1998R0577 — CS — 07.08.2009 — 005.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 577/98

ze dne 9. března 1998

o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 213 této smlouvy, s ohledem na návrh nařízení předložený Komisí, vzhledem k tomu, že pro provádění svěřených úkolů potřebuje Komise srovnatelné statistické informace o úrovni, struktuře a vývoji zaměstnanosti a nezaměstnanosti v členských státech; vzhledem k tomu, že nejlepší způsob získání takových informací na úrovni Společenství je provádění harmonizovaných zjišťování pracovních sil; vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 3711/91 ze dne 16. prosince 1991 o organizaci ročního výběrového šetření pracovních sil ve Společenství ( 1 ) stanovilo, že počínaje rokem 1992 se má na jaře každého roku provádět statistické zjišťování; vzhledem k tomu, že ačkoli dostupnost údajů, jejich harmonizování a měření objemu práce se lépe zajistí průběžným zjišťováním než jedním ročním statistickým zjišťováním na jaře, průběžné zjišťování může být obtížně prováděno ve stejných dnech ve všech členských státech; vzhledem k tomu, že by se mělo podporovat používání stávajících administrativních zdrojů, pokud mohou vhodně doplnit informace získané rozhovory nebo pokud mohou sloužit jako podklad pro provedení výběru; vzhledem k tomu, že údaje ze zjišťování podle tohoto nařízení lze doplnit o soubor ukazatelů v rámci víceletého programu modulů ad hoc, který bude stanoven vhodným postupem jako součást prováděcích opatření; vzhledem k tomu, že se na toto nařízení budou také vztahovat zásady proporcionality a efektivnosti nákladů vymezené v nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství ( 2 ), které představují právní rámec pro vypracování statistiky Společenství; vzhledem k tomu, že statistická důvěrnost se řídí pravidly stanovenými v nařízení (ES) č. 322/97 a v nařízení Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 ze dne 11. června 1990 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství ( 3 ); vzhledem k tomu, že Komise konzultovala Výbor pro statistické programy zřízený rozhodnutím 89/382/EHS, Euratom ( 4 ) v souladu s článkem 3 uvedeného rozhodnutí, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







Článek 1

Periodicita zjišťování

Členské státy provádějí každoročně výběrové šetření pracovních sil (dále jen „zjišťování“).

▼M1

Zjišťováním se rozumí průběžné zjišťování poskytující čtvrtletní a roční výsledky; avšak během přechodného období nepřesahujícího rok 2002 smějí členské státy, které nejsou schopny průběžné zjišťování provést, provádět pouze roční zjišťování na jaře.

Odchylně se přechodné období prodlužuje

a) do roku 2003 v případě Itálie;

b) do roku 2004 v případě Německa za předpokladu, že Německo předloží náhradní čtvrtletní odhady hlavních souhrnných ukazatelů výběrového šetření pracovních sil a roční průměrné odhady některých stanovených souhrnných ukazatelů výběrového šetření pracovních sil.

▼B

Informace shromážděné během zjišťování se obecně týkají stavu existujícího v průběhu týdne předcházejícího dotazování (od pondělí do neděle), v tzv. referenčním týdnu.

V případě průběžného zjišťování:

— jsou referenční dny rozloženy rovnoměrně do období celého roku,

— se dotazování obvykle uskutečňuje během týdne následujícího bezprostředně po referenčním týdnu. Referenční týden a den dotazování mohou být od sebe vzdáleny více než pět týdnů pouze ve třetím čtvrtletí,

— jsou referenční čtvrtletí a referenční roky v tomto pořadí skupiny 13 a 52 po sobě jdoucích týdnů. Seznam týdnů tvořících dané čtvrtletí nebo rok se sestavuje podle postupu v ►M5 čl. 8 odst. 2 ◄ .

Článek 2

Jednotky, základní soubor a metody zjišťování

1. Zjišťování se provádí v každém členském státě u vzorku domácností nebo osob s bydlištěm na hospodářském území uvedeného státu v době zjišťování.

