státě vykonatelné,

pokud se na veškeré takové úroky, jiné výnosy a platby nadále vztahují opatření podle čl. 6 odst. 1.

Článek 9

1. Pokud Rada bezpečnosti nebo výbor zařadí na seznam určitou osobu nebo subjekt, Rada tuto osobu nebo subjekt zařadí na seznam uvedený v příloze I.

2. Rada na návrh členského státu nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku rozhoduje o sestavení nebo změně seznamu uvedeného v příloze II.

3. Rada sdělí dotčené fyzické nebo právnické osobě, subjektu či orgánu své rozhodnutí podle odstavce 1 a 2, včetně důvodů jejich zařazení na seznam, a to buď přímo, je-li známa jejich adresa, nebo zveřejněním oznámení, a tím jim umožní předložit připomínky.

4. Jsou-li předloženy připomínky nebo nové podstatné důkazy, přezkoumá Rada své rozhodnutí a informuje o tom dotčenou fyzickou nebo právnickou osobu, subjekt či orgán.

Článek 10

1. Přílohy I a II obsahují rovněž důvody pro zařazení osob a subjektů uvedených v čl. 3 odst. 1 a čl. 6 odst. 1 na seznam, poskytnuté Radou bezpečnosti nebo výborem, pokud jde o přílohu I, a Radou, pokud jde o přílohu II.

2. Přílohy I a II obsahují rovněž dostupné informace nezbytné k identifikaci dotčených osob a subjektů, poskytnuté Radou bezpečnosti nebo výborem, pokud jde o přílohu I, a Radou, pokud jde o přílohu II. Pokud jde o osoby, jedná se zejména o tyto informace: jméno a příjmení, včetně přezdívek, datum a místo narození, státní příslušnost, číslo pasu a číslo průkazu totožnosti, pohlaví, adresu, je-li známa, a funkci nebo povolání. Pokud jde o právnické osoby, subjekty či orgány, jedná se zejména o tyto informace: název, místo a datum registrace, registrační číslo a místo podnikání. Přílohy I a II obsahují rovněž datum určení.

Článek 11

Pro dosažení co největšího účinku opatření stanovených v tomto rozhodnutí podporuje Unie třetí státy v přijímání omezujících opatření podobných těm, která jsou stanovena v tomto rozhodnutí.

Článek 12

1. Toto rozhodnutí je průběžně přezkoumáváno. Má-li Rada za to, že jeho cílů nebylo dosaženo, a s ohledem na příslušná rozhodnutí Rady bezpečnosti, bude toto rozhodnutí odpovídajícím způsobem změněno či prodloužena jeho platnost.

2. Opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. b) a čl. 6 odst. 1 písm. b) se pravidelně přezkoumávají, a to alespoň každých 12 měsíců. Tato opatření se přestanou na dotyčné osoby a subjekty uplatňovat, pokud Rada postupem podle článku 9 shledá, že již nejsou splňovány plněny podmínky pro jejich použití.

Článek 13

Rozhodnutí 2014/449/SZBP se zrušuje.

Článek 14

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

▼M1









PŘÍLOHA I

SEZNAM OSOB A SUBJEKTŮ PODLE ČL. 3 ODST. 1 PÍSM. a) A ČL. 6 ODST. 1 PÍSM. a).

▼M2

A. OSOBY

▼M5

1. Gabriel JOK RIAK MAKOL (také znám jako: a) Gabriel Jok b) Jok Riak c) Jock Riak)

Hodnost: generálporučík

Funkce: a) bývalý velitel prvního sektoru Súdánské lidově osvobozenecké armády (SPLA), b) velitel obranných sil

Datum narození: 1. ledna 1966

Místo narození: Bor, Súdán/Jižní Súdán

Státní příslušnost: Jižní Súdán

Číslo pasu: D00008623, Jižní Súdán

Národní identifikační číslo: M6600000258472

Adresa: a) stát Unity, Jižní Súdán, b) Wau, stát Western Bahr El Ghazal, Jižní Súdán

Datum označení ze strany OSN: 1. července 2015

Další informace: Dne 2. května 2018 jmenován velitelem obranných sil. Od ledna 2013 velel prvnímu sektoru SPLA, který operuje zejména ve státě Unity. Jako velitel prvního sektoru SPLA porušoval dohodu o ukončení nepřátelských akcí, a tím šířil a prodlužoval konflikt v Jižním Súdánu. SPLA je jihosúdánský vojenský subjekt, který se zapojil do činností, jež prodlužovaly konflikt v Jižním Súdánu, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí z ledna 2014 a dohody o řešení krize v Jižním Súdánu ze dne 9. května 2014, která znovu potvrdila závazky vyplývající z dohody o ukončení nepřátelských akcí, a bránil monitorovacímu a ověřovacímu mechanismu Mezivládního úřadu pro rozvoj (IGAD) ve výkonu jeho činností. Odkaz na internetové stránky se zvláštním sdělením Rady bezpečnosti OSN – Interpolu: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5879060

Informace z popisné části odůvodnění zařazení na seznam poskytnuté Výborem pro sankce:

Gabriel Jok Riak byl na seznam zařazen dne 1. července 2015 podle bodu 7 písm. a) a f) a bodu 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) z důvodu „činností a politik, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu nebo bránění procesům usmíření a mírovým rozhovorům, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí“; „bránění činnostem mezinárodních mírových, diplomatických a humanitárních misí v Jižním Súdánu, včetně činností monitorovacího a ověřovacího mechanismu úřadu IGAD, a bránění dodávkám a distribuci humanitární pomoci a přístupu k ní“ a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv subjektu jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se do těchto činností zapojili“.

