2009R0428 — CS — 25.12.2015 — 005.002

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (přepracované znění) (Úř. věst. L 134 29.5.2009, s. 1)

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 428/2009

ze dne 5. května 2009,

kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití

(přepracované znění)







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 ze dne 22. června 2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití ( 1 ), bylo několikrát podstatně změněno. Jelikož je třeba provést další změny, mělo by být proto z důvodu přehlednosti přepracováno. (2) Zboží dvojího užití (včetně softwaru a technologií) mělo při vývozu z Evropského společenství podléhat účinné kontrole. (3) Účinný společný systém kontrol vývozu zboží dvojího užití je nezbytný proto, aby byl zajištěn soulad s mezinárodními závazky a povinnostmi členských států, zejména pokud jde o nešíření, a Evropské unie (EU). (4) Existence společného systému kontrol a harmonizovaných politik prosazování a sledování ve všech členských státech je nezbytným předpokladem pro zavedení volného pohybu zboží dvojího užití uvnitř Společenství. (5) K rozhodování o individuálním, souhrnném nebo národním všeobecném vývozním povolení nebo o povolení pro zprostředkovatelské služby, o tranzitech zboží dvojího užití nebo o povolení k přepravě v rámci Společenství zboží dvojího užití uvedeného v příloze IV jsou příslušné vnitrostátní orgány. Vnitrostátní předpisy a rozhodnutí, které mají vliv na vývoz zboží dvojího užití, musí být přijímány v rámci společné obchodní politiky a zejména v rámci nařízení Rady (EHS) č. 2603/69 ze dne 20. prosince 1969, kterým se stanoví společná pravidla pro vývoz ( 2 ). (6) Rozhodnutí o aktualizaci společného seznamu zboží dvojího užití, které podléhá kontrolám vývozu, musí být v souladu se závazky a povinnostmi, které členské státy přijaly jako členové příslušných mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv. (7) Společné seznamy zboží dvojího užití, míst určení a obecných zásad jsou podstatnými prvky účinného režimu kontrol vývozu. (8) Přenos softwaru a technologií elektronickými prostředky, faxem nebo telefonem do místa určení mimo Společenství by měl být rovněž kontrolován. (9) Zvláštní pozornost je nutno věnovat zpětnému vývozu a konečnému použití. (10) Dne 22. září 1998 podepsali zástupci členských států a Evropské komise dodatkové protokoly k příslušným zárukovým dohodám mezi členskými státy, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii, které, kromě jiných opatření, zavazují členské státy k poskytování informací o přepravě vybraných zařízení a nejaderného materiálu. (11) Společenství přijalo soubor celních pravidel, která zahrnují nařízení Rady (ES) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství ( 3 ) (dále jen celní kodex Společenství), a nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ( 4 ), kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92 a která mimo jiné obsahují ustanovení o vývozu a zpětném vývozu zboží. Toto nařízení neomezuje pravomoci přiznané podle platného celního kodexu Společenství a jeho prováděcích pravidel. (12) Podle článku 30 Smlouvy, v jeho mezích a v očekávání vyššího stupně harmonizace, si členské státy zachovají právo provádět kontroly převodů určitého zboží dvojího užití v rámci Společenství za účelem zabezpečení veřejného pořádku nebo veřejné bezpečnosti. Pokud mají tyto kontroly vliv na účinnost kontrol vývozu ze Společenství, měla by je je Rada pravidelně přezkoumávat. (13) Za účelem zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení by měl každý členský stát přijmout opatření, kterými by příslušným orgánům svěřil nezbytné pravomoci. (14) Hlavy států a předsedové vlád členských států EU přijali v červnu roku 2003 akční plán o nešíření zbraní hromadného ničení (soluňský akční plán). Tento akční plán byl doplněn o strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení přijatou Evropskou radou v prosinci roku 2003. Podle kapitoly III uvedené strategie musí Evropská unie využít všech svých nástrojů k zabránění, odrazení, zastavení a pokud možno odstranění programů šíření, které celosvětově vyvolávají znepokojení. Bod 30.A 4) uvedené kapitoly konkrétně zmiňuje posílení politik a postupů kontrol vývozu. (15) V rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1540 přijaté dne 28. dubna 2004 se stanoví, že všechny státy přijmou a posílí účinná opatření k zavedení tuzemských kontrol k zabránění šíření jaderných, chemických nebo biologických zbraní a jejich nosičů, a to i zavedením vhodných kontrol souvisejících materiálů, a za tímto účelem mimo jiné zavedou kontroly tranzitu a zprostředkování. Souvisejícími materiály jsou materiály, vybavení a technologie, na něž se vztahují příslušné mnohostranné smlouvy a ujednání, nebo které jsou uvedeny na vnitrostátních kontrolních seznamech a které by mohly být použity ke konstrukci, vývoji, výrobě nebo použití jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů. (16) Toto nařízení zahrnuje zboží, které je přes území Společenství pouze přepravováno, tj. takové zboží, kterému nebylo přiděleno jiné celně schválené určení, než režim vnějšího tranzitu, nebo které je pouze umístěno do svobodného celního pásma nebo do svobodného celního skladu, kde o něm nemusí být veden záznam ve schválené skladové evidenci. Proto by mělo být orgánům členských států umožněno zakázat v jednotlivých případech tranzit zboží dvojího užití, které není zbožím Společenství, existují-li rozumné důvody k podezření, od zpravodajských či jiných zdrojů, že zboží má být nebo by mohlo být použito vcelku nebo zčásti k šíření zbraní hromadného ničení nebo jejich nosičů. (17) Měly by se rovněž zavést kontroly poskytování zprostředkovatelských služeb, pokud byl zprostředkovatel informován příslušnými vnitrostátními orgány nebo si je vědom toho, že takové poskytování služeb může vést k výrobě nebo dodávce zbraní hromadného ničení ve třetí zemi. (18) Je žádoucí dosáhnout jednotného a konzistentního uplatňování kontrol v celé EU s cílem podpořit EU a mezinárodní bezpečnost a zajistit rovné podmínky pro vývozce v EU. Proto je vhodné v souladu s doporučeními soluňského akčního plánu a s požadavky strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení rozšířit oblast konzultací mezi členskými státy dříve, než udělí vývozní povolení. Výhodami tohoto přístupu by bylo například zajištění toho, aby nebyly vývozem z určitého členského státu ohroženy základní bezpečnostní zájmy jiného členského státu. Větší sladění podmínek, za nichž se provádí vnitrostátní kontroly u zboží dvojího užití, které není uvedeno v tomto nařízení, a harmonizace podmínek použití různých typů povolení, která lze podle tohoto nařízení udělit, by mělo za následek jednotnější a harmonizovanější použití kontrol. Zlepšení definice nehmotných převodů technologií, aby zahrnovala zpřístupnění kontrolovaných technologií osobám nacházejícím se mimo EU, by napomohlo úsilí při podpoře bezpečnosti, stejně jako větší sladění způsobů výměny citlivých informací mezi členskými státy s postupy mezinárodních režimů pro kontrolu vývozu, zejména stanovením možnosti zřídit bezpečný elektronický systém pro sdílení informací mezi členskými státy. (19) Každý členský stát by měl stanovit účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení. vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







KAPITOLA I

PŘEDMĚT ÚPRAVY A DEFINICE

Článek 1

Tímto nařízením se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití.

Článek 2

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

1) „zbožím dvojího užití“ zboží včetně softwaru a technologií, které lze použít jak pro civilní, tak i vojenské účely a které zahrnuje veškeré zboží, které může být použito jak pro nevýbušné účely, tak i pro jakoukoliv formu podpory výroby jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení;

2) „vývozem“: i) režim vývozu ve smyslu článku 161 nařízení (EHS) č. 2913/92 (celní kodex Společenství), ii) zpětný vývoz ve smyslu článku 182 uvedeného kodexu; nikoliv však včetně zboží v tranzitu, a iii) přenos softwaru nebo technologií elektronickými prostředky, a to i faxem, telefonem, elektronickou poštou nebo jakýmikoliv jinými elektronickými prostředky do místa určení mimo Evropské společenství; to zahrnuje zpřístupnění takového softwaru a technologií v elektronické formě právnickým a fyzickým osobám a partnerství mimo Společenství. Ústní předávání technologií je vývozem rovněž v případě, že je technologie popisována do telefonu;

3) „vývozcem“ jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo partnerství: i) jejímž nebo jehož jménem je podáváno vývozní prohlášení, totiž osoba, která je v okamžiku přijetí prohlášení smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území Společenství. Nebyla-li uzavřena smlouva o vývozu nebo nejedná-li tato osoba svým jménem, rozumí se vývozcem osoba, která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území Společenství, ii) která nebo které rozhoduje o přenosu nebo zpřístupnění softwaru nebo technologií elektronickými prostředky, včetně faxu, telefonu, elektronické pošty nebo jakýmikoliv jinými elektronickými prostředky do místa určení mimo Společenství. Má-li podle smlouvy, na které je vývoz založen, právo nakládat se zbožím dvojího užití osoba usazená mimo Společenství, považuje se vývozce za smluvní stranu usazenou ve Společenství;

4) „vývozním prohlášením“ právní úkon, kterým projevuje osoba předepsanou formou a způsobem svoji vůli propustit zboží dvojího užití do režimu vývozu;

5) „zprostředkovatelskými službami“: — sjednávání nebo organizování operací týkajících se nákupu, prodeje nebo dodávek zboží dvojího užití ze třetí země do jakékoliv jiné třetí země nebo — prodej nebo nákup zboží dvojího užití, které je umístěno ve třetích zemích za účelem jejich přepravy do jiné třetí země. Pro účely tohoto nařízení je z této definice vyloučeno poskytování pouze doplňkových služeb. Doplňkovými službami jsou přeprava, finanční služby, pojištění, obnova pojištění nebo obecně propagace a podpora;

6) „zprostředkovatelem“ jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo partnerství se sídlem v členském státě Společenství nebo v něm usazené, které poskytují služby uvedené v bodě 2 ze Společenství na území třetí země;

7) „tranzitem“ doprava zboží dvojího užití, které není zbožím Společenství, které vstupuje do celního území Společenství a je přes něj přepravováno do místa určení mimo Společenství;

8) „individuálním vývozním povolením“ povolení udělené jednomu konkrétnímu vývozci pro jednoho konečného uživatele nebo příjemce ve třetí zemi a které se vztahuje na jeden nebo více druhů zboží dvojího užití;

▼M1

9) „všeobecným vývozním povolením Unie“ vývozní povolení pro vývozy do některých zemí určení, které je k dispozici všem vývozcům, kteří dodržují podmínky a požadavky pro použití uvedené v přílohách IIa až IIf;

▼B

10) „souhrnným vývozním povolením“ povolení udělené jednomu konkrétnímu vývozci pro typ nebo kategorii zboží dvojího užití, které může platit pro vývozy určené pro jednoho nebo více určených konečných uživatelů či v jedné nebo více určených třetích zemích;

11) „národním všeobecným vývozním povolením“ vývozní povolení udělené podle čl. 9 odst. 2 a definované vnitrostátními právními předpisy v souladu s článkem 9 a přílohou IIIc tohoto nařízení;

12) „celním územím Evropské unie“ území ve smyslu čl. 3 celního kodexu Společenství;

13) „zboží dvojího užití, které není zbožím Společenství“ zboží, jež má status zboží, které není zbožím Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 8 celního kodexu Společenství.







KAPITOLA II

OBLAST PŮSOBNOSTI

Článek 3

1. Pro vývoz zboží dvojího užití uvedeného v příloze I je vyžadováno povolení.

2. Podle článku 4 nebo článku 8 je možné rovněž vyžadovat povolení pro vývoz do všech nebo do některých míst určení u určitého zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I.

Článek 4

1. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, je vyžadováno, jestliže byl vývozce informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést.

2. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, je rovněž vyžadováno, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo, ►M1 uložené rozhodnutím nebo společným postojem ◄ přijatými Radou Evropské unie nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti OSN a byl-li vývozce informován příslušnými orgány uvedenými v odstavci 1, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno pro vojenské konečné použití. Pro účely tohoto odstavce se „vojenským konečným použitím“ rozumí:

a) zařazení mezi zboží, které je uvedeno na seznamu vojenského materiálu, který vedou členské státy;

b) použití výrobního, zkušebního nebo analytického zařízení a jeho součástí k vývoji, výrobě nebo údržbě zboží uvedeného na výše zmíněném seznamu;

c) použití jakýchkoliv nehotových výrobků v závodě na výrobu vojenského materiálu uvedeného na výše zmíněném seznamu.

3. Povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, je rovněž požadováno, byl-li vývozce informován orgány uvedenými v odstavci 1, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného na vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území tohoto členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které vyžadují právní předpisy tohoto členského státu.