2. Základní soubor zjišťování zahrnuje členy domácností s bydlištěm na hospodářském území každého členského státu. Je-li to možné, doplňuje se tento základní soubor zahrnující osoby žijící v domácnostech osobami žijícími v kolektivních zařízeních.

Obyvatelé kolektivních zařízení by se měli podle možnosti zjišťovat prostřednictvím zvláštních výběrových šetření, která umožňují přímé zjišťování u dotyčných osob. Není-li to možné, pak se osoby v těchto skupinách, které i nadále mají vazbu na nějakou domácnost, zahrnou do této domácnosti.

3. Ukazatele používané pro určení pracovní situace a částečné zaměstnanosti se musí získat prostřednictvím dotazování vedeného s dotyčnou osobou nebo, není-li to možné, s jiným členem domácnosti. Ostatní informace mohou pocházet z jiných zdrojů, včetně úředních záznamů, za předpokladu, že získané údaje jsou rovnocenné kvality.

4. Bez ohledu na to, je-li jednotkou zjišťování jednotlivec nebo domácnost, se informace shromažďují za všechny členy domácnosti. Je-li však jednotkou zjišťování jednotlivec, informace týkající se ostatních členů domácnosti

— nemusí zahrnovat ukazatele uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. g), h), i) a j) a

— mohou být shromažďovány z dílčího zjišťování vymezeného tak, aby — — referenční týdny byly rovnoměrně rozloženy přes celý rok a — počet sledování (zjišťování jednotlivců včetně členů jejich domácností) byl dostačující s ohledem na úroveň spolehlivosti ročních odhadů vymezenou v článku 3.

Článek 3

Reprezentativnost vzorku

1. U skupiny nezaměstnaných, představující 5 % obyvatelstva v produktivním věku, může relativní standardní chyba u odhadu ročních průměrů (nebo jarních odhadů v případě ročního zjišťování prováděného na jaře) na úrovni NUTS II činit nejvýše 8 % daného dílčího souboru.

Regiony s méně než 300 000 obyvateli jsou od tohoto požadavku osvobozeny.

2. Relativní standardní chyba u odhadu změn mezi dvěma po sobě jdoucími čtvrtletími může v případě průběžného zjišťování ukazatelů týkajících se 5 % obyvatelstva v produktivním věku na vnitrostátní úrovni činit nejvýše 2 % dané skupiny obyvatel.

U členských států s počtem obyvatel mezi jedním milionem a dvaceti miliony je tento požadavek zmírněn tak, že relativní standardní chyba změn ukazatelů mezi po sobě jdoucími čtvrtletími může činit nejvýše 3 % daného dílčího souboru.

Členské státy s počtem obyvatel menším než 1 milion jsou od požadavku na přesnost ukazatelů osvobozeny.

3. Pokud je zjišťování prováděno pouze na jaře, vybere se nejméně čtvrtina šetřených jednotek z předešlého zjišťování a nejméně čtvrtina bude součástí příštího zjišťování.

Příslušnost k některé z těchto skupin se identifikuje kódem.

4. Chybí-li údaje kvůli nezodpovězení určitých otázek, obdobně se použije metoda statistické imputace.

5. Při výpočtu statistických váhových koeficientů se přihlédne zejména k pravděpodobnosti výběru a k externím údajům o rozdělení obyvatelstva tvořícího předmět zjišťování podle pohlaví, věku (věkové skupiny po 5 letech) a podle regionu (na úrovni NUTS II), pokud dotyčné členské státy pokládají tyto externí údaje za dostatečně spolehlivé.

6. Členské státy oznámí Komisi (Eurostatu) veškeré požadované informace o organizaci a metodice zjišťování, a zejména uvedou kritéria pro výběr vzorku a pro jeho velikost.