Gabriel Jok Riak je velitelem prvního sektoru Súdánské lidově osvobozenecké armády (SPLA), která je jihosúdánským vojenským subjektem, jenž se zapojil do činností, jež prodlužovaly konflikt v Jižním Súdánu, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí z ledna 2014 a dohody o řešení krize v Jižním Súdánu ze dne 9. května 2014 (tzv. květnová dohoda), která znovu potvrdila závazky vyplývající z dohody o ukončení nepřátelských akcí.

Jok Riak od ledna 2013 velel prvnímu sektoru SPLA, který operuje zejména ve státě Unity. Prvnímu sektoru a jeho veliteli Joku Riakovi podléhají třetí, čtvrtá a pátá divize SPLA.

Jok Riak a první sektor SPLA se spolu se třemi divizemi podléhajícími jeho velení zapojili do několika akcí, které jsou popsány níže a které představují porušení závazků obsažených v dohodě o ukončení nepřátelských akcí z ledna 2014, konkrétně závazku ukončit všechny vojenské akce namířené proti ozbrojeným silám na opačné straně konfliktu i další provokační akce, zablokovat jednotky v oblastech, kde se nacházejí, a zdržet se činností, jako jsou přesun ozbrojených sil nebo doplňování zásob střeliva, které by mohly vést k vojenskému střetu.

Ozbrojené síly SPLA pod velením Joka Riaka uskutečnily několik přímých nepřátelských akcí, a několikrát tak porušily dohodu o ukončení nepřátelských akcí.

Dne 10. ledna 2014 obsadily síly SPLA pod velením velitele prvního sektoru Joka Riaka město Bentiu, které od 20. prosince 2013 bylo pod kontrolou Súdánské opoziční lidově osvobozenecké armády (SPLM-IO). Krátce po podpisu dohody o ukončení nepřátelských akcí v lednu 2014 příslušníci třetí divize SPLA zaútočili v blízkosti města Leer na bojovníky SPLM-IO a ostřelovali je a v polovině dubna 2014 obsadili město Mayom a zabili více než 300 příslušníků SPLM-IO.

Dne 4. května 2014 jedna z jednotek SPLA pod velením Joka Riaka znovu obsadila město Bentiu. Mluvčí SPLA ve vysílání státní televize v Džubě uvedl, že vládní armádní síly pod velením Joka Riaka obsadily Bentiu ve čtyři hodiny odpoledne, a dodal, že akce se zúčastnila třetí divize a zvláštní jednotka SPLA. Jen několik hodin po oznámení květnové dohody podnikly třetí a čtvrtá divize SPLA bojovou akci a odrazily útok opozičních bojovníků, kteří předtím zaútočili na pozice SPLA v blízkosti Bentiu a v severních oblastech Jižního Súdánu, kde se nachází ropa.

Po podepsání květnové dohody příslušníci třetí divize SPLA rovněž obsadili město Wang Kai a velitel této divize Santino Deng Wol své vojáky zmocnil k tomu, aby zabili každou ozbrojenou osobu a osoby skrývající se v obydlích, a nařídil zapálit všechny budovy, ve kterých se nacházeli příslušníci opozičních sil.

Na konci dubna a v květnu roku 2015 podnikly ozbrojené síly prvního sektoru SPLA pod velením Joka Riaka vojenskou ofenzivu s plným nasazením vedenou ze státu Lakes proti opozičním silám ve státě Unity.

V rozporu s ustanoveními dohody o ukončení nepřátelských akcí uvedenými výše se Jok Riak podle dostupných informací na počátku září 2014 pokoušel zajistit opravy a úpravy tanků tak, aby mohly být použity proti opozičním silám. Koncem října 2014 bylo znovu nasazeno nejméně 7 000 příslušníků SPLA a těžké zbraně z třetí a páté divize jako posila jednotek čtvrté divize, která byla vystavena útokům opozičních sil v blízkosti města Bentiu. V listopadu 2014 přesunuly jednotky SPLA nové vojenské vybavení a zbraně, včetně obrněných přepravních vozidel, helikoptér, dělostřeleckých granátů a střeliva, do oblasti, za kterou první sektor odpovídá, pravděpodobně rámci příprav na boj proti opozičním silám. Na počátku února 2015 Jok Riak podle dostupných informací nařídil, aby byla do města Bentiu vyslána obrněná přepravní vozidla, pravděpodobně s cílem reagovat na nedávné útoky opozičních sil.

Po ofenzivě uskutečněné v dubnu a v květnu 2015 ve federálním státě Unity první sektor SPLA zamítl žádosti monitorovacího a ověřovacího týmu úřadu IGAD působícího ve městě Bentiu o vyšetření tohoto porušení dohody o ukončení nepřátelských akcí; znemožnil tomuto týmu volný pohyb, a zabránil mu tak ve výkonu jeho mandátu.

Kromě toho Jok Riak v dubnu 2014 přispěl k rozšíření konfliktu v Jižním Súdánu tím, že údajně napomáhal při vyzbrojení a mobilizaci až 1 000 mladých příslušníků etnické skupiny Dinka, kteří měli doplnit kmenové ozbrojené síly SPLA.