4. Je-li si vývozce vědom toho, že zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I a které má v úmyslu vyvézt, je celé nebo z části určeno k jakémukoli použití uvedenému v odstavcích 1, 2 a 3, musí o tom uvědomit orgány uvedené v odstavci 1, které rozhodnou o tom, zda bude dotyčný vývoz podléhat povolení či nikoliv.

5. Členský stát může přijmout nebo ponechat v platnosti právní předpisy, které požadují pro vývoz zboží dvojího užití, jež není uvedeno v příloze I, povolení, má-li vývozce důvody k podezření, že toto zboží je nebo by mohlo být určeno celé nebo z části k jakémukoliv použití uvedenému v odstavci 1.

6. Členský stát, který podle odstavců 1 až 5 požaduje povolení pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, o tom v případě potřeby informuje ostatní členské státy a Komisi. Ostatní členské státy tuto informaci náležitě zváží a uvědomí o ní své celní správy a ostatní příslušné vnitrostátní orgány.

7. Ustanovení čl. 13 odst. 1, 2 a 5 až 7 se použijí na případy týkající se zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I.

8. Tímto nařízením není dotčeno právo členských států přijímat vnitrostátní opatření podle článku 11 nařízení (EHS) č. 2603/69.

Článek 5

1. Povolení je požadováno pro zprostředkovatelské služby u zboží dvojího užití uvedeného v příloze I, pokud byl zprostředkovatel informován příslušnými orgány členského státu, v němž má sídlo nebo v němž je usazen, že příslušné zboží je nebo může být celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1. Je-li si zprostředkovatel vědom toho, že zboží dvojího užití uvedené v příloze I, pro které má v úmyslu poskytnout zprostředkovatelské služby, je celé nebo zčásti určeno k jakémukoli použití uvedenému v čl. 4 odst. 1, musí o tom uvědomit příslušné orgány, které rozhodnou o tom, zda budou dotyčné zprostředkovatelské služby podléhat povolení či nikoliv.

2. Členský stát může rozšířit použití odstavce 1 na zboží dvojího užití neuvedené na seznamu, které je určeno k použití uvedenému v čl. 4 odst. 1, a na zboží dvojího užití k vojenskému konečnému užití a na místa určení uvedená v čl. 4 odst. 2.

3. Členský stát může přijmout nebo zachovat vnitrostátní právní předpisy, na základě kterých zprostředkování zboží dvojího užití podléhá povolení, má-li zprostředkovatel důvody k podezření, že toto zboží je nebo by mohlo být určeno celé nebo zčásti k jakémukoliv použití uvedenému v čl. 4 odst. 1.

4. Ustanovení čl. 8 odst. 2, 3 a 4 se použije na vnitrostátní opatření uvedená v odstavci 2 a 3 tohoto článku.

Článek 6

1. Tranzit zboží dvojího užití, které není zbožím Společenství, uvedeného na seznamu v příloze I, může být zakázán příslušnými orgány členského státu, v němž se provádí tranzit, pokud zboží je nebo by mohlo být určeno celé nebo z části k použití uvedenému v čl. 4 odst. 1. Při rozhodování o takovém zákazu členské státy zohlední své povinnosti a závazky, s nimž souhlasily jako strany mezinárodních smluv nebo jako členové mezinárodních režimů nešíření.

2. Před rozhodnutím, zda zakázat tranzit či nikoliv, může členský stát stanovit, že jeho příslušné orgány mohou v jednotlivých případech požadovat povolení pro konkrétní tranzit zboží dvojího užití uvedeného v příloze I, pokud toto zboží je nebo může být určeno celé nebo z části k použití uvedenému v čl. 7 odst. 1.

3. Členský stát může rozšířit použití odstavce 1 na zboží dvojího užití, které není uvedeno v nařízení, určené k použití uvedenému v čl. 4 odst. 1a na zboží dvojího užití pro vojenské konečné užití a na místa určení uvedená v čl. 4 odst. 2.

4. Ustanovení čl. 8 odst. 2, 3 a 4 se použijí na vnitrostátní opatření uvedená v odstavci 2 a 3 tohoto článku.

Článek 7

Toto nařízení se nevztahuje na dodávky služeb nebo na přenos technologií, jsou-li tyto dodávky nebo přenos spojeny s pohybem osob přes hranice.

Článek 8

1. Členský stát může zakázat nebo požadovat pro vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I, povolení z důvodů veřejné bezpečnosti nebo ochrany lidských práv.

2. Členské státy oznámí Komisi jakákoliv opatření přijatá podle odstavce 1 neprodleně po jejich přijetí s uvedením přesných důvodů těchto opatření.

3. Členské státy rovněž neprodleně oznámí Komisi jakékoliv změny opatření přijatých podle odstavce 1.

4. Komise zveřejní opatření, která jí byla oznámena podle odstavců 2 a 3, v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.







KAPITOLA III

VÝVOZNÍ POVOLENÍ A POVOLENÍ KE ZPROSTŘEDKOVATELSKÝM SLUŽBÁM

Článek 9

▼M1

1. Pro určité vývozy uvedené v přílohách IIa až IIf se tímto nařízením zavádí všeobecná vývozní povolení Unie.

Příslušné orgány členského státu, v němž je usazen vývozce, mohou vývozci používání těchto povolení zakázat, pokud existuje důvodné podezření, že nebude schopen dodržet podmínky tohoto povolení nebo ustanovení právních předpisů upravujících kontrolu vývozu.

Příslušné orgány členských států si předávají informace o vývozcích, kterým bylo odepřeno právo používat všeobecné vývozní povolení Unie, pokud nedojdou k závěru, že se vývozce nebude pokoušet o vývoz zboží dvojího užití prostřednictvím jiného členského státu. Pro tento účel se použije systém uvedený v čl. 19 odst. 4.

▼M3

Aby se zajistilo, že všeobecná vývozní povolení Unie uvedená v přílohách IIa až IIf se vztahují pouze na transakce s nízkým rizikem, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23a s cílem vyjmout místa určení z působnosti těchto všeobecných vývozních povolení Unie, pokud jsou na tato místa určení uvalena zbrojní embarga uvedená v čl. 4 odst. 2.

Pokud je v případě takových zbrojních embarg ze závažných naléhavých důvodů nutné vyjmout určitá místa určení z působnosti všeobecného vývozního povolení Unie, použije se na akty v přenesené pravomoci přijímané podle tohoto odstavce postup stanovený v článku 23b.

▼B

2. V případě všech ostatních vývozů podle tohoto nařízení, pro které je vyžadováno povolení, udělí toto povolení příslušné orgány členského státu, ve kterém je vývozce usazen. S výhradou omezení uvedených v odstavci 4 může mít povolení formu individuálního, souhrnného nebo všeobecného povolení.

Všechna povolení platí v celém Společenství.

Vývozci poskytují příslušným orgánům veškeré příslušné informace požadované k jejich žádostem o individuální nebo souhrnné vývozní povolení, aby měly příslušné vnitrostátní orgány úplné informace, zejména o konečném uživateli, zemi určení a konečném použití vyváženého zboží. Povolení může být případně podmíněno prohlášením o konečném použití.

3. Členské státy vyřídí žádosti o individuální nebo souhrnné povolení ve lhůtě stanovené podle vnitrostátních právních předpisů nebo praxe.

4. Národní všeobecná vývozní povolení:

▼M1

a) musí vyloučit z oblasti své působnosti zboží uvedené v příloze IIg;

▼B

b) jsou vymezena vnitrostátními právními předpisy nebo praxí. Mohou je používat všichni vývozci se sídlem nebo usazení v členském státě vydávajícím tato povolení, pokud splňují požadavky stanovené v tomto nařízení a v doplňujících vnitrostátních právních předpisech. Vydávají se v souladu s údaji uvedenými v příloze IIIc. Vydávají se v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo praxí. Členské státy o všech vydaných nebo pozměněných vnitrostátních všeobecných vývozních povoleních neprodleně informují Komisi. Komise tato oznámení zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie;

c) nemohou být použita, jestliže byl vývozce svými orgány informován, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno k jednomu z použití uvedených v čl. 4 odst. 1 a 3 nebo použití uvedených v čl. 4 odst. 2 v zemi, na níž se vztahuje zbrojní embargo, ►M1 uložené rozhodnutím nebo společným postojem ◄ přijatými Radou nebo rozhodnutím OBSE, nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti OSN, nebo jestliže si je vývozce vědom toho, že zboží je určeno k výše uvedeným použitím.

5. Členské státy ve svých vnitrostátních právních předpisech ponechají v platnosti nebo zavedou možnost udělit souhrnné vývozní povolení.

6. Členské státy poskytnou Komisi seznam orgánů oprávněných:

a) k udělování vývozních povolení pro zboží dvojího užití;

b) k rozhodování o zákazu tranzitu zboží dvojího užití, které není zbožím Společenství podle tohoto nařízení.

Komise zveřejní seznam těchto orgánů v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Článek 10

1. Povolení pro zprostředkovatelské služby podle tohoto nařízení udělí příslušné orgány členského státu, v němž má zprostředkovatel sídlo nebo je usazen. Tato povolení jsou udělována pro určitá množství konkrétního zboží pohybujícího se mezi dvěma nebo více třetími zeměmi. Jasně musí být vymezeno umístění zboží ve třetí zemí původu, konečný uživatel a přesné umístění tohoto uživatele. Povolení je platné pro celé Společenství.

2. Zprostředkovatelé poskytnou příslušným orgánům příslušné informace požadované pro jejich žádost o povolení podle tohoto nařízení pro zprostředkovatelské služby, zejména podrobnosti o umístění zboží dvojího užití třetích zemích původu, jasný popis zboží a jeho množství, třetí strany zahrnuté do transakce, třetí země místa určení, konečného uživatele v této zemi a jeho přesné umístění.

3. Členské státy vyřídí žádosti o povolení pro zprostředkovatelské služby ve lhůtě stanovené podle vnitrostátních právních předpisů nebo praxe.

4. Členské státy poskytnou Komisi seznam orgánů oprávněných k udělování povolení k poskytování zprostředkovatelských služeb podle tohoto nařízení. Komise zveřejní seznam těchto orgánů v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Článek 11

1. Jestliže zboží dvojího užití, pro které bylo zažádáno o individuální vývozní povolení do místa určení neuvedeného v ►M1 přílohu IIa ◄ , nebo do jakéhokoliv místa určení v případě zboží dvojího užití uvedeného v příloze IV, je nebo bude umístěno v jednom nebo více členských státech, jiných než je ten, ve kterém byla žádost podána, uvede se tato skutečnost v žádosti. Příslušné orgány členského státu, u nichž byla žádost o povolení podána, neprodleně konzultují příslušné orgány dotyčného členského státu nebo států a poskytnou jim příslušné informace. Konzultovaný členský stát nebo státy oznámí ve lhůtě deseti pracovních dnů případné námitky k udělení takového povolení, jimiž je členský stát, ve kterém byla žádost podána, vázán.

Jestliže do deseti pracovních dnů nedojdou žádné námitky, má se za to, že, konzultovaný členský stát nebo státy nemají žádné námitky.

Ve výjimečných případech může jakýkoliv konzultovaný členský stát požadovat prodloužení desetidenní lhůty. Prodloužení však nesmí přesáhnout 30 pracovních dní.

2. Jestliže by vývoz mohl porušit podstatné bezpečnostní zájmy členského státu, může tento členský stát požádat druhý členský stát, aby neudělil vývozní povolení, nebo jestliže již takové povolení bylo uděleno, žádat jeho zrušení, pozastavení, změnu nebo odvolání. Členský stát, který takovou žádost obdrží, zahájí neprodleně se žádajícím členským státem nezávazné konzultace, které musí být uzavřeny během deseti pracovních dnů. Rozhodne-li se dožádaný členský stát povolení udělit, mělo by to být oznámeno Komisi a ostatním členským státům za použití elektronického systému uvedeného v čl. 13 odst. 6.

Článek 12

1. Při rozhodování o tom, zda udělit individuální či souhrnné vývozní povolení nebo udělit povolení pro poskytnutí zprostředkovatelských služeb podle tohoto nařízení či nikoliv, přihlížejí členské státy k veškerým významným skutečnostem, a zejména k:

a) závazkům a povinnostem, které každý členský stát přijal jako člen příslušných mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv;

b) svým závazkům vyplývajícím ze sankcí uložených ►M1 rozhodnutím nebo společnou akcí ◄ přijatými Radou nebo rozhodnutím OBSE nebo závaznou rezolucí Rady bezpečnosti OSN;

c) aspektům národní zahraniční nebo bezpečnostní politiky, včetně těch, které jsou upraveny společným postojem Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu ( 5 );

d) aspektům zamýšleného konečného použití a nebezpečí zneužití.

2. Při posuzování žádosti o souhrnné vývozní povolení berou členské státy kromě kritérií stanovených v odstavci 1 v úvahu i to, zda vývozce uplatňuje přiměřené a vhodné prostředky a postupy pro dosažení souladu s ustanoveními a cíli tohoto nařízení a s podmínkami povolení.