Článek 4

Ukazatele zjišťování

1. Zjišťované informace zahrnují

a) demografické zázemí: — pořadové číslo v domácnosti, — pohlaví, — rok narození, — datum narození ve vztahu ke konci referenčního období, — rodinný stav, — vztah ke sledované osobě, — pořadové číslo manželky nebo manžela, — pořadové číslo otce, — pořadové číslo matky, — státní příslušnost, — délka pobytu v členském státě (v letech), — země narození (dobrovolný údaj), — povaha účasti na zjišťování (přímá účast nebo účast prostřednictvím člena domácnosti);

▼M3

b) pracovní situace: — pracovní situace v referenčním týdnu, — nepřetržitý příjem mzdy nebo platu, — důvod, proč osoba nepracovala, i když měla zaměstnání, — hledání zaměstnání u nezaměstnané osoby, — druh hledaného zaměstnání (zaměstnanec nebo samostatně výdělečně činný), — způsoby použité pro hledání zaměstnání, — připravenost nastoupit do zaměstnání;

c) ukazatele hlavního zaměstnání: — postavení v zaměstnání, — hospodářské odvětví místní jednotky, — povolání, — řídící funkce, — počet osob pracujících v místní jednotce, — země pracoviště, — region pracoviště, — rok a měsíc, v němž osoba začala pracovat v současném zaměstnání, — využití služby úřadu práce při nalezení současného zaměstnání, — pracovní poměr na dobu určitou nebo neurčitou (a důvody), — trvání dočasného zaměstnání nebo pracovního poměru na dobu určitou, — rozlišení práce na plný nebo částečný úvazek (a důvody), — smlouva s agenturou zprostředkující práci na dobu určitou, — domácká práce;

d) pracovní doba: — počet hodin obvykle odpracovaných v týdnu, — počet hodin skutečně odpracovaných, — počet přesčasových hodin v referenčním týdnu, — hlavní důvod, proč se liší počet skutečně odpracovaných a obvykle odpracovaných hodin;

▼B

e) vedlejší zaměstnání: — více než jedno zaměstnání, — postavení v zaměstnání, — hospodářské odvětví místní jednotky, — počet skutečně odpracovaných hodin;

f) viditelná částečná zaměstnanost: — přání pracovat obvykle více hodin, než je tomu nyní (dobrovolný údaj v případě ročního zjišťování), — hledání dalšího zaměstnání a důvody hledání, — druh hledaného zaměstnání (jako zaměstnanec nebo jiná výdělečná činnost), — způsoby hledání dalšího zaměstnání, — důvody, proč osoba nehledá další zaměstnání (dobrovolný údaj v případě ročního zjišťování), — připravenost nastoupit do zaměstnání, — počet pracovních hodin, které si osoba přeje odpracovat (dobrovolný údaj v případě ročního zjišťování);

▼M3

g) hledání zaměstnání: — druh hledaného zaměstnání, — doba hledání zaměstnání, — situace osoby bezprostředně před započetím hledání zaměstnání, — registrace na úřadu práce a obdržení podpory v nezaměstnanosti, — ochota osoby nehledající zaměstnání pracovat, — důvody, proč osoba nehledá zaměstnání, — nedostatek pečovatelských zařízení;

▼M2

h) vzdělávání a odborná příprava: účast na formálním vzdělávání nebo odborné přípravě během předchozích čtyř týdnů: — stupeň, — obor; účast na kurzech a jiných výukových činnostech během předchozích čtyř týdnů: — celková délka, — účel posledního kurzu nebo jiné výukové činnosti, — obor poslední výukové činnosti, — účast v poslední výukové činnosti během pracovní doby; dosažené vzdělání: — nejvyšší dosažený stupeň vzdělání nebo odborné přípravy, — obor, ve kterém byl dosažen tento nejvyšší stupeň vzdělání nebo odborné přípravy, — rok, v němž byl nejvyšší stupeň vzdělání nebo odborné přípravy úspěšně dokončen;