▼M2

2. Simon Gatewech DUAL (také znám jako: a) Simon Gatwich Dual b) Simon Getwech Dual c) Simon Gatwec Duel d) Simon Gatweach e) Simon Gatwick f) Simon Gatwech g) Simon Garwich h) General Gaduel i) Dhual

Hodnost: generálmajor

Funkce: náčelník generálního štábu, Súdánska opoziční lidově osvobozenecká armáda (SPLA-IO)

Datum narození: 1953

Místo narození: a) Akobo, stát Jonglei, Súdán/Jižní Súdán b) správní oblast Uror, stát Jonglei, Súdán/Jižní Súdán

Adresa: Stát Jonglei, Súdán/Jižní Súdán

Datum označení ze strany OSN: 1. července 2015

Další informace: Je náčelníkem generálního štábu SPLM-IO a dříve působil jako velitel opozičních ozbrojených sil ve státě Jonglei. Na počátku února 2015 podnikly jeho ozbrojené jednotky útok ve státě Jonglei a od března 2015 se v tomto státě pokoušel rozbít mír prostřednictvím útoků na civilní obyvatelstvo. K dispozici fotografie k zařazení do zvláštního sdělení Rady bezpečnosti OSN – Interpolu. Odkaz na internetové stránky se zvláštním sdělením Rady bezpečnosti OSN – Interpolu: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5879066

Informace z popisné části odůvodnění zařazení na seznam poskytnuté Výborem pro sankce:

Simon Gatwech Dual byl zařazen na seznam dne 1. července 2015 podle bodu 6, bodu 7 písm. a) a d) a bodu 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) jako osoba „odpovědná nebo spoluvinná za činy nebo politiky, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Jižního Súdánu, nebo se na nich přímo nebo nepřímo podílející“; z důvodu „činností a politik, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu nebo bránění procesům usmíření a mírovým rozhovorům, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí“; „útoky na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím páchání aktů násilí (včetně zabíjení, těžkých ublížení na zdraví, mučení, znásilnění nebo sexuálního násilí), únosů, nuceného vysídlení, násilných zmizení nebo útoků na školy, nemocnice, náboženská místa nebo místa, v nichž civilisté hledají útočiště, nebo prostřednictvím jednání, které by představovalo vážné zneužívání či porušování lidských práv či porušování mezinárodního humanitárního práva“ a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv subjektu jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se do těchto činností zapojili“.

Simon Gatwech Dual (Gatwech Dual) se zapojil do činností a politik, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Jižního Súdánu a je vedoucím představitelem Súdánského opozičního lidově osvobozeneckého hnutí (SPLM-IO), které je subjektem, jež se zapojil do: činů, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Jižního Súdánu; a do útoků na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím páchání aktů násilí.

Gatwech Dual je náčelníkem generálního štábu SPLM-IO a dříve působil jako velitel opozičních ozbrojených sil ve státě Jonglei.

V letech 2014 a 2015 Gatwech Dual velel velkému počtu bojovníků a při útocích, které probíhaly pod jeho velením, operoval do určité míry autonomně. Gatwech Dual vykonává dohled nad rozmísťováním jednotek SPLM-IO a pravděpodobně i nad rozmísťováním některých jednotek tzv. Bílé armády (mládežnické milice etnické skupiny Nuerů).

Koncem dubna 2014 dobyly ozbrojené síly pod velením Gatweche Duala území ve státě Jonglei při pochodu na jeho hlavní město Bor. Je možné, že Gatwech Dual využil zpráv o útoku na vnitřně vysídlené osoby z etnické skupiny Nuerů, k němuž došlo dne 17. dubna 2014 v objektu OSN v městě Boru, aby podnítil svá vojska k pomstě. Monitorovací a ověřovací mechanismus Mezivládního úřadu pro rozvoj (IGAD) ve státech Upper Nile, Unity a Jonglei ve své souhrnné zprávě ze dne 14. srpna 2014 o porušování příměří rovněž uvedl ozbrojené síly pod velením Gatweche Duala.

Ozbrojené síly Gatweche Duala provedly začátkem února 2015 útok ve státě Jonglei. Od března 2015 se Gatwech Dual pokoušel rozbít mír ve státě Jonglei prostřednictvím útoků na civilní obyvatelstvo.

Koncem dubna 2015 byl Gatwech Dual zapojen do plánování a koordinace překvapujících útoků proti ozbrojeným silám vlády Jižního Súdánu ve státě Upper Nile. Souhrnná zpráva Monitorovacího a ověřovacího mechanismu IGAD o porušování ukončení nepřátelských akcí v období 12.–31. května 2015 uvádí porušení ze strany opozičních sil pod kontrolou Gatweche Duala včetně útoku proti vládním silám ve správní oblasti Ayod.

Ozbrojené síly Súdánského opozičního lidově osvobozeneckého hnutí (SPLM-IO) pod velením Gatweche Duala se zaměřily na ženy, děti a civilní obyvatelstvo. Gatwech Dual údajně nařídil svým jednotkám, aby zabíjely válečné zajatce, ženy a děti z etnické skupiny Dinků, a důstojníci pod jeho velením uvedli, že opoziční síly nemají činit žádné rozdíly mezi příslušníky jednotlivých kmenů Dinka a mají je všechny zabít.