Článek 13

1. Příslušné orgány členských států mohou v souladu s tímto nařízením zamítnout udělení vývozního povolení a mohou zrušit, pozastavit, změnit nebo odvolat vývozní povolení, které již udělily. V případě, že zamítnou, zruší, pozastaví, podstatně omezí nebo odvolají vývozní povolení, nebo pokud stanoví, že zamýšlený vývoz nebude povolen, oznámí to příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi a sdělí jim nezbytné informace. Pozastavily-li příslušné orgány členského státu platnost vývozního povolení, oznámí na konci doby pozastavení platnosti povolení konečné posouzení členským státům a Komisi.

2. Příslušné orgány členských států přezkoumají zamítavá rozhodnutí týkající se o povolení oznámená podle odstavce 1 do tří let od jejich oznámení a odvolají je, změní nebo prodlouží. Příslušné orgány členských států sdělí co nejdříve výsledky přezkumu příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi. Zamítavá rozhodnutí, která nejsou odvolána, zůstávají v platnosti.

3. Příslušné orgány členských států neprodleně informují členské státy a Komisi o svých rozhodnutích zakázat tranzit zboží dvojího užití uvedeného v příloze I přijaté podle článku 6. Tato oznámení obsahují všechny důležité informace, včetně klasifikace, jeho technických parametrů, země určení a konečného uživatele.

4. Odstavce 1 a 2 se rovněž vztahují na povolení zprostředkovatelských služeb.

5. Dříve než příslušné orgány členského státu postupující podle tohoto nařízení udělí povolení pro vývoz nebo zprostředkovatelské služby nebo rozhodnou o tranzitu, přezkoumají všechna platná zamítavá rozhodnutí nebo rozhodnutí o zákazu tranzitu zboží dvojího užití uvedeného v příloze I přijaté podle tohoto nařízení s cílem ujistit se, zda nebyly udělení povolení nebo tranzit zamítnuty příslušnými orgány jiného členského státu nebo států pro v podstatě totožný obchod (tj. zboží s v podstatě totožnými parametry nebo technickými vlastnostmi pro stejného konečného uživatele či příjemce). Nejdříve konzultují příslušné orgány dotyčného členského státu nebo států, které vydaly toto zamítavé rozhodnutí nebo rozhodnutí o zákazu tranzitu, jak je stanoveno v odstavcích 1 a 3. Jestliže po této konzultaci příslušné orgány členského státu rozhodnou, že povolení udělí nebo že povolí tranzit, uvědomí o tom příslušné orgány ostatních členských států a Komisi a poskytnou veškeré nezbytné informace vysvětlující jejich rozhodnutí.

▼M1

6. Veškerá oznámení požadovaná podle tohoto článku se provádějí bezpečnými elektronickými prostředky, včetně systému uvedeného v čl. 19 odst. 4.

▼B

7. Veškeré informace sdílené v souladu s ustanoveními tohoto článku musí být v souladu s ustanoveními čl. 19 odst. 3, 4 a 6, jež se týkají důvěrnosti takových informací.

Článek 14

1. Veškerá individuální a souhrnná vývozní povolení a povolení pro zprostředkovatelské služby se vydávají písemně nebo elektronickými prostředky na formulářích, které obsahují alespoň všechny údaje podle vzoru uvedeného v příloze III a rovněž v pořadí podle tohoto vzoru.

2. Na žádost vývozce se souhrnná vývozní povolení, která obsahují množstevní omezení, rozdělují.







KAPITOLA IV

AKTUALIZACE SEZNAMŮ ZBOŽÍ DVOJÍHO UŽITÍ

Článek 15

1. Seznam zboží dvojího užití uvedený v příloze I se aktualizuje v souladu s příslušnými závazky a povinnostmi, včetně jejich změn, které členské státy přijaly jako členové mezinárodních režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu nebo ratifikací příslušných mezinárodních smluv.

2. Příloha IV, jež přebírá pouze část přílohy I, se aktualizuje s ohledem na článek 30 Smlouvy o založení Evropského Společenství, zejména pokud jde o veřejný pořádek či zájmy veřejné bezpečnosti členských států.

▼M3

3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23a, pokud jde o aktualizaci seznamu zboží dvojího užití stanoveného v příloze I. Aktualizace přílohy I se provádí v rozsahu stanoveném v odstavci 1 tohoto článku. Pokud se aktualizace přílohy I týká zboží dvojího užití, které je rovněž uvedeno v přílohách IIa až IIg nebo v příloze IV, odpovídajícím způsobem se změní tyto přílohy.

▼B







KAPITOLA V

CELNÍ ŘÍZENÍ

Článek 16

1. Při plnění formalit pro vývoz zboží dvojího užití na celním úřadě, který je odpovědný za zpracování vývozního prohlášení, vývozce prokáže, že obdržel nezbytné vývozní povolení.

2. Od vývozce může být požadován překlad všech dokumentů, které byly poskytnuty jako průkazní doklady, do úředního jazyka členského státu, ve kterém je vývozní prohlášení předkládáno.

3. Aniž je dotčena jakákoli pravomoc členského státu, která mu byla svěřena podle celního kodexu Společenství a v souladu s ním, může též členský stát po dobu, která nepřesahuje lhůty uvedené v odstavci 4, pozastavit proces vývozu z jeho území nebo v případě nutnosti jiným způsobem zabránit, aby zboží dvojího užití uvedené v příloze I, na které se vztahuje platné vývozní povolení, opustilo Společenství přes jeho území, má-li důvodné podezření, že:

a) při udělení povolení nebyly vzaty v úvahu patřičné informace nebo

b) od doby, kdy bylo povolení uděleno, se značně změnily okolnosti.

4. V případě uvedeném v odstavci 3 se neprodleně konzultují příslušné orgány členského státu, který udělil vývozní povolení, aby mohly podniknout opatření podle čl. 13 odst. 1. Jestliže tyto příslušné orgány rozhodnou, že povolení ponechají v platnosti, odpoví ve lhůtě deseti pracovních dní, která na jejich žádost může být za výjimečných okolností prodloužena na 30 pracovních dní. Po přijetí této odpovědi nebo nedojde-li odpověď do deseti nebo případně do 30 dnů, se zboží dvojího užití neprodleně uvolní. Členský stát, který udělil povolení, o této skutečnosti uvědomí ostatní členské státy a Komisi.

Článek 17

1. Členské státy mohou stanovit, že celní formality pro vývoz zboží dvojího užití mohou být splněny pouze u celních úřadů k tomu oprávněných.

2. Uplatní-li členské státy možnost uvedenou v odstavci 1, informují Komisi o těchto oprávněných celních úřadech. Komise zveřejní tuto informaci v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Článek 18

Na omezení vývozu, zpětného vývozu a opuštění celního území u zboží dvojího užití, pro jehož vývoz je vyžadováno povolení podle tohoto nařízení, se vztahují ustanovení článků 843 a 912a až 912g nařízení (EHS) č. 2454/93.







KAPITOLA VI

SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 19

1. Členské státy ve spolupráci s Komisí přijmou veškerá vhodná opatření, aby zavedly přímou spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány, zejména aby vyloučily nebezpečí, že by možné rozdílnosti při uplatňování kontrol vývozu zboží dvojího užití vedly k odklonu obchodu, který by mohl působit nesnáze jednomu nebo více členským státům.

2. Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření, aby zavedly přímou spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány, aby se zvýšila účinnost režimu kontroly vývozu Společenství. Takové informace mohou zahrnovat:

a) podrobnosti o vývozcích zbavených vnitrostátními sankcemi práva na využití národních všeobecných vývozních povolení nebo ►M1 všeobecných vývozních povolení Unie ◄ ;

b) údaje o citlivých konečných uživatelích, aktérech podílejících se na podezřelých zakázkách, a jsou-li tyto údaje k dispozici, o zvolených trasách.

3. Nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů ( 6 ), a zejména ustanovení o důvěrnosti informací, se použijí přiměřeně, aniž je dotčen článek 23 tohoto nařízení.

▼M1

4. Komise po konzultaci s Koordinační skupinou pro dvojí užití zřízenou podle článku 23 vytvoří bezpečný a zašifrovaný systém výměny informací mezi členskými státy a, je-li to vhodné, Komisí. Evropský parlament je informován o rozpočtu tohoto systému, jeho rozvoji, dočasné i konečné struktuře a fungování a o nákladech na provoz sítě.

▼B

5. Pokyny vývozcům a zprostředkovatelům poskytují členské státy, v nichž mají tito vývozci a zprostředkovatelé sídlo nebo v nichž jsou usazeni. Komise a Rada mohou rovněž vydat pokyny nebo doporučení ohledně osvědčených postupů pro subjekty uvedené v tomto nařízení.

6. Osobní údaje se zpracovávají v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů ( 7 ) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů ( 8 ).







KAPITOLA VII

KONTROLNÍ OPATŘENÍ

Článek 20

1. Vývozci zboží dvojího užití vedou v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo platnou praxí příslušných členských států podrobnou evidenci nebo záznamy o svých vývozech. Tato evidence nebo záznamy zahrnují zejména obchodní dokumenty, jako jsou faktury, nákladní listy a dopravní nebo jiné odesílací dokumenty obsahující dostatečné informace k identifikaci:

a) označení zboží dvojího užití;

b) množství zboží dvojího užití;

c) jména a adresy vývozce a příjemce;

d) konečného použití a konečného uživatele zboží dvojího užití, jsou-li známy.

2. V souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo s platnou praxí příslušných členských států zprostředkovatelé povedou evidenci nebo záznamy o zprostředkovatelských službách, které spadají do oblasti působnosti čl. 5, aby byli na vyžádání schopni prokázat popis zboží dvojího užití, které bylo předmětem poskytnutí těchto služeb, dobu trvání, po kterou bylo zboží předmětem zprostředkovatelských služeb, místo určení a země, na něž se vztahují zprostředkovatelské služby.

3. Evidence nebo záznamy a dokumenty uvedené v odstavcích 1 a 2 se uchovávají po dobu nejméně tří let od konce kalendářního roku, ve kterém se vývoz uskutečnil nebo byly poskytnuty zprostředkovatelské služby. Předkládají se na žádost příslušných orgánů členského státu, ve kterém je vývozce usazen nebo ve kterém je zprostředkovatel usazen nebo má sídlo.

Článek 21

K zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení přijme každý členský stát nezbytná opatření umožňující jeho příslušným orgánům:

a) získávat informace o jakékoliv objednávce nebo operaci týkající se zboží dvojího užití;

b) zajistit správné uplatňování opatření pro kontrolu vývozu, což může zahrnovat zejména právo na vstup do obchodních prostor osob, které se na vývozu podílejí, nebo zprostředkovatelů podílejících se na poskytování zprostředkovatelských služeb za podmínek stanovených v článku 5.







KAPITOLA VIII

DALŠÍ USTANOVENÍ

Článek 22

1. Pro přepravu zboží dvojího užití uvnitř Společenství uvedeného v příloze IV se vyžaduje povolení. Pro zboží uvedené v části 2 přílohy IV nelze vydávat všeobecné povolení.

2. Členský stát může rozhodnout o tom, že pro přepravu jiného zboží dvojího užití ze svého území do druhého členského státu je vyžadováno povolení v případech, kdy v době přepravy:

— je přepravující osobě známo, že konečné místo určení příslušného zboží je mimo Společenství,

— vývoz tohoto zboží do takového konečného místa určení je v členském státě, ze kterého má být toto zboží přepraveno, podmíněn povolením podle článků 3, 4 nebo 8 a takový vývoz přímo z jeho území není povolen na základě všeobecného nebo souhrnného povolení,

— zboží nebude v členském státě, do kterého má být přepraveno, zpracováno nebo opracováno ve smyslu článku 24 celního kodexu Společenství.

3. Žádost o povolení k přepravě musí být podána v členském státě, ze kterého má být zboží dvojího užití přepraveno.

4. V případech, kdy následný vývoz zboží dvojího užití již v rámci konzultačních řízení podle článku 11 schválil členský stát, ze kterého má být zboží přepraveno, povolení k přepravě se vydá přepravující osobě neprodleně, pokud se okolnosti podstatně nezměnily.

5. Členský stát, který přijme právní předpisy, jež ukládají takový požadavek, informuje Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, která přijal. Komise zveřejní tuto informaci v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

6. Opatření podle odstavců 1 a 2 nezahrnují provádění vnitřních hraničních kontrol v rámci Společenství, ale pouze kontroly, které se provádějí jako součást běžných kontrolních postupů používaných nediskriminačním způsobem na celém území Společenství.

7. Použití opatření podle odstavců 1 a 2 nesmí v žádném případě způsobit, že by přeprava z jednoho členského státu do druhého podléhala omezujícím podmínkám, které by byly přísnější než ty, které jsou stanoveny pro vývoz stejného zboží do třetích zemí.