▼B

i) dosavadní pracovní zkušenosti nezaměstnané osoby: — předchozí zaměstnání, — rok a měsíc, v němž osoba naposledy pracovala, — hlavní důvod odchodu z posledního zaměstnání, — postavení v posledním zaměstnání, — hospodářské odvětví místní jednotky posledního zaměstnání, — povolání vykonávané v posledním zaměstnání;

j) situace jeden rok před zjišťováním (dobrovolný údaj za 1., 3. a 4. čtvrtletí): — hlavní pracovní postavení, — postavení v zaměstnání, — hospodářské odvětví místní jednotky, v níž osoba pracovala, — země trvalého bydliště, — region trvalého bydliště;

k) hlavní pracovní postavení (dobrovolný údaj);

▼M4

l) mzdy z hlavního zaměstnání;

▼B

m) technické údaje související se zjišťováním: — rok zjišťování, — referenční týden, — týden dotazování, — členský stát, — region domácnosti, — stupeň urbanizace, — pořadové číslo domácnosti, — druh domácnosti, — druh kolektivního zařízení, — váhový faktor, — dílčí zjišťování ve vztahu k předchozímu (ročnímu) zjišťování, — dílčí zjišťování ve vztahu k následujícímu (ročnímu) zjišťování, — pořadové číslo vlny zjišťování;

▼M3

n) netypická pracovní doba: — práce na směny, — večerní práce, — noční práce, — práce v sobotu, — práce v neděli.

▼M5

2. Informace stanovené v odstavci 1 lze doplnit o další skupinu proměnných (dále jen „modul ad hoc“).

Komise pro každý rok sestaví víceletý program modulů ad hoc:

Uvedený program stanoví pro každý modul ad hoc téma, referenční období, rozsah zjišťování (stejný nebo menší než rozsah zjišťování stanoveného článkem 3) a lhůtu pro předání výsledků (která může být jiná než lhůta podle článku 6).

Nejméně dvanáct měsíců před začátkem referenčního období je třeba pro daný modul ad hoc určit členské státy a regiony, kterých se zjišťování týká, a připravit podrobný seznam informací shromažďovaných v modulu ad hoc.

Rozsah modulu ad hoc nesmí být větší než jedenáct proměnných.

Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 8 odst. 3.

3. Definice, pravidla kontroly, kódování proměnných, úprava seznamu proměnných zjišťování vyplývající nezbytně z vývoje metod a pojmů a seznam zásad pro formulaci otázek týkajících se pracovní situace vypracuje Komise. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, včetně jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 8 odst. 3.

4. Na návrh Komise lze specifikovat seznam proměnných (dále jen „strukturální proměnné“) z ukazatelů šetření uvedených v odstavci 1, které se musí zjišťovat jen jako roční průměry vztahující se na 52 týdnů, a ne jako čtvrtletní průměry. Komise stanoví tento seznam strukturálních proměnných, minimální rozsah zjišťování a periodicitu shromažďování údajů. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 8 odst. 3. Španělsko, Finsko a Spojené království mohou v přechodném období až do konce roku 2007 zjišťovat strukturální proměnné za jednotlivá čtvrtletí.

▼B

Článek 5

Provedení zjišťování

Členské státy mohou uložit povinnost odpovědět na otázky zjišťování.

▼M4

Článek 6

Předávání výsledků

Do dvanácti týdnů po konci referenčního období předají členské státy Eurostatu výsledky zjišťování bez přímých identifikujících údajů.

Údaje odpovídající ukazateli zjišťování „mzdy z hlavního zaměstnání“ lze Eurostatu předat do dvaceti jedna měsíců po konci referenčního období, pokud se k poskytnutí těchto informací využívají údaje z administrativních zdrojů.

▼B

Článek 7

Zprávy

Každé tři roky počínaje rokem 2000 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení. Zpráva hodnotí zejména kvalitu statistických metod, které členské státy navrhují pro zlepšení výsledků nebo usnadnění postupu zjišťování.

▼M5

Článek 8

Postup projednávání ve výboru

1. Komisi je nápomocen Výbor pro statistické programy zřízený rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom ( 5 ).

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ( 6 ) s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

▼B

Článek 9

Zrušení bez náhrady

Zrušuje se nařízení (EHS) č. 3711/91.

Článek 10

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.