3. James Koang CHUOL (také znám jako: a) James Koang Chol Ranley b) James Koang Chol c) Koang Chuol Ranley d) James Koang Chual

Hodnost: generálmajor

Datum narození: 1961

Státní příslušnost: Jižní Súdán Číslo pasu: R00012098, Jižní Súdán

Datum označení ze strany OSN: 1. července 2015

Další informace: Jmenován velitelem zvláštní divize Súdánské opoziční lidově osvobozenecké armády (SPLA-IO) v prosinci roku 2014. Jeho ozbrojené síly se podílely na útocích proti civilnímu obyvatelstvu. V únoru 2014 napadly ozbrojené síly pod jeho velením tábory OSN, nemocnice, kostely a školy, přičemž se zúčastnily všeobecně rozšířeného znásilňování, mučení a ničení majetku ve snaze vyhnat civilisty, vojáky a policisty spojené s vládou. Odkaz na internetové stránky se zvláštním sdělením Rady bezpečnosti OSN – Interpolu: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5879069

Informace z popisné části odůvodnění zařazení na seznam poskytnuté Výborem pro sankce:

James Koang Chuol (Koang) byl zařazen na seznam dne 1. července 2015 podle bodu 6, bodu 7 písm. a) a d) a bodu 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) jako osoba „odpovědná nebo spoluvinná za činy nebo politiky, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Jižního Súdánu, nebo jako osoba, která se na nich přímo nebo nepřímo podílela“; a z důvodu „činností a politik, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu nebo bránění procesům usmíření a mírovým rozhovorům, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí“; „útoky na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím páchání aktů násilí (včetně zabíjení, těžkých ublížení na zdraví, mučení, znásilnění nebo sexuálního násilí), únosů, nuceného vysídlení, násilných zmizení nebo útoků na školy, nemocnice, náboženská místa nebo místa, v nichž civilisté hledají útočiště, nebo prostřednictvím jednání, které by představovalo vážné zneužívání či porušování lidských práv či porušování mezinárodního humanitárního práva,“ a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv subjektu jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se do těchto činností zapojili“.

James Koang Chuol (Koang) ohrožoval mír, bezpečnost a stabilitu Jižního Súdánu ve svém postavení vůdce protivládních sil ve státě Unity v Jižním Súdánu, jejichž příslušníci podnikali útoky na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím zabíjení a sexuálního násilí, a páchali útoky na školy, nemocnice, náboženská místa a místa, v nichž civilisté hledali útočiště.

Koang zběhl ze svého místa velitele čtvrté divize Súdánské lidově osvobozenecké armády (SPLA) v prosinci roku 2013. Na rozkaz Koanga popravili zběhlí vojáci na 260 protivníků na místě a poté se ve svých útocích zaměřili na zabíjení civilistů v hlavním městě státu Unity Bentiu.

V prosinci 2014 byl Koang jmenován velitelem zvláštní divize Súdánské opoziční lidově osvobozenecké armády (SPLA-IO). Ve své nové funkci Koang vedl v lednu 2015 útoky proti vládním silám ve správních oblastech Renk a Maban státu Upper Nile, jež Monitorovací a ověřovací mechanismus Mezivládního úřadu pro rozvoj uvedl jako porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí.

Poté, co Koang v únoru 2014 převzal velení protivládních ozbrojených sil ve státě Unity, napadly tyto síly tábory OSN, nemocnice, kostely a školy, přičemž se zúčastnily všeobecně rozšířeného znásilňování, mučení a ničení majetku ve snaze vyhnat civilisty, vojáky a policisty spojené s vládou. Ve dnech 14. a 15. dubna 2014 dobyly Koangovy síly po těžkých bojích město Bentiu a zahájily útoky proti civilnímu obyvatelstvu. Při samostatných incidentech v mešitě, kostele a opuštěném skladu potravin v Bentiu ozbrojenci rozdělili civilisty, kteří tam hledali útočiště, podle jejich etnického původu a národnosti a poté je cíleně zabili; zanechali tak nejméně 200 mrtvých a 400 zraněných osob. V polovině září 2014 Koang údajně nařídil svým ozbrojeným silám, aby se během útoku ve státě Upper Nile zaměřily na civilní obyvatelstvo z etnické skupiny Dinka.

4. Santino Deng WOL (také znám jako: a) Santino Deng Wuol b) Santino Deng Kuol)

Hodnost: generálmajor

Funkce: velitel třetí divize Súdánské lidově osvobozenecké armády (SPLA)

Datum narození: 9. listopadu 1962

Místo narození: Aweil, Súdán/Jižní Súdán

Datum označení ze strany OSN: 1. července 2015

Další informace: Vedl a řídil vojenské akce proti opozičním silám a prováděl konfrontační přesuny vojska v rozporu s dohodou o ukončení nepřátelských akcí. Během května 2015 ozbrojené síly pod jeho velením při pochodu přes stát Jednota směrem na ropná pole v oblasti Thorjath zabíjely děti, ženy a starší muže, pálily majetek a kradly hospodářská zvířata. Odkaz na internetové stránky se zvláštním sdělením Rady bezpečnosti OSN – Interpolu: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5879071

Informace z popisné části odůvodnění zařazení na seznam poskytnuté Výborem pro sankce:

Santino Deng Wol byl zařazen na seznam dne 1. července 2015 podle bodu 7 písm. a) a d) a bodu 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) z důvodu „činností a politik, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu nebo bránění procesům usmíření a mírovým rozhovorům, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí“; „útoky na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím páchání aktů násilí (včetně zabíjení, těžkých ublížení na zdraví, mučení, znásilnění nebo sexuálního násilí), únosů, nuceného vysídlení, násilných zmizení nebo útoků na školy, nemocnice, náboženská místa nebo místa, v nichž civilisté hledají útočiště, nebo prostřednictvím jednání, které by představovalo vážné zneužívání či porušování lidských práv či porušování mezinárodního humanitárního práva,“ a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se do těchto činností zapojili“.