8. Dokumenty a záznamy o přepravě zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze I, uvnitř Společenství se uchovávají nejméně po dobu tří let od konce kalendářního roku, ve kterém se přeprava uskutečnila, a na požádání se předkládají příslušným orgánům členského státu, ze kterého toto zboží bylo přepraveno.

9. Členský stát může vnitrostátními právními předpisy požadovat, aby v případě jakékoli přepravy zboží, které je uvedeno v kategorii 5 kapitole 2 přílohy I a které není uvedeno v příloze IV, uvnitř Společenství z tohoto členského státu byly příslušným orgánům tohoto členského státu poskytnuty doplňkové informace týkající se tohoto zboží.

10. V příslušných obchodních dokumentech týkajících se přepravy zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze I, uvnitř Společenství musí být zřetelně uvedeno, že toto zboží při vývozu ze Společenství podléhá kontrolám. Příslušnými obchodními dokumenty se rozumějí zejména kupní smlouvy, potvrzení objednávky, faktura nebo odesílací list.

Článek 23

1. Zřizuje se Koordinační skupina pro dvojí užití, které předsedá zástupce Komise. Každý členský stát jmenuje do této skupiny jednoho zástupce.

Tato skupina posoudí jakoukoliv otázku týkající se používání tohoto nařízení, kterou může vznést buď předseda nebo zástupce některého členského státu.

2. Předseda Koordinační skupiny pro dvojí užití nebo koordinační skupina konzultuje, kdykoli to považuje za nutné, vývozce, zprostředkovatele a ostatní příslušné zúčastněné subjekty, jichž se toto nařízení týká.

▼M1

3. Komise každoročně předkládá Evropskému parlamentu zprávu o činnosti, šetřeních a konzultacích Koordinační skupiny pro dvojí užití, přičemž se na tyto zprávy vztahuje článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise ( 9 ).

▼M3

Článek 23a

1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 2. července 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 23b

1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem uvedeným v čl. 23a odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.

▼B

Článek 24

Každý členský stát přijme příslušná opatření k zajištění řádného provádění všech ustanovení tohoto nařízení. Zejména stanoví sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení nebo ustanovení, která byla přijata k jeho provedení. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

▼M1

Článek 25

1. Každý členský stát uvědomí Komisi o právních a správních předpisech přijatých k provedení tohoto nařízení, včetně opatření uvedených v článku 24. Komise předá tyto informace ostatním členským státům.

2. Každé tři roky Komise přezkoumává provádění tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou zprávu o jeho uplatňování a o hodnocení jeho dopadu, která může zahrnovat návrhy na jeho změnu. Členské státy poskytnou Komisi veškeré příslušné informace pro vypracování zprávy.

3. Zvláštní oddíly zprávy pojednávají o:

a) Koordinační skupině pro dvojí užití a její činnosti. Informace, které Komise poskytuje o šetřeních a konzultacích Koordinační skupiny pro dvojí užití, se považují za důvěrné ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001. Informace se v každém případě považují za důvěrné, pokud by jejich zveřejnění mohlo mít závažné nepříznivé důsledky pro osobu, která je poskytla nebo která je zdrojem těchto informací;

b) uplatňování čl. 19 odst. 4 a informují o fázi, jíž bylo dosaženo při vytváření bezpečného a zašifrovaného systému výměny informací mezi členskými státy a Komisí;

c) uplatňování čl. 15 odst. 1;

d) uplatňování čl. 15 odst. 2;

e) úplných informacích o opatřeních, která členské státy přijaly podle článku 24 a oznámily Komisi podle odstavce 1 tohoto článku.

4. Komise nejpozději do 31. prosince 2013 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž zhodnotí uplatňování tohoto nařízení a zejména se zaměří na uplatňování přílohy IIb (všeobecného vývozního povolení Unie č. EU002) a k této zprávě případně připojí legislativní návrh na změnu tohoto nařízení, zejména pokud jde o zásilky nízké hodnoty.

▼M1

Článek 25a

Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se dohod o vzájemné správní pomoci nebo protokolů o celních záležitostech uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi, může Rada pověřit Komisi, aby sjednala dohody se třetími zeměmi, které stanoví vzájemné uznávání vývozních kontrol zboží dvojího užití, na něž se vztahuje toto nařízení, a zejména aby zrušila požadavky na povolení v případě zpětného vývozu v rámci Unie. Tato jednání jsou vedena v souladu s postupy stanovenými v čl. 207 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a případně Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

▼B

Článek 26

Tímto nařízením není dotčeno:

— použití článku 296 Smlouvy o založení Evropského společenství,

— použití Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

Článek 27

Nařízení (ES) č. 1334/2000 se zrušuje s účinkem ode dne 27. srpna 2009.

Na žádosti o udělení vývozního povolení podané před 27. srpnem 2009 se však i nadále použijí příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1334/2000.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.

Článek 28

Toto nařízení vstupuje v platnost 90 dní po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

▼M5









PŘÍLOHA I

Seznam podle článku 3 tohoto nařízení

SEZNAM ZBOŽÍ DVOJÍHO UŽITÍ

Tento seznam provádí mezinárodně dohodnuté kontroly dvojího užití, zahrnující Wassenaarské ujednání, Režim kontroly raketových technologií, Skupinu jaderných dodavatelů, Australskou skupinu a Úmluvu o zákazu chemických zbraní.

OBSAH Poznámky Zkratková slova a zkratky Definice Kategorie 0 Jaderné materiály, zařízení a příslušenství Kategorie 1 Zvláštní materiály a související příslušenství Kategorie 2 Zpracování materiálů Kategorie 3 Elektronika Kategorie 4 Počítače Kategorie 5 Telekomunikace a „bezpečnost informací“ Kategorie 6 Snímače a lasery Kategorie 7 Navigace a letecká elektronika Kategorie 8 Námořní technika Kategorie 9 Letecká technika a pohonné systémy

VŠEOBECNÉ POZNÁMKY K PŘÍLOZE I

1. V případě kontroly zboží, které je vyvinuto nebo upraveno pro vojenské účely, viz příslušný seznam (příslušné seznamy) vojenského materiálu, který vedou jednotlivé členské státy. Odkazy v této příloze, které znějí „VIZ TÉŽ SEZNAM VOJENSKÉHO MATERIÁLU“, se vztahují na tyto seznamy.

2. Účel kontrol obsažených v této příloze nesmí být zmařen vývozem jakéhokoliv nekontrolovaného zboží (včetně provozních celků) obsahujícího jednu nebo více kontrolovaných položek, pokud kontrolovaná položka nebo položky tvoří podstatný prvek zboží a může být snadno odstraněna či použita pro jiné účely. Pozn.: Při posuzování, zda kontrolovaná položka má být považována za podstatný prvek, je nutné přihlížet k faktorům množství, hodnoty a použitého technologického know-how a k jiným zvláštním okolnostem, které by mohly učinit z kontrolované položky podstatný prvek dodávaného zboží.

3. Zboží specifikované v této příloze zahrnuje jak nové, tak i použité zboží.

4. V některých případech jsou chemické látky v seznamu uváděny podle názvu a čísla CAS. Seznam se vztahuje na chemické látky se shodným vzorcem složení (včetně hydrátů), bez ohledu na název nebo číslo CAS. Čísla CAS jsou uváděna jako pomůcka při zjišťování konkrétní chemické látky nebo směsi, a to bez ohledu na nomenklaturu. Čísla CAS nelze používat jako jediné identifikátory, neboť některé z forem chemických látek zapsaných v seznamu mají odlišná čísla CAS, a rovněž u směsí obsahujících některou z uvedených látek může být číslo CAS odlišné.

POZNÁMKA K JADERNÉ TECHNOLOGII

(Týká se oddílu E kategorie 0.)

„Technologie“ přímo spojená s jakýmkoli zbožím kontrolovaným v kategorii 0 je kontrolována podle ustanovení kategorie 0.

„Technologie“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží podléhajícího kontrole zůstává pod kontrolou, i když je použitelná pro nekontrolované zboží.

Schválení zboží k vývozu opravňuje též k vývozu minimální „technologie“, která je nezbytná pro instalaci, provoz, údržbu a opravy zboží témuž konečnému uživateli.

Kontrola převodu „technologie“ se nevztahuje na informace „veřejně dostupné“ nebo na informace pro „základní vědecký výzkum“.

OBECNÁ POZNÁMKA K TECHNOLOGII

(Týká se oddílu E kategorií 1 až 9)

Vývoz „technologie“, která je „potřebná“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží kontrolovaného v kategoriích 1 až 9, je kontrolován podle ustanovení kategorií 1 až 9.

„Technologie“„požadovaná“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží podléhajícího kontrole zůstává pod kontrolou, i když je použitelná pro nekontrolované zboží.

Kontroly se nevztahují na takovou „technologii“, která je minimem nutným pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravu zboží, které není kontrolováno nebo jehož vývoz byl povolen.

Pozn.: Nevztahuje se na „technologie“ vymezené v 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. a 8E002.b.

Kontroly převodu „technologie“ se nevztahují na informace „veřejně dostupné“, na informace pro „základní vědecký výzkum“ nebo na minimum informací nezbytných pro účely žádostí o patenty.

VŠEOBECNÁ POZNÁMKA K SOFTWARU

(Tato poznámka má přednost před kontrolami stanovenými v oddílu D kategorií 0 až 9.)

Kategorie 0 až 9 tohoto seznamu se nevztahují na kontrolu „softwaru“, který je:

a. běžně dostupný veřejnosti, přičemž: 1. je prodáván ze skladu v maloobchodě bez omezení prostřednictvím: a. pultového prodeje; b. zásilkového prodeje; c. elektronického prodeje; nebo d. telefonické objednávky; a 2. je určen k instalaci uživatelem bez další podstatné podpory od dodavatele; Pozn.: Položka a. všeobecné poznámky k softwaru se nevztahuje na „software“ uvedený v kategorii 5 – Část 2 („Ochrana informací“)

b. „veřejně dostupný“; nebo

c. minimálním nezbytným „objektovým kódem“ pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) a opravu zboží, jehož vývoz byl povolen. Pozn.: Položka c. všeobecné poznámky k softwaru se nevztahuje na „software“ uvedený v kategorii 5 – Část 2 („Ochrana informací“).

ZKRATKOVÁ SLOVA A ZKRATKY POUŽÍVANÉ V TÉTO PŘÍLOZE

Zkratková slova nebo zkratky použité jako definované termíny jsou uvedeny v části ‚Definice termínů používaných v této příloze‘.







Zkratková slova a zkratky ABEC Annular Bearing Engineers Committee AGMA American Gear Manufacturers’ Association AHRS referenční systém polohy a kursu AISI American Iron and Steel Institute ALU aritmeticko-logická jednotka ANSI American National Standards Institute ASTM the American Society for Testing and Materials ATC řízení letového provozu AVLIS izotopická separace atomových par za použití laseru CAD počítačem podporované konstruování CAS Chemical Abstracts Service CDU řídicí a zobrazovací jednotka CEP střední kruhová odchylka CNTD tepelný rozklad s řízenou tvorbou zárodku CPU centrální jednotka pro zpracování CVD chemická depozice z plynné fáze CW chemická válka CW (u laserů) spojitá vlna DME zařízení pro měření vzdálenosti DS usměrněné tuhnutí EB-PVD fyzikální depozice z plynné fáze elektronovým svazkem EBU Evropská vysílací unie (European Broadcasting Union) ECM elektrochemické obrábění ECR elektronová cyklotronová rezonance EDM elektrojiskrové obráběcí stroje EEPROMS elektricky vymazatelná programovatelná permanentní paměť EIA Electronic Industries Association EMC elektromagnetická kompatibilita ETSI Evropský ústav pro telekomunikační normy FFR rychlá Fourierova transformace GLONASS globální systém družicové navigace GPS globální polohovací systém HBT heterobipolární tranzistory HDDR číslicový záznam vysoké hustoty HEMT tranzistory s vysokou pohyblivostí elektronů ICAO Mezinárodní organizace pro civilní letectví IEC Mezinárodní elektrotechnická komise (International Electro-technical Commission) IEEE Institute of Electrical and Electronic Engineers IFOV okamžité zorné pole ILS systém přistávání podle přístrojů IRIG inter-range instrumentation group ISA mezinárodní standardní atmosféra ISAR radar s inverzní syntetickou aperturou ISO Mezinárodní organizace pro normalizaci ITU Mezinárodní telekomunikační unie JIS japonská průmyslová norma JT Joule-Thomson LIDAR laserový nebo světelný radar LRU vyměnitelná jednotka MAC autentizační kód zprávy Mach poměr rychlosti objektu k rychlosti zvuku (podle Ernsta Macha) MLIS izotopická separace molekul za použití laseru MLS mikrovlnné přistávací systémy MOCVD chemická depozice z plynné fáze za použití organokovových sloučenin MRI zobrazování magnetickou rezonancí MTBF střední doba provozu mezi poruchami Mtops milion teoretických operací za sekundu MTTF střední doba provozu do poruchy NBC nukleární, biologický a chemický NDT nedestruktivní zkouška PAR přesný přibližovací radar PIN osobní identifikační číslo ppm počet dílů na milion PSD spektrální hustota výkonu QAM kvadraturní amplitudová modulace RF radiová frekvence SACMA Suppliers of Advanced Composite Materials Association SAR radar se syntetickou aperturou SC monokrystal SLAR radar s bočním vyzařováním SMPTE Society of Motion Picture and Television Engineers SRA vyměnitelný celek SRAM statická paměť s náhodným výběrem SRM metody doporučené sdružením SACMA SSB jedno postranní pásmo SSR Sekundární přehledový radar TCSEC kritéria pro hodnocení důvěryhodnosti počítačových systémů TIR celková výchylka měřicích hodin UV ultrafialový UTS pevnost v tahu VOR rozsah ultrakrátkých vln ve všech směrech YAG granát na bázi ytria a hliníku

DEFINICE TERMÍNŮ POUŽÍVANÝCH V TÉTO PŘÍLOZE

Definice termínů uváděných v jednoduchých uvozovkách jsou uvedeny v technické poznámce vztahující se k příslušné položce.