Santino Deng Wol (Deng Wol) je generálmajorem Súdánské lidově osvobozenecké armády (SPLA) a velitelem její třetí divize, která je jihosúdánským vojenským subjektem, jenž se zapojil do činností, jež prodlužovaly konflikt v Jižním Súdánu, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí z ledna 2014 a dohody o řešení krize v Jižním Súdánu ze dne 9. května 2014 (tzv. květnová dohoda), která znovu potvrdila závazky vyplývající z dohody o ukončení nepřátelských akcí.

Deng Wol vedl a řídil vojenské akce proti opozičním silám a prováděl konfrontační přesuny vojska v rozporu s dohodou o ukončení nepřátelských akcí.

Záhy poté, co se vyjednavači na obou stranách dohodli na ukončení nepřátelských akcí, připravil DENG WOL své síly na další postup do města Leer ve státě Unity. Následně tyto ozbrojené síly zaútočily v blízkosti města Leer na povstalecké bojovníky a ostřelovali je.

V polovině dubna 2014 se ozbrojené síly Deng Wola údajně připravovaly na opětovné obsazení města Bentiu, které bylo pod kontrolou protivládních ozbrojených sil. Později v dubnu Dengovy síly obsadily město Mayom po tuhém boji, v němž zabily více než 300 příslušníků opozičních sil. Počátkem května 2014 pak ozbrojené síly Deng Wola obsadily Tor Abyad, přičemž zabíjely příslušníky opozičních sil. Krátce poté síly SPLA včetně ozbrojených sil Deng Wola zaútočily na město Wang Kai ve státě Unity a znovu je obsadily. Deng Wol své vojáky zmocnil k tomu, aby zabili každou ozbrojenou osobu a osoby skrývající se v obydlích, a nařídil zapálit všechny budovy, ve kterých se nacházeli příznivci opozice.

Třetí divize SPLA se pod velením Deng Wola účastnila v dubnu a květnu 2015 ofenzivy ve státě Unity, během níž zahájila koordinovanou ofenzívu k dobytí bašt opozice ve správních oblastech Mayom, Guit, Koch, Mayendit a Leer. Ozbrojené síly pod velením Deng Wola v květnu 2015 při pochodu přes stát Unity směrem na ropná pole v oblasti Thorjat zabíjely děti, ženy a starší muže, pálily majetek a kradly hospodářská zvířata. Kromě toho Deng Wol počátkem května 2015 údajně prosadil popravu zajatých opozičních vojáků.

5. Marial Chanuong Yol MANGOK (také znám jako: a) Marial Chinuong b) Marial Chan c) Marial Chanoung Yol d) Marial Chinoum

Funkce: a) generálmajor Súdánské lidově osvobozenecké armády b) velitel jednotky prezidentské stráže

Datum narození: 1. ledna 1960

Místo narození: Yirol, stát Lakes

Státní příslušnost: Jižní Súdán Číslo pasu: R00005943, Jižní Súdán

Datum označení ze strany OSN: 1. července 2015

Další informace: Jeho prezidentská stráž spáchala ve městě Džuba a jeho okolí masakr na civilistech z etnické skupiny Nuerů, z nichž bylo mnoho pohřbeno v masových hrobech. V jednom z těchto hrobů bylo údajně 200–300 civilistů. Odkaz na internetové stránky se zvláštním sdělením Rady bezpečnosti OSN – Interpolu: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/72684667

Informace z popisné části odůvodnění zařazení na seznam poskytnuté Výborem pro sankce:

Marial Chanuong Yol Mangok byl zařazen na seznam dne 1. července 2015 podle bodu 7 písm. a), c) a d) a bodu 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) z důvodu „činností a politik, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu nebo bránění procesům usmíření a mírovým rozhovorům, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí;“„plánování, řízení či páchání činů porušujících platné mezinárodní právo v oblasti lidských práv či mezinárodní humanitární právo nebo činů, které představují porušování lidských práv v Jižním Súdánu“; „útoky na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím páchání aktů násilí (včetně zabíjení, těžkých ublížení na zdraví, mučení, znásilnění nebo sexuálního násilí), únosů, nuceného vysídlení, násilných zmizení nebo útoků na školy, nemocnice, náboženská místa nebo místa, v nichž civilisté hledají útočiště, nebo prostřednictvím jednání, které by představovalo vážné zneužívání či porušování lidských práv či porušování mezinárodního humanitárního práva,“ a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se do těchto činností zapojili“.

Mangok je velitelem prezidentské stráže jihosúdánské vlády, která vedla operace v Džubě v návaznosti na boje zahájené 15. prosince 2013. Vykonal příkazy k odzbrojení vojáků z etnické skupiny Nuerů a poté nařídil použití tanků vůči politickým osobnostem v Džubě, přičemž bylo zabito 22 neozbrojených osobních strážců opozičního vůdce Rieka Machara a sedm osobních strážců bývalého ministra vnitra Gier Chuanga Aluonga.