Definice termínů ve dvojitých uvozovkách jsou tyto:

Pozn.: Odkazy na kategorie jsou uvedeny v závorkách za definovanými termíny.

„Přesnost“ (2, 6): (obvykle se měří ve formě nepřesnosti) maximální kladná nebo záporná odchylka udávané hodnoty od přijaté normy nebo skutečné hodnoty měřené veličiny.

„Aktivní systémy řízení letu“ (7): systémy, jejichž funkcí je bránit nežádoucím pohybům „letadla“ a „střel“ nebo strukturálním zátěžím prostřednictvím autonomního zpracování výstupních signálů z více snímačů a následného poskytování nezbytných preventivních příkazů k zajištění automatického řízení.

„Aktivní obrazový prvek“ (6, 8): nejmenší (jednotlivý) prvek pevné matrice, který má fotoelektrickou přenosovou funkci, je-li vystaven světelnému (elektromagnetickému) záření.

„Přizpůsobený k válečným účelům“ (1): modifikace nebo výběr (např. změna čistoty, skladovatelnosti, virulence, schopnosti šíření nebo odolnosti proti ultrafialovému záření) určené ke zvýšení účinnosti působení ztrát na lidech nebo zvířatech, poškozování techniky nebo škod na úrodě či životním prostředí.

„Nastavený nejvyšší výkon“ (4): nastavená nejvyšší rychlost, při níž „digitální počítače“ provádějí 64bitové nebo větší sčítání a násobení s pohyblivou řádovou čárkou, vyjadřuje se ve vážených teraflopech (WT), v jednotkách 1012 nastavených operací s pohyblivou řádovou čárkou za sekundu.

Pozn.: Viz kategorie 4, technická poznámka.

„Letadlo“ (1, 7, 9): letecký dopravní prostředek s pevnými křídly, otočnými křídly, točivými křídly (helikoptéra), překlopným rotorem nebo překlopnými křídly.

Pozn.: Viz též „civilní letadlo“.

„Vzducholodí“ (9) se rozumí poháněný vzdušný prostředek, který je ve vzduchu udržován pomocí plynového tělesa (obvykle helia, dříve vodíku) lehčího než vzduch.

„Všemi dostupnými kompenzacemi“ (2) se rozumí veškerá praktická opatření, která má výrobce k dispozici, aby na minimum snížil veškeré systematické chyby seřizování příslušného modelu obráběcího stroje nebo chyby měření konkrétního souřadnicového měřicího přístroje.

„Přiděleno podle ITU“ (3, 5): přidělení frekvenčních pásem podle platného vydání Rádiových předpisů ITU pro primární, povolené a sekundární služby.

Pozn.: Nejsou zahrnuta dodatečná a alternativní přidělení.

„Odchylkou úhlové polohy“ (2) se rozumí maximální rozdíl mezi úhlovou polohou a skutečnou, velmi přesně změřenou úhlovou polohou poté, co byl obrobek upnutý na stole vysunut ze své výchozí polohy.

„Úhlovou náhodnou cestou“ se rozumí postupně nakumulovaná úhlová chyba způsobená bílým šumem v úhlovém vychýlení. (IEEE STD 528–2001).

„APP“ (4) viz „nastavený nejvyšší výkon“.

„Asymetrický algoritmus“ (5): šifrovací algoritmus, který k šifrování a dešifrování používá různé matematicky závislé klíče.

Pozn.: „Asymetrický algoritmus“ se běžně používá ve správě klíčů.

„Automatické sledování cíle“ (6): technický postup, který automaticky určuje a jako výstup poskytuje extrapolovanou hodnotu nejpravděpodobnější polohy cíle v reálném čase.

„Průměrný výstupní výkon“ (6): celková výstupní energie „laseru“ vyjádřená v joulech, vydělená dobou (v sekundách), během níž je vydávána řada po sobě jdoucích pulsů. V případě řady rovnoměrně rozložených pulsů se rovná celkové výstupní energii „laseru“ v jediném pulsu v joulech, vynásobené pulsovou frekvencí „laseru“ v hertzech.

„Doba zpoždění základního hradla“ (3): hodnota doby zpoždění, která odpovídá základnímu hradlu používanému v „monolitickém integrovaném obvodu“. V případě ‚řady‘„monolitických integrovaných obvodů“ může být specifikována buď jako doba zpoždění na typické hradlo v rámci dané ‚řady‘, nebo jako typická doba zpoždění na hradlo v rámci dané ‚řady‘.

Pozn. 1: „Doba zpoždění základního hradla“ se nesmí zaměňovat se vstupním a výstupním zpožděním komplexního „monolitického integrovaného obvodu“.

Pozn. 2: ‚Řada‘ se skládá ze všech integrovaných obvodů, u nichž platí jako výrobní metodika a specifikace, s výjimkou příslušných funkcí, toto: a. společná hardwarová a softwarová architektura; b. společná konstrukční a výrobní technologie; a c. společné základní charakteristiky.

„Základní vědecký výzkum“ (Všeobecná poznámka k technologii, poznámka k jaderné technologii): experimentální a teoretická práce vynakládaná zásadně za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není primárně zaměřena na specifický praktický záměr nebo cíl.

„Systematická chyba“ (měřiče zrychlení) (7): průměrná hodnota na výstupu měřiče zrychlení za daný časový interval, která byla naměřena za konkrétních provozních podmínek a která není v korelaci se vstupní hodnotou zrychlení nebo rotace. „Systematická chyba“ se vyjadřuje v g nebo v metrech za sekundu na druhou (g nebo m/s2). (IEEE STD 528-2001). (Mikro g se rovná 1x10–6 g).

„Systematická chyba“ (gyroskop) (7): průměrná hodnota na výstupu gyroskopu za daný časový interval, která byla naměřena za konkrétních provozních podmínek a která není v korelaci se vstupní hodnotou rotace nebo zrychlení. „Systematická chyba“ se obvykle vyjadřuje ve stupních za hodinu (°/h). (IEEE STD 528-2001).

„Výstřednost“ (2): axiální posun při jedné otáčce hlavního vřetena měřený na rovině kolmé k čelu vřetena v bodě vedle obvodu čela vřetena (viz ISO 230/1, 1986, odstavec 5.63).

„Polotovary z uhlíkových vláken“ (1): soustava vláken, s povlakem nebo bez něj, uspořádaná tak, že vytváří kostru součásti před tím, než je do ní vpravena „matrice“ k vytvoření „kompozitu“.

„CEP“ (střední kruhová odchylka) (7): míra přesnosti vyjádřená jako poloměr kružnice se středem představujícím cíl, do které z určité vzdálenosti dopadne 50 % přepravovaného užitečného nákladu

„Chemický laser“ (6): „laser“, ve kterém se vybuzená složka tvoří v důsledku energie uvolněné z chemické reakce.

„Směs chemických látek“ (1): látka v pevné, kapalné nebo plynné formě vyrobená ze dvou nebo více složek, které spolu za podmínek, za kterých je směs uchovávána, nereagují.

„Protimomentové cirkulační systémy nebo cirkulační systémy směrového řízení“ (7): systémy, které používají vzduch hnaný přes aerodynamické povrchy pro zvýšení nebo řízení sil vyvozovaných těmito povrchy.

„Civilní letadlo“ (1, 3, 4, 7): „letadla“, která jsou pod svým vlastním označením uvedena na seznamech osvědčení letové způsobilosti, které zveřejňují úřady pro civilní letectví jednoho nebo více členských států EU nebo účastnických států Wassenaarského ujednání, jako „letadla“ určená k provozu na obchodních civilních vnitrostátních nebo zahraničních linkách nebo jako „letadla“ určená k zákonem povoleným civilním, soukromým nebo obchodním účelům.

Pozn.: Viz též „letadlo“.

„Směsný“ (1): materiál vzniklý promísením termoplastických vláken a vláken výztuže s cílem vytvořit směs vláknové výztuže s „matricí“ ve výsledné vláknité podobě.

„Rozmělňování“ (1): proces zpracování materiálu na částice drcením nebo mletím.

„Řadič komunikačního kanálu“ (4): fyzické rozhraní, které řídí tok synchronních nebo asynchronních číslicových informací. Je to modul, který lze integrovat do počítače nebo telekomunikačního zařízení k zajištění komunikačního přístupu.

„Vyrovnávací systémy“ (6) se skládají z primárního skalárního snímače, jednoho nebo více referenčních snímačů (např. vektorových magnetometrů) společně se softwarem, který umožňuje snížit šum rotace pevného tělesa plošiny.

„Kompozit“ (1, 2, 6, 8, 9): „matrice“ a přídavná složka nebo složky sestávající z částic, whiskerů, vláken nebo jakékoliv jejich kombinace, které jsou přítomny ke zvláštnímu účelu nebo účelům.

„Kombinovaný otočný stůl“ (2): stůl, který umožňuje otáčet a naklápět obrobek kolem dvou nerovnoběžných os, jež lze současně koordinovat za účelem „interpolace tvaru“.

„Sloučeniny typu III/V“ (3, 6): polykrystalické nebo binární nebo komplexní monokrystalické produkty sestávající z prvků skupin IIIA a VA Mendělejevovy periodické tabulky (např. arsenid galia, arsenid galito-hlinitý, fosfid india).

„Interpolace tvaru“ (2): dva nebo více „číslicově řízených“ pohybů pracujících v souladu s instrukcemi, které specifikují další požadovanou polohu a požadované rychlosti posuvu do této polohy. Tyto rychlosti posuvu se mění ve vzájemném vztahu tak, že se vytváří požadovaný obrys (viz ISO/DIS 2806-1980).

„Kritická teplota“ specifického „supravodivého“ materiálu (1, 3, 5) (někdy označovaná jako přechodová teplota): teplota, při které tento materiál ztrácí veškerý odpor proti průchodu stejnosměrného elektrického proudu.

„Aktivace šifrování“ (5): jakákoliv technika, kterou se aktivuje nebo zprovozňuje šifrovací schopnost zboží, prostřednictvím zabezpečeného mechanismu použitého výrobcem zboží, který se konkrétně váže k některé z těchto možností:

1. k jedinému případu zboží; nebo

2. u více případů zboží k jednomu zákazníkovi.

Technické poznámky:

1. K „aktivaci šifrování“ se mohou použít techniky či mechanismy založené na hardwaru, „softwaru“, či „technologiích“.

2. Mechanismy „aktivace šifrování“ mohou být např. licenční klíč vycházející ze sériového čísla nebo autentizační nástroj, kterým je např. certifikát digitálního podpisu.

„Šifrování“ (5): obor, který zahrnuje principy, prostředky a metody pro přeměnu dat za účelem skrytí jejich informačního obsahu, zabránění jejich nezjistitelné úpravě nebo neoprávněnému použití. „Šifrování“ se omezuje na přeměnu informací použitím jednoho nebo více „tajných parametrů“ (např. šifrovacích proměnných) nebo příslušného klíče.

Pozn.: „Šifrování“ nezahrnuje „pevně nastavené“ datové komprese nebo kódovací techniky.

Technická poznámka:

„Tajný parametr“: konstanta nebo klíč utajovaný před jinými osobami nebo sdílený pouze ve skupině

„CW laser (kontinuální laser)“ (6): „laser“, který poskytuje nominálně konstantní výstupní energii po dobu delší než 0,25 sekundy.

„Datové referenční navigační systémy“ („DBRN“) (7): systémy, které využívají různé zdroje dříve naměřených geomapujících údajů, jež jsou integrovány tak, aby za dynamických podmínek poskytovaly přesné navigační informace. Mezi tyto zdroje patří hloubkové mapy, hvězdné mapy, gravitační mapy, magnetické mapy nebo trojrozměrné digitální mapy terénu.