Při počáteční operaci v Džubě spáchala Mangokova prezidentská stráž podle četných a důvěryhodných pramenů masakr na civilistech z etnické skupiny Nuerů, z nichž bylo mnoho pohřbeno v masových hrobech. V jednom z těchto hrobů bylo údajně 200–300 civilistů.

6. Peter GADET (také znám jako: a) Peter Gatdet Yaka b) Peter Gadet Yak c) Peter Gadet Yaak d) Peter Gatdet Yaak e) Peter Gatdet f) Peter Gatdeet Yaka)

Hodnost: a) generál b) generálmajor

Datum narození: v rozmezí let 1957 a 1959

Místo narození: a) správní oblast Mayom státu Unity b) Mayan, stát Unity

Datum označení ze strany OSN: 1. července 2015

Další informace: Dne 21. prosince 2014 jmenován zástupcem velitele operačního štábu SPLA-IO. Ozbrojené síly pod jeho velením se během útoku na město Bentiu v dubnu 2014 zaměřily na civilní obyvatelstvo, včetně žen, a toto obyvatelstvo zabíjely na základě etnického původu. Odkaz na internetové stránky se zvláštním sdělením Rady bezpečnosti OSN – Interpolu: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5879076

Peter Gadet byl zařazen na seznam dne 1. července 2015 podle bodu 7 písm. a), d) a e) a bodu 8 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2206 (2015) z důvodu „činností a politik, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu nebo bránění procesům usmíření a mírovým rozhovorům, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí“; „útoky na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím páchání aktů násilí (včetně zabíjení, těžkých ublížení na zdraví, mučení, znásilnění nebo sexuálního násilí), únosů, nuceného vysídlení, násilných zmizení nebo útoků na školy, nemocnice, náboženská místa nebo místa, v nichž civilisté hledají útočiště, nebo prostřednictvím jednání, které by představovalo vážné zneužívání či porušování lidských práv či porušování mezinárodního humanitárního práva,“„náboru dětí prováděného ozbrojenými skupinami nebo ozbrojenými silami v rámci ozbrojeného konfliktu v Jižním Súdánu“; a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv subjektu jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se do těchto činností zapojili“.

Doplňující informace

Peter Gadet je velitelem sil Súdánské opoziční lidově osvobozenecké armády (SPLA-IO), které se zapojily do činností, jež prodlužovaly konflikt v Jižním Súdánu, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí z ledna 2014.

Síly vedené Gadetem koncem března 2014 zaútočily na město Kaka ve státě Upper Nile proti silám SPLA a město obsadily. Gadet byl následně převelen ze státu Jonglei do města Bentiu, v němž byl jmenován vojenským guvernérem státu Unity a měl podporovat úsilí protivládních sil při mobilizaci obyvatelstva převážně z etnické skupiny Bol Nuerů. Následně Gadet vedl útoky SPLA-IO ve státě Unity. Gadetovy ozbrojené síly byly odpovědné za poškození částečně postavené rafinerie ropy ve státě Unity, kterou stavěl ruský podnik. Tyto síly rovněž převzaly kontrolu nad městem Tor Abyad a Kilo a 30 oblastmi v ropných polích ve státě Unity.

Od poloviny dubna 2014 obklíčilo 50 000 vojáků protivládních sil město Malakal v rámci příprav na útok na město Bentiu. Dne 15. dubna 2014 Gadetova vojska zaútočila na Bentiu a převzala nad ním kontrolu, již ale vzápětí opět ztratila. Ozbrojené síly pod velením Gadeta se během útoku na město Bentiu v dubnu 2014 zaměřily na civilní obyvatelstvo, včetně žen, a toto obyvatelstvo zabíjely na základě etnického původu.

V červnu 2014 vydal Peter Gadet velitelům SPLA-IO pokyn k náboru mladých lidí ve všech okresech držených rebely.

V období 25. – 29. října 2014 ozbrojené síly pod Gadetovým velením obklíčily a napadly města Bentiu a Rubkona, centrum Bentiu dne 29. října krátce obsadily a vzápětí se stáhly.

Dne 21. prosince 2014 byl Gadet jmenován zástupcem velitele operačního štábu SPLA-IO. Po tomto jmenování byly ozbrojené síly SPLA-IO uvedeny Monitorovacím a ověřovacím mechanismem Mezivládního úřadu pro rozvoj z důvodu mnohonásobného porušení dohody o ukončení nepřátelských akcí ve státech Unity, Upper Nile a Jonglei.

▼M4

7. Malek REUBEN RIAK RENGU (také znám jako: a) Malek Ruben)

hodnost: generálporučík

funkce: a) zástupce náčelníka generálního štábu pro logistiku; b) zástupce velitele generálního štábu a generálního inspektora armády

datum narození: 1. ledna 1960

místo narození: Yei, Jižní Súdán

státní příslušnost: Jižní Súdán

datum označení ze strany OSN: 13. července 2018

Další informace: Jako zástupce náčelníka generálního štábu SPLA (Súdánské lidově osvobozenecké armády) pro logistiku byl Malek Reuben Riak jedním z vyšších úředníků vlády Jižního Súdánu, kteří plánovali a koordinovali ofenzivu ve státě Unity v roce 2015, jež způsobila rozsáhlé škody a vedla k vysídlení velkého počtu obyvatel.

Informace z popisné části odůvodnění zařazení na seznam poskytnuté Výborem pro sankce:

Malek Ruben Riak byl zařazen na seznam dne 13. července 2018 na základě bodu 6, bodu 7 písm. a) a bodu 8 rezoluce č. 2206 (2015), jak bylo opětovně potvrzeno v rezoluci č. 2418 (2018), za „činnosti nebo politiky, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Jižního Súdánu“; „činnosti nebo politiky, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu …,“ a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv subjektu jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se zapojili do těchto činností“, a na základě bodu 14 písm. e) této rezoluce za „plánování, řízení či páchání činů zahrnujících sexuální a genderově podmíněné násilí v Jižním Súdánu“.

Podle zprávy skupiny odborníků o Jižním Súdánu z ledna 2016 (S/2016/70) byl Riak jedním ze skupiny vyšších bezpečnostních úředníků, kteří naplánovali ofenzívu ve státě Unity proti Súdánské opoziční lidově osvobozenecké armádě (SPLM-IO) počínající v lednu 2015, a následně – od konce dubna 2015 – na provádění této ofenzívy dohlížel. Počátkem roku 2015 začala vláda Jižního Súdánu vyzbrojovat mladé lidi z Bul Nuer s cílem usnadnit jejich účast na ofenzivě. Většina mladých lidí z Bul Nuer již měla přístup k automatickým puškám typu AK, avšak k pokračování jejich operací bylo třeba zajistit střelivo. Skupina odborníků poskytla důkazy, včetně svědectví ze strany vojenských zdrojů, že skupinám mladých lidí dodávalo střelivo konkrétně pro danou ofenzivu velitelství Súdánské lidově osvobozenecké armády (SPLA). Riak byl v té době zástupcem náčelníka štábu SPLA pro logistiku. Výsledkem ofenzivy bylo systematické ničení vesnic a infrastruktury, nucené vysídlení místního obyvatelstva, bezohledné zabíjení a mučení civilistů, rozsáhlé používání sexuálního násilí, a to i vůči starším osobám a dětem, únosy a nábory dětí jako vojáků a vysídlení velkého počtu obyvatel. Poté, co byla ve velké míře zničena jižní a střední část daného státu, zveřejnila řada sdělovacích prostředků a humanitárních organizací, jakož i mise OSN v Jižním Súdánu (UNMISS) zprávy o rozsahu zneužívání, k němuž docházelo.

▼M6

8. Paul MALONG AWAN ANEI (také znám jako: a) Paul Malong Awan Anei, b) Paul Malong, c) Bol Malong)

hodnost: generál

funkce: a) bývalý náčelník štábu Súdánské lidově osvobozenecké armády (SPLA), b) bývalý guvernér státu Northern Bahr el-Ghazal

datum narození: a) 1962, b) 4. prosince 1960, c) 12. dubna 1960, d) 1. ledna 1962

místo narození: a) Malualkon, Jižní Súdán, b) Kotido, Uganda

státní příslušnost: a) Jižní Súdán, b) Uganda

pas č.: a) jihosúdánské číslo S00004370, b) jihosúdánské číslo D00001369, c) súdánské číslo 003606, d) súdánské číslo 00606, e) súdánské číslo B002606, f) ugandské číslo DA025963

datum označení ze strany OSN: 13. července 2018

Další informace: Jako náčelník generálního štábu SPLA Malong porušoval dohodu o ukončení nepřátelských akcí a dohodu o vyřešení konfliktu v Jižním Súdánu (ARCSS) z roku 2015, a tím šířil a prodlužoval konflikt v Jižním Súdánu. Údajně stál v čele úsilí, jehož cílem bylo zabít opozičního předáka Rieka Machara. Jednotkám SPLA vydal rozkaz, aby bránily přepravě humanitární pomoci. Pod vedením Malonga útočila SPLA na civilisty, školy a nemocnice; nutila civilní obyvatelstvo k vysídlování; měla na svědomí nedobrovolná mizení; svévolně zadržovala civilisty a páchala akty mučení a znásilňování. Malong zmobilizoval kmenovou milici Mathiang Anyoor Dinka, která používá dětské vojáky. Pod jeho vedením omezila SPLA přístup mise UNMISS, smíšené monitorovací a hodnotící komise (JMEC) a monitorovacího mechanismu pro příměří a přechodná bezpečnostní opatření (CTSAMM) na místa, kde měly být vyšetřovány a zdokumentovány případy zneužívání.