„Deformovatelná zrcadla“ (6): též adaptivní optická zrcadla jsou zrcadla, která mají:

a. jeden souvislý optický odrazný povrch, který je dynamicky deformován aplikací jednotlivých sil nebo silových dvojic tak, aby se vyrovnalo zkreslení optických vlnoploch dopadajících na zrcadlo; nebo

b. více opticky odrazných prvků, které mohou být jednotlivě a dynamicky přemísťovány aplikací sil nebo silových dvojic tak, aby se vyrovnalo zkreslení optických vlnoploch dopadajících na zrcadlo.

„Ochuzený uran“ (0): uran, u nějž je obsah izotopu 235 snížen pod úroveň vyskytující se v přírodě.

„Vývoj“ (Všeobecná poznámka k technologii, Všeobecná poznámka k jaderné technologii, všechny kategorie): operace spojené se všemi předvýrobními etapami sériové výroby, jako je návrh, vývojová konstrukce, analýzy návrhů, konstrukční koncepce, montáž a zkoušky prototypů, schémata poloprovozní výroby, návrhová data, proces přeměny návrhových dat na výrobek, konfigurační návrh, integrační návrh, vnější úprava.

„Difuzní spojování“ (1, 2, 9): spojování nejméně dvou oddělených kusů kovu do jednoho kusu, probíhající v pevném skupenství, s pevností spoje, která odpovídá pevnosti nejméně pevného materiálu, přičemž hlavním mechanismem je vzájemná difuze atomů přes rozhraní.

„Digitální počítač“ (4, 5): zařízení, které je schopno ve formě jedné nebo více diskrétních proměnných provádět všechny tyto operace:

a. přijímat data;

b. ukládat data nebo instrukce na pevná nebo měnitelná (zápisu schopná) paměťová zařízení;

c. zpracovávat data prostřednictvím uloženého sledu instrukcí, který lze upravovat, a

d. poskytovat výstup dat.

Pozn.: Úpravy uloženého sledu instrukcí zahrnují výměnu pevných paměťových zařízení, ale nikoli fyzickou změnu zapojení nebo vzájemného propojení.

„Číslicová přenosová rychlost“ (def): celková rychlost přenosu informací v bitech, jež se přímo přenášejí na libovolné médium.

Pozn.: Viz rovněž „celková číslicová přenosová rychlost“.

„Přímočinné hydraulické lisovaní“ (2): tvářecí proces využívající tekutinou naplněný pružný vak, který je v přímém kontaktu s obrobkem.

„Driftová rychlost“ (gyroskopu) (7): složka indikace gyroskopu, která je funkčně nezávislá na vstupní rotaci. Vyjadřuje se jako úhlová rychlost. (IEEE STD 528-2001).

„Efektivní gram“ (0, 1) „zvláštního štěpného materiálu“ znamená:

a. pro izotopy plutonia a uran 233 – hmotnost izotopů v gramech;

b. pro uran obohacený izotopem U-235 o 1 % nebo více – hmotnost prvku v gramech násobenou druhou mocninou jeho obohacení, vyjádřeným jako hmotnostní desetinný zlomek;

c. pro uran obohacený izotopem U-235 o méně než 1 % – hmotnost prvku v gramech násobenou 0,0001;

„Elektronická sestava“ (2, 3, 4, 5): soubor elektronických součástek (tj. ‚obvodových prvků‘, ‚diskrétních součástek‘, integrovaných obvodů atd.) spojených dohromady tak, aby vykonávaly jednu nebo více specifických funkcí; sestava je vyměnitelná jako celek a běžně schopná rozložení.

Pozn. 1: ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

Pozn. 2: ‚Diskrétní součástka‘: odděleně dodávaný ‚obvodový prvek‘ s vlastními vnějšími spoji.

„Elektronicky řiditelná sfázovaná anténní soustava“ (5, 6): anténa, která vytváří paprsek pomocí spřažení fází, tj. směr paprsku je řízen komplexem budicích součinitelů vyzařovacích prvků, přičemž směr tohoto paprsku jak pro vysílání, tak pro příjem je možné měnit v azimutu nebo v úhlu výšky nebo v obojím použitím elektrického signálu.

„Energetické materiály“ (1): látky nebo směsi, které prostřednictvím chemické reakce uvolňují energii potřebnou ke svému zamýšlenému použití. „Výbušniny“, „pyrotechnické slože“ a „pohonné látky“ jsou podtřídy energetických materiálů.

„Koncové efektory“ (2): upínače, ‚aktivní nástrojové jednotky‘ a jakékoli jiné nástroje, které jsou připevněny k upínací desce na konci ramene manipulátoru „robota“.

Pozn.: ‚Aktivní nástrojová jednotka‘: zařízení pro aplikaci hnací síly, energie procesu na obrobek nebo snímání obrobku.

„Ekvivalentní hustota“ (6): hmotnost optiky na jednotku optické plochy promítnuté na optický povrch.

„Výbušniny“ (1): látky v pevném, kapalném či plynném stavu nebo směsi látek potřebné k detonaci jakožto primární, nosná, nebo hlavní nálož v hlavicích, při demolici a pro jiná použití.

„Systémy FADEC“ (7, 9): „číslicové systémy automatického řízení motoru s plnou autoritou“ – číslicový elektronický řídicí systém pro motory s plynovou turbínou, který je schopen nezávisle ovládat motor během celého provozního rozsahu od požadovaného spuštění motoru do požadovaného zastavení motoru, a to jak v běžných podmínkách, tak v poruchovém stavu.

„Vláknité materiály“ (0, 1, 8) zahrnují:

a. souvislá elementární vlákna;

b. souvislé příze a přásty;

c. pásky, tkaniny, plsti a šňůry;

d. sekaná vlákna, stříž a souvislá vláknitá rouna;

e. monokrystalické nebo polykrystalické whiskery libovolné délky;

f. vlákninu z aromatického polyamidu.

„Integrovaný obvod vrstvového typu“ (3): soustava ‚obvodových prvků‘ a kovových propojení vytvořená napařováním silné nebo tenké vrstvičky na izolační „podložku“.

Pozn.: ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

„Pevně nastavený“ (5): kódovací nebo kompresní algoritmus, který nemůže přijímat externě dodávané parametry (např. šifrovací nebo klíčovací proměnné) a který uživatel nemůže modifikovat.

„Řízení letu polem optických snímačů“ (7): síť dislokovaných optických snímačů, která používá „laserové“ paprsky k poskytování řídicích dat o letu v reálném čase pro zpracování palubním počítačem.

„Optimalizace letové dráhy“ (7): postup, který minimalizuje odchylky od požadované čtyřrozměrné letové dráhy (v prostoru i čase) s cílem dosáhnout při plnění letového úkolu maximální výkonnosti nebo efektivnosti.

„Systém řízení letu s přenosem řídicích světelných signálů po optických vláknech (fly-by-light)“ (7): primární systém elektronického řízení letu, který k ovládání letadla za letu používá zpětnou vazbu a který pro pokyny pro efektory/aktuátory používá optické signály.

„Systém řízení letu s přenosem řídicích elektronických signálů po vodičích (fly-by-wire)“ (7): primární systém elektronického řízení letu, který k ovládání letadla za letu používá zpětnou vazbu a který pro pokyny pro efektory/aktuátory používá elektrické signály.

„Ohnisková pole“ (6, 8): lineární nebo dvourozměrné plošné vrstvy nebo kombinace plošných vrstev jednotlivých detektorových prvků, též s vyhodnocovací elektronikou, které pracují v ohniskové rovině.

Pozn.: Tato definice nezahrnuje sloupce jednotlivých detektorových prvků ani detektory se dvěma, třemi nebo čtyřmi prvky, není-li na úrovni každého prvku provedeno časové zpoždění a integrace.

„Frakční šířka pásma“ (3, 5): „okamžitá šířka pásma“ dělená středovou frekvencí a vyjádřená v procentech.

„Rychlá přeladitelnost“ (5) (též frekvenční agilita nebo frekvenční skákání): forma „rozprostřeného spektra“, v níž je přenosová frekvence jednoho komunikačního kanálu měněna náhodným nebo pseudonáhodným sledem diskrétních kroků.

„Spouštěcí frekvence“ (3) pro „analyzátory signálů“ je mechanismus, jehož spouštěcí funkce je schopna zvolit kmitočtové pásmo, které se má spustit jako podmnožina akvizičního pásma, přičemž ignoruje jiné signály, které mohou být přítomny uvnitř téhož akvizičního pásma. „Spouštěcí frekvence“ může obsahovat více než jeden samostatný soubor mezních hodnot.

„Doba přepínání frekvence“ (3): doba (prodleva) potřebná pro přepnutí signálu z původně určené výstupní frekvence na jinou zvolenou výstupní frekvenci při odchylce maximálně ± 0,05 %. Zboží, které má určený frekvenční rozsah méně než ± 0,05 % od své střední frekvence, neumožňuje ze své definice přepínání frekvence.

„Frekvenční syntetizátor“ (3): jakýkoliv typ zdroje frekvence, který bez ohledu na použitou techniku poskytuje z jednoho nebo více výstupů několik současných nebo alternativních výstupních frekvencí řízených nebo uspořádaných menším počtem standardních (nebo základních) frekvencí nebo frekvencí od nich odvozených.

„Palivový článek“ (8): elektrochemické zařízení, které tím, že spotřebovává palivo z vnějšího zdroje, přeměňuje chemickou energii přímo na stejnosměrný proud

„Tavitelné“ (1): lze je síťovat nebo dále polymerovat (tvrdit) užitím tepla, záření, katalyzátorů apod., nebo mohou být taveny bez pyrolýzy (zuhelnatění).

„Plynová atomizace“ (1): proces rozprášení roztaveného proudu kovové směsi pomocí vysokotlakého proudu plynu na kapičky o průměru 500 mikrometrů nebo méně.

„Geograficky rozptýlené“ (6): je-li každé umístění vzdáleno jedno od druhého více než 1 500 m v jakémkoli směru. Mobilní snímače jsou vždy považovány za „geograficky rozptýlené“.

„Naváděcí systém“ (7): systém, který integruje postup měření a výpočtu polohy a rychlosti (tj. navigaci) vesmírných prostředků s postupem výpočtu a vysíláním povelů systémům řízení letu vesmírných prostředků za účelem opravy jejich letové dráhy.

„Izostatické zhutňování za tepla“ (2): proces, při kterém je odlitek při teplotách vyšších než 375 K (102 °C) vystaven prostřednictvím různých médií (plyn, kapalina, pevné částice atd.) v uzavřené dutině tlaku tak, aby se ve všech směrech vytvořila stejná síla za účelem zmenšení nebo odstranění pórovitosti odlitku.

„Hybridní integrovaný obvod“ (3): jakákoliv kombinace integrovaných obvodů nebo integrovaného obvodu a ‚obvodových prvků‘ nebo ‚diskrétních součástek‘, které jsou spojeny dohromady za účelem uskutečňování jedné nebo více specifických funkcí, se všemi dále uvedenými charakteristickými znaky:

a. obsahuje alespoň jednu nezapouzdřenou součástku;

b. je propojen za použití typických výrobních metod integrovaných obvodů;

c. vyměnitelný jako celek; a

d. běžně jej nelze rozložit.

Pozn. 1: ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

Pozn. 2: ‚Diskrétní součástka‘: odděleně dodávaný ‚obvodový prvek‘ s vlastními vnějšími spoji.

„Zlepšení obrazu“ (4): zpracování obrazů získaných z vnější nosné informace pomocí algoritmů, jako jsou např. časová komprese, filtrace, extrakce, selekce, korelace, konvoluce nebo transformace mezi doménami (např. rychlá Fourierova transformace nebo Walshova transformace). Nepatří sem algoritmy, které používají pouze lineární nebo rotační transformaci jednoho obrazu, jako je posuv, extrakce charakteristických rysů, registrace nebo umělé vybarvení.

„Imunotoxin“ (1): konjugát jednobuněčné specifické monoklonální protilátky s „toxinem“ nebo „podjednotkou toxinu“, který výběrově zasahuje nakažené buňky.

„Veřejně dostupný“ (Všeobecná poznámka k technologii, Poznámka k jaderné technologii, Všeobecná poznámka k softwaru): „technologie“ nebo „software“, které byly zpřístupněny, aniž by bylo omezeno jejich další šíření (omezení autorskými právy nebrání tomu, aby byly „technologie“ nebo „software“ označovány jako „veřejně dostupné“).

„Bezpečnost informací“ (4, 5): veškeré prostředky a funkce, které zajišťují přístupnost, důvěrnost nebo integritu informací nebo komunikací, s výjimkou prostředků a funkcí, které jsou určeny k ochraně proti selhání funkcí. Patří sem „šifrování“, „aktivace šifrování“, ‚kryptoanalýza‘, ochrana proti nežádoucím únikům a bezpečnost počítačů.

Pozn.: ‚Kryptoanalýza‘: analýza šifrovacího systému nebo jeho vstupů a výstupů prováděná za účelem odvození utajovaných proměnných nebo citlivých dat, včetně srozumitelného textu.