Informace z popisné části odůvodnění zařazení na seznam poskytnuté Výborem pro sankce:

Paul Malong Awan byl zařazen na seznam dne 13. července 2018 na základě bodu 6, bodu 7 písm. a), b), c), d) a f) a bodu 8 rezoluce č. 2206 (2015), jak bylo opětovně potvrzeno v rezoluci č. 2418 (2018), za „činnosti nebo politiky, jejichž účelem či účinkem je šíření nebo prodlužování konfliktu v Jižním Súdánu nebo bránění procesům usmíření a mírovým rozhovorům, včetně porušování dohody o ukončení nepřátelských akcí“; „činnosti nebo politiky, které ohrožují prozatímní dohody nebo oslabují politický proces v Jižním Súdánu“; „útoky na civilní obyvatelstvo, včetně žen a dětí, prostřednictvím páchání aktů násilí (včetně zabíjení, těžkých ublížení na zdraví, mučení, znásilnění nebo sexuálního násilí), únosů, nuceného vysídlení, násilných zmizení nebo útoků na školy, nemocnice, náboženská místa nebo místa, v nichž civilisté hledají útočiště, nebo prostřednictvím jednání, které by představovalo vážné zneužívání či porušování lidských práv či porušování mezinárodního humanitárního práva“; „plánování, řízení či páchání činů porušujících platné mezinárodní právo v oblasti lidských práv či mezinárodní humanitární právo nebo činů, které představují porušování lidských práv v Jižním Súdánu“; „používání nebo najímání dětí ozbrojenými skupinami nebo ozbrojenými silami v kontextu ozbrojeného konfliktu v Jižním Súdánu“; „bránění činnostem mezinárodních mírových, diplomatických nebo humanitárních misí v Jižním Súdánu, včetně činností monitorovacího a ověřovacího mechanismu úřadu IGAD nebo bránění dodávkám a distribuci humanitární pomoci a přístupu k ní“; a jakožto vedoucí představitel „subjektu, včetně jakékoliv subjektu jihosúdánské vlády, opozice, milicí nebo jiné skupiny, která se zapojila do kterékoliv z činností popsaných v bodech 6 a 7, nebo jejíž členové se do těchto činností zapojili“.

Malong vykonával od 23. dubna 2014 do května 2017 funkci náčelníka generálního štábu SPLA. Při výkonu své bývalé funkce náčelníka generálního štábu Malong porušoval dohodu o ukončení nepřátelských akcí a dohodu o vyřešení konfliktu v Jižním Súdánu (ARCSS) z roku 2015, a tím šířil či prodlužoval konflikt v Jižním Súdánu. Od počátku srpna 2016 stál Malong údajně v čele úsilí, jehož cílem bylo zabít jihosúdánského opozičního předáka Rieka Machara. Malong, konající vědomě v rozporu s pokyny prezidenta Salvy Kiira, vydal dne 10. července 2016 rozkaz, aby na Macharův dům a na základnu Súdánské opoziční lidově osvobozenecké armády (SPLM-IO) v Jebelu zaútočily tanky a pěchota a aby byly ostřelovány z vrtulníků. Malong osobně z velitelství SPLA dohlížel na operaci, jejímž cílem bylo zjistit, kde se Machar pohybuje. Na začátku srpna 2016 Malong rozhodl, aby byl okamžitě proveden útok na místo, kde se měl Machar údajně nacházet, a informoval velitele SPLA, že Machar nemá být ponechán naživu. Podle informací měl dále Malong na začátku roku 2016 přikázat jednotkám SPLA, aby zabránily přepravě humanitární pomoci přes řeku Nil, kde trpěly hladem desítky tisíc civilistů, s tím, že potravinová pomoc by se místo k civilnímu obyvatelstvu dostala k ozbrojeným skupinám. V důsledku Malongových rozkazů nebylo možné po dobu nejméně dvou týdnů potravinovou pomoc přes řeku Nil přepravovat.

Během výkonu své funkce náčelníka generálního štábu SPLA byl Malong odpovědný za závažné zneužívání včetně útoků na civilní obyvatelstvo, nuceného vysídlování, nedobrovolného mizení, svévolného zadržování, mučení a znásilňování, jež páchaly SPLA a její spojenecké síly. Pod vedením Malonga prováděla SPLA útoky na civilní obyvatelstvo a úmyslně zabíjela neozbrojené civilisty na útěku. Pouze v oblasti Yei zdokumentovala OSN 114 případů zabití civilistů příslušníky SPLA a jejích spojeneckých sil, k nimž došlo v době mezi červencem 2016 a lednem 2017. SPLA záměrně napadala školy a nemocnice. V dubnu 2017 Malong údajně přikázal SPLA vyklidit oblast kolem Wau, aby v ní nezůstaly žádné osoby, včetně civilistů. Malong podle informací neodrazoval jednotky SPLA od toho, aby zabíjely civilní obyvatelstvo, přičemž za legitimní cíle byly považovány osoby podezřelé z ukrývaní povstalců.

Podle zprávy vyšetřovací komise Africké unie pro Jižní Súdán ze dne 15. října 2014 byl Malong odpovědný za rozsáhlou mobilizaci kmenové milice Mathiang Anyoor Dinka, která, jak zdokumentoval monitorovací mechanismus pro příměří a přechodná bezpečnostní opatření (CTSAMM), používá dětské vojáky.

V době, kdy Malonga stál v čele SPLA, omezovaly vládní síly pravidelně přístup mise OSN v Jižním Súdánu (UNMISS), smíšené monitorovací a hodnotící komise (JMEC) a monitorovacího mechanismu pro příměří a přechodná bezpečnostní opatření (CTSAMM) v okamžiku, kdy se snažily vyšetřit a zdokumentovat případy zneužívání. Například 5. dubna 2017 se společná hlídka OSN a CTSAMM snažila vstoupit do Pajoku, ale vojáci SPLA jí v tom zabránili

▼M1

B. SUBJEKTY

▼B









PŘÍLOHA II

Seznam osob a subjektů podle čl. 3 odst. 1 písm. b) a čl. 6 odst. 1 písm. b)