„Okamžitá šířka pásma“ (3, 5, 7): šířka pásma, ve které výstupní výkon zůstává konstantní s odchylkou 3 dB, aniž by musely být přizpůsobovány jiné funkční parametry.

„Dosah přístrojů“ (6): dosah, ve kterém radar poskytuje jednoznačné zobrazení.

„Izolace“ (9): používá se na součásti raketového motoru, tj. na plášť, trysky, přívody, uzávěry pláště, a zahrnuje vulkanizované nebo polotvrzené kompozitní pryžové polotovary ve formě plátů, které obsahují izolační nebo žáruvzdorný materiál. Izolaci lze též použít na obložení či vložky pro odstranění vnitřního pnutí.

„Vnitřní mezivrstva“ (9): vhodné vazné rozhraní mezi tuhou pohonnou látkou a pláštěm nebo izolující vložkou. Obvykle je to disperze na bázi kapalného polymeru a žáruvzdorných nebo izolačních materiálů, např. polybutadienu (HTPB) plněného uhlíkem nebo jiného polymeru s přidanými vytvrzovacími činidly, nastříkaná nebo nanesená na vnitřní povrch pláště.

„Gradiometr s vlastní magnetizací“ (6): jednotlivý snímač snímající gradient magnetického pole a příslušná elektronika, jejíž výstup je mírou gradientu magnetického pole.

Pozn.: Viz též „magnetický gradiometr“.

„Intrusivní software“ (4): „software“ speciálně navržený nebo upravený tak, aby nebyl zjistitelný ‚monitorovacími prostředky‘ nebo který je schopen překonat ‚ochranná protiopatření‘ počítače nebo zařízení fungujícího uvnitř sítě a který plní některou z těchto funkcí:

a. extrakce dat nebo informací z počítače nebo zařízení fungujícího uvnitř sítě, nebo změna systémových nebo uživatelských dat; nebo

b. změna standardního fungování počítačového programu nebo procesu s cílem umožnit výkon externě poskytovaných pokynů.

Poznámky : 1. „Intrusivní software“ nezahrnuje žádný z těchto prvků: a. hypervizory, ladicí programy, nebo prostředky reverzního softwarového inženýrství; b. „software“ pro správu digitálních práv; nebo c. „software“ určený k instalaci výrobcem, administrátory nebo uživateli pro účely sledování aktiv nebo jejich opětovného získání. 2. Mezi síťová zařízení patří mobilní zařízení a inteligentní měřiče.

Technické poznámky:

1. ‚Monitorovací nástroje‘: „softwarová“ nebo hardwarová zařízení, která monitorují chování systémů nebo procesů odehrávajících se na určitém zařízení. Mezi monitorovací nástroje patří antivirové programy, koncové bezpečnostní produkty, produkty související s personální bezpečností, systémy detekce narušení, systémy prevence narušení nebo brány typu firewall.

2. ‚Ochranná protiopatření‘: techniky, které mají zajistit bezpečné spouštění kódů, např. prevence proti spuštění datovým kódem (DEP), nahodilé přidělování adresového prostoru (ASLR) nebo separace spustitelného programového kódu (sandboxing).

„Izolované živé kultury“ (1) zahrnují živé kultury ve stavu vegetačního klidu a v sušených preparátech.

„Izostatické lisy“ (2): zařízení schopná upravit prostřednictvím různých médií (plyn, kapalina, pevné částice atd.) v uzavřené dutině tlak tak, aby se ve všech směrech vytvořil stejný tlak působící na obrobek nebo materiál uvnitř dutiny.

„Laser“ (0, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9): montážní celek ze součástí, které vytvářejí prostorově i časově koherentní světlo, které je zesilováno vynucenou emisí záření.

Pozn. : Viz také : „chemický laser“; „laser se supervysokým výkonem“; „přenosový laser“.

„Knihovna“ (1) (parametrická technická databáze): sbírka odborných informací, s jejichž pomocí se může zvýšit výkon příslušných systémů, vybavení nebo součástí.

„Vzdušné prostředky lehčí než vzduch“ (9): balony a vzducholodě, jež jsou nadnášeny horkým vzduchem nebo plyny lehčími než vzduch, jako je helium nebo vodík.

„Linearita“ (2) (obvykle měřená jako -nelinearita): maximální kladná nebo záporná odchylka skutečné vlastnosti (průměr hodnot odečtených ve směru nahoru a dolů v rozsahu stupnice) od přímky položené tak, aby vyrovnávala a minimalizovala maximální odchylky.

„Lokální síť“ (4, 5): datový komunikační systém se všemi těmito vlastnostmi:

a. umožňuje libovolnému počtu nezávislých ‚datových zařízení‘ vzájemně přímo komunikovat; a

b. je geograficky omezen na menší oblast (např. kancelářskou budovu, závod, vysokoškolský areál, skladiště).

Pozn.: ‚Datové zařízení‘: zařízení, které je schopné vysílat nebo přijímat posloupnosti číslicových informací.

„Magnetické gradiometry“ (6): přístroje určené k detekci prostorových změn magnetických polí ze zdrojů nacházejících se mimo přístroj. Skládají se z více „magnetometrů“ a příslušné elektroniky, jejichž výstup je mírou gradientu magnetického pole.

Pozn. Viz též „gradiometr s vlastní magnetizací“.

„Magnetometry“ (6): přístroje určené k detekci magnetických polí ze zdrojů, které jsou mimo přístroj. Skládají se z jednoho snímače snímajícího magnetické pole a příslušné elektroniky, jejíž výstup je mírou magnetického pole.

„Hlavní paměť“ (4): primární paměť pro data nebo instrukce, do které má základní jednotka rychlý přístup. Skládá se z vnitřní paměti „digitálního počítače“ a jakéhokoliv jejího hierarchického rozšíření, např. rychlé vyrovnávací paměti nebo rozšířené paměti s nesekvenčním přístupem.

„Materiály odolné vůči UF6“ (0) zahrnují měď, slitiny mědi, korozivzdornou ocel, hliník, oxid hlinitý, slitiny hliníku, nikl nebo slitiny obsahující 60 % hmotnostních nebo více niklu a fluorované uhlovodíkové polymery.

„Matrice“ (1, 2, 8, 9): spojitá pevná hmota, která vyplňuje prostor mezi částicemi, whiskery nebo vlákny.

„Nejistota měření“ (2): charakteristický parametr, který udává se statistickou jistotou 95 %, v jakém rozsahu kolem výstupní hodnoty leží správná hodnota měřené proměnné. Zahrnuje neopravitelné systematické odchylky, neopravitelnou vůli a náhodné odchylky (viz ISO 10360-2).

„Mechanické legování“ (1): proces legování spočívající ve spojování, drcení a opětovném spojování výchozích prášků a prášků legur mechanickým nárazem. Nekovové částice lze do slitiny vmíchat přidáním příslušných prášků.

„Extrakce z taveniny“ (1): proces ‚rychlého tuhnutí‘ a extrakce proužku slitinového produktu vložením krátkého segmentu chlazeného rotujícího bloku do lázně z roztavené kovové slitiny.

Pozn.: ‚Rychlé tuhnutí‘: tuhnutí roztaveného materiálu ochlazovací rychlostí přesahující 1 000 K/s.

„Zvlákňování z taveniny“ (1): proces ‚rychlého tuhnutí‘ roztaveného proudu kovu dopadajícího na otáčející se chlazený blok, při kterém se vytváří výrobek podobný vločkám, páskům nebo tyčím.

Pozn.: ‚Rychlé tuhnutí‘: tuhnutí roztaveného materiálu ochlazovací rychlostí přesahující 1 000 K/s.

„Mikropočítačový mikroobvod“ (3): „monolitický integrovaný obvod“ nebo „vícečipový integrovaný obvod“ obsahující aritmetickologickou jednotku (ALU), který je schopen provádět univerzální příkazy z vnitřní paměti o datech obsažených ve vnitřní paměti.

Pozn.: Vnitřní paměť lze rozšířit pomocí vnější paměti.

„Mikroprocesorový mikroobvod“ (3): „monolitický integrovaný obvod“ nebo „vícečipový integrovaný obvod“ obsahující aritmetickou logickou jednotku (ALU), který je schopen provádět řady univerzálních instrukcí z vnější paměti.

Pozn. 1: „Mikroprocesorový mikroobvod“ obvykle neobsahuje integrální paměť přístupnou uživateli, avšak paměť na čipu je možno použít pro výkon jeho logické funkce.

Pozn. 2: Patří sem i soustavy čipů, které jsou konstruovány tak, aby při vzájemném spojení vykonávaly funkci „mikroprocesorového mikroobvodu“.

„Mikroorganismy“ (1, 2): bakterie, viry, mykoplasmata, rickettsie, chlamydie nebo houby ať již přírodní, zesílené nebo modifikované, buď ve formě „izolovaných živých kultur“, nebo substrátu obsahujícího živý materiál, který byl záměrně naočkován nebo nakažen těmito kulturami.

„Střely“ (1, 3, 6, 7, 9): kompletní raketové systémy a vzdušné prostředky bez posádky schopné dopravit nejméně 500 kg užitečného nákladu na vzdálenost nejméně 300 km.

„Elementární vlákno“ (1): nejtenčí složka vlákna, obvykle o průměru několika mikrometrů.

„Monolitický integrovaný obvod“ (3): kombinace pasivních nebo aktivních ‚obvodových prvků‘ nebo obou těchto prvků, které:

a. jsou vytvářeny procesy difuze, implantace nebo nanášení uvnitř nebo na povrchu jednoho polovodičového elementu, tzv. ‚čipu‘;

b. lze je považovat za neoddělitelně sdružené; a

c. vykonávají jednu nebo více funkcí obvodu.

Pozn.: ‚Obvodový prvek‘: jeden aktivní nebo pasivní funkční prvek jednoho elektronického obvodu, jako je jedna dioda, jeden tranzistor, jeden rezistor, jeden kondenzátor atd.

„Jednospektrální zobrazovací snímače“ (6): snímače schopné získávat obrazová data z jednoho diskrétního spektrálního pásma.

„Vícečipový integrovaný obvod“ (3): dva nebo více „monolitických integrovaných obvodů“, které jsou připojeny do jedné společné „podložky“.

„Vícespektrální zobrazovací snímače“ (6): snímače schopné současně nebo postupně získávat obrazová data ze dvou nebo více diskrétních spektrálních pásem. Snímače, které mají více než dvacet diskrétních spektrálních pásem, se někdy označují jako hyperspektrální zobrazovací snímače.

„Přírodní uran“ (0): uran obsahující směs izotopů, která se vyskytuje v přírodě.

„Řadič přístupu do sítě“ (4): fyzické rozhraní pro distribuovanou přepojovací síť. Používá společné médium, které pracuje se stejnou „digitální přenosovou rychlostí“, a pro přenos používá rozhodování (např. rozlišující znak nebo detekci vysílání). Nezávisle na jakýchkoli jiných prostředcích volí pakety nebo skupiny dat (např. IEEE 802), které jsou mu adresovány. Je to modul, který lze integrovat do počítače nebo telekomunikačního zařízení k zajištění komunikačního přístupu.

„Neuronový počítač“ (4): zařízení pro zpracování dat, konstruované nebo přizpůsobené pro napodobování chování jednoho neuronu nebo souboru neuronů, tj. zařízení, pro které je charakteristická schopnost hardwaru modulovat na základě předchozích údajů váhy a počet propojení většího množství strojových součástí.

„Jaderný reaktor“ (0): kompletní reaktor, který je schopen pracovat tak, aby udržel řízenou štěpnou řetězovou reakci. Mezi „jaderné rektory“ patří všechny položky, které jsou umístěny uvnitř reaktorové nádoby nebo s ní přímo spojeny, zařízení pro řízení výkonu aktivní zóny a díly, které za běžných okolností obsahují chladicí médium primárního okruhu reaktoru, přicházejí s ním do přímého kontaktu nebo řídí jeho oběh.

„Číslicové řízení“ (2): automatické řízení nějakého procesu vykonávané zařízením, které používá číslicová data, jež jsou obvykle zadávána během provádění operace (viz ISO 2382).

„Objektový kód“ (9): strojem proveditelná forma vhodného vyjádření jednoho nebo více postupů „zdrojového kódu“ (zdrojového jazyka) sestaveného programovacím systémem.

„Provoz, správa nebo údržba“ (5): provádění jednoho či několika z následujících úkolů:

a. zřízení nebo správa některé z těchto možností: 1. uživatelských nebo administrátorských účtů nebo práv; 2. nastavení zboží; nebo 3. autentizační údaje související s podporou úkolů popsaných v bodech a.1. nebo a.2.;

b. sledování nebo správa provozního stavu nebo výkonu zboží; nebo

c. správa protokolů nebo kontrolních údajů souvisejících s podporou úkolů popsaných v bodech a. nebo b.

Pozn.: „Provoz, správa nebo údržba“ nezahrnuje žádný z následujících úkolů ani souvisejících funkcí při správě klíčů: a. zajištění nebo vylepšení jakékoli šifrovací funkce, která přímo nesouvisí se zřízením nebo správou autentizačních údajů souvisejících s podporou úkolů popsaných výše v bodech a.1. nebo a.2.; nebo b. použití šifrovací funkce na úrovni předávání nebo údajů týkajících se daného zboží.

„Optické zesílení“ (5): zesilovací technika v optické komunikaci, která zesiluje optické signály generované zvláštním optickým zdrojem bez přeměny na elektrické signály, např. použitím polovodičových optických zesilovačů, luminiscenčních zesilovačů s optickými vlákny.

„Optický počítač“ (4): počítač konstruovaný nebo modifikovaný pro použití světla k prezentaci dat a jehož výpočetní logické prvky jsou založeny na přímém propojení optických zařízení.

„Optický integrovaný obvod“ (3): „monolitický integrovaný obvod“ nebo „hybridní integrovaný obvod“, který obsahuje jednu nebo více součástí, které mají fungovat jako fotobuňka, světelný zářič nebo které mají vykonávat jednu či více optických nebo elektrooptických funkcí.

„Optické přepojování“ (5): směrování nebo přepojování signálů v optické formě bez přeměny na elektrické signály.

„Celková proudová hustota“ (3): celkový počet ampérzávitů v cívce (tj. počet závitů násobený maximálním proudem protékajícím každým závitem) dělený celkovým průřezem cívky (sestávající ze supravodivých vláken, kovové matrice, v níž jsou supravodivá vlákna zalita, zalévacího materiálu, chladicích kanálů atd.).

„Účastnický stát“ (7, 9): účastnický stát Wassenaarského ujednání (viz www.wassenaar.org).

„Špičkový výkon“ (6): nejvyšší výkon dosažený během „doby trvání laserového pulsu“.

„Osobní síť“ (5): systém sdělování údajů se všemi těmito vlastnostmi:

a. umožňuje libovolnému počtu nezávislých či vzájemně propojených ‚datových zařízení‘ vzájemně přímo komunikovat; a

b. je omezen na komunikaci mezi zařízeními v bezprostřední blízkosti konkrétní osoby nebo správce zařízení (např. jedna místnost, kancelář či automobil, a jejich blízké okolní prostory).

Technická poznámka:

‚Datové zařízení‘: zařízení, které je schopné vysílat nebo přijímat posloupnosti digitálních informací.

„Plazmová atomizace“ (1): proces rozprášení roztaveného proudu kovu nebo pevného kovu pomocí plazmových hořáků v prostředí inertního plynu na kapičky o průměru 500 mikrometrů nebo méně.

„Řízení výkonu“ (7): změna energie vysílaného signálu výškoměru tak, že přijímaná energie ve výšce „letadla“ je vždy na minimu nezbytném pro určení výšky.

„Předem separovaný“ (0, 1): upravený použitím jakéhokoliv procesu pro zvýšení koncentrace kontrolovaného izotopu.

„Primární řízení letu“ (7): řízení stability nebo manévru „letadla“, prostřednictvím generátorů síly nebo momentu, tj. aerodynamických řídicích ploch nebo směrování vektoru tahu motoru.

„Hlavní prvek“ (4): (jak je používán v kategorii 4) prvek, jehož hodnota při výměně je větší než 35 % celkové hodnoty systému, jehož je prvkem. Hodnota prvku je cena, kterou za prvek zaplatil výrobce systému nebo ten, kdo systém kompletuje. Celková hodnota je běžná světová prodejní cena pro zákazníky, kteří nejsou s výrobcem spojeni, v místě výroby nebo dodávky.

„Výroba“ (Všeobecná poznámka k technologii, Poznámka k jaderné technologii, všechny kategorie): všechny fáze výroby jako např.: konstrukce, příprava výroby, výroba, dílčí a konečná montáž, kontrola, zkoušení a zajišťování jakosti.

„Výrobní zařízení“ (1, 7, 9): nástroje, šablony, přípravky, trny, formy, lisovací nástroje, upínací přípravky, seřizovací mechanismy, zkušební zařízení, a jiná strojní zařízení a součásti pro ně, avšak pouze ty, které jsou speciálně konstruované nebo upravené pro „vývoj“ nebo pro jednu nebo více fází „výroby“.

„Výrobní prostředky“ (7, 9): „výrobní zařízení“ a speciálně pro ně vyvinutý software začleněný do zařízení pro „vývoj“ nebo pro jednu či více fází „výroby“.

„Program“ (2, 6): sled instrukcí pro uskutečňování procesu ve formě proveditelné elektronickým počítačem nebo do této formy převoditelný.

„Komprese impulsů“ (6): kódování a zpracování dlouhotrvajícího radarového signálového impulsu na krátkodobý impuls při zachování výhod vysoké impulsní energie.

„Doba trvání laserového pulsu“ (6): trvání laserového pulsu, tj. doba mezi body polovičního výkonu na náběžné a na sestupné hraně jednotlivého pulsu.

„Pulsní laser“ (6): „laser“ s „dobou trvání laserového pulsu“ rovnající se 0,25 sekundy nebo kratší.

„Kvantová kryptografie“ (5): soubor postupů pro vytvoření sdíleného klíče pro „kryptografii“ měřením kvantově mechanických vlastností fyzikální soustavy (včetně fyzikálních vlastností, na něž se vztahují zákony kvantové optiky, teorie kvantového pole nebo kvantové elektrodynamiky).

„Rychlá přeladitelnost radaru“ (6): jakákoliv technika, která mění v pseudonahodilém sledu nosnou frekvenci impulsního radarového vysílače mezi dvěma impulsy nebo skupinami impulsů o hodnotu rovnající se šířce pásma impulsu nebo větší.

„Rozprostřené spektrum radaru“ (6): jakákoliv modulační technika pro rozprostření energie pocházející ze signálu s poměrně úzkým frekvenčním rozsahem přes mnohem širší pásmo frekvencí pomocí nahodilého nebo pseudonahodilého kódování.

„Radiantová citlivost“ (6): radiantová citlivost (mA/W) = 0,807 × (vlnová délka v nm) × kvantová účinnost (QE).

Technická poznámka:

Kvantová účinnost se obvykle vyjadřuje jako procentní podíl, pro účely tohoto vzorce se však kvantová účinnost vyjadřuje desetinným číslem menším než 1, např. 78 % je 0,78.

„Šířka pásma v reálném čase“ (3) pro „analyzátory signálů“: nejširší frekvenční rozmezí, u něhož je analyzátor schopen průběžně převádět údaje týkající se časové oblasti zcela na výsledky frekvenční oblasti pomocí Fourierovy nebo jiné diskrétní časové transformace, která zpracovává každý příchozí časový bod bez prodlev nebo proluk způsobujících snížení změřené amplitudy o více než 3 dB pod úroveň skutečné amplitudy signálu, zatímco poskytuje nebo zobrazuje převedené údaje.

„Zpracování v reálném čase“ (2, 6, 7): zpracování dat počítačovým systémem na požadované uživatelské úrovni, které je závislé na dostupných zdrojích, splňuje garantovanou citlivost a které není závislé na zatížení systému způsobeném vnějšími vlivy.

„Opakovatelnost“ (7): blízkost shody mezi opakovanými měřeními stejné proměnné za stejných provozních podmínek, pokud mezi měřeními dojde ke změnám podmínek nebo zařízení po určitou dobu nepracuje. (Odkaz: IEEE STD 528–2001 (jedna standardní odchylka sigma)).

„Potřebný“ (Všeobecná poznámka k technologii 1 až 9) – v případě „technologie“ se týká pouze té části „technologie“, která bezprostředně způsobuje dosažení nebo překročení kontrolovaných výkonových úrovní, funkcí nebo vlastností. Tyto „potřebné“„technologie“ mohou být společné pro různé druhy zboží.

„Rozlišovací schopnost“ (2): nejmenší přírůstek údaje měřicího přístroje; na číslicových přístrojích poslední významový bit (viz ANSI B-89.1.12).

„Látky k potlačení nepokojů“ (1): látky, které za předpokládaných podmínek použití k potlačení nepokojů u lidí rychle vyvolávají smyslové podráždění nebo ochromující tělesné účinky, které mizí krátce po ukončení expozice.

Technická poznámka:

Slzné plyny jsou podskupinou „látek k potlačení nepokojů“.

„Robot“ (2, 8): manipulační mechanismus se spojitou nebo krokovou dráhou pohybu, může používat snímače a má všechny tyto charakteristiky:

a. je vícefunkční;

b. je schopen nastavovat polohu nebo orientovat materiál, díly, nástroje nebo speciální zařízení prostřednictvím proměnných pohybů v trojrozměrném prostoru;

c. má tři nebo více servopohonů v uzavřené nebo otevřené smyčce, které mohou mít krokové motory; a

d. je vybaven „uživatelskou programovatelností“ prostřednictvím metody nauč/přehraj nebo prostřednictvím elektronického počítače, kterým může být programovatelná logická řídicí jednotka, tj. bez mechanického zásahu.

Pozn.: Výše uvedená definice nezahrnuje tato zařízení: 1. Manipulační mechanismy, které lze ovládat pouze ručně nebo teleoperátorem; 2. Manipulační mechanismy s pevnou posloupností, které se automaticky pohybují a pracují s mechanicky pevně naprogramovanými pohyby. Program je mechanicky vymezen pevnými zarážkami, např. kolíky nebo vačkami. Sled pohybů a volba dráhy nebo úhlů nejsou proměnné nebo měnitelné mechanickými, elektronickými nebo elektrickými prostředky; 3. Mechanicky ovládané manipulační mechanismy s proměnlivou posloupností, jakými jsou automatizovaná pohyblivá zařízení operující podle mechanicky pevně naprogramovaných pohybů. Program je mechanicky vymezen pevnými, ale nastavitelnými zarážkami, např. kolíky nebo vačkami. Sled pohybů a volbu dráhy nebo úhlů lze měnit v mezích pevně naprogramované předlohy. Změn nebo modifikací naprogramované předlohy (např. přestavení kolíků nebo výměna vaček) pro jednu nebo více os pohybu lze docílit pouze mechanickými operacemi; 4. Manipulační mechanismy s proměnlivou posloupností bez servořízení, jakými jsou automatizovaná pohyblivá zařízení operující podle mechanicky pevně naprogramovaných pohybů. Program je proměnný, ale sled operací postupuje pouze podle binárních signálů z mechanicky pevně stanovených elektrických binárních přístrojů nebo seřiditelných zarážek; 5. Stohovací jeřáby označované též jako souřadnicové manipulační systémy, které jsou vyráběny jako nedílná součást vertikálních sestav skladovacích zásobníků a konstruovány tak, aby měly při ukládání nebo vykládání přístup k obsahu těchto zásobníků.

„Rotační atomizace“ (1): proces rozprášení proudu nebo jímky roztaveného kovu odstředivou silou na kapičky o průměru 500 mikrometrů nebo méně.

„Přást“ (1): svazek (obvykle 12 až 120) přibližně rovnoběžných „proužků“.

Pozn.: ‚Proužek‘: svazek „elementárních vláken“ (obvykle více než 200), uspořádaných přibližně rovnoběžně.

„Radiální házení“ (2): radiální posun při jedné otáčce hlavního vřetena měřený v rovině kolmé k ose vřetena v bodě na testované externí nebo interní otočné rovině (odkaz: ISO 230/1, 1986, odstavec 5.61).

„Konstanta stupnice“ (7) gyroskopického přístroje nebo měřiče zrychlení: poměr změny výstupu ke změně vstupu, který má být změřen. Tato konstanta je obecně vyjádřena jako směrnice přímky, která může být upravena aplikací metody nejmenších čtverců na vstupní a výstupní data získaná cyklickými změnami vstupu v rámci jeho rozsahu.

„Doba ustálení“ (3): doba potřebná k tomu, aby výstup dosáhl při přepnutí mezi dvěma libovolnými úrovněmi převodníku své konečné hodnoty s tolerancí jednoho půlbitu.

„SHPL“: viz „laser se supervysokým výkonem“.

„Analyzátory signálu“ (3): přístroje schopné měřit a zobrazovat základní vlastnosti jednofrekvenčních složek multifrekvenčních signálů.

„Zpracování signálů“ (3, 4, 5, 6): zpracování externě získaných signálů obsahujících informace pomocí algoritmů, jako jsou např. časová komprese, filtrace, extrakce, selekce, korelace, konvoluce nebo transformace mezi doménami (např. rychlá Fourierova transformace nebo Walshova transformace).

„Software“ (Všeobecná poznámka k softwaru, všechny kategorie): soubor jednoho nebo více „programů“ nebo ‚mikroprogramů‘, který je zachycen na libovolném hmotném nosiči informací.

Pozn.: ‚Mikroprogram‘: sled elementárních instrukcí uchovávaných ve speciální paměti, jejichž provádění je iniciováno zavedením jeho referenční instrukce do rejstříku instrukcí.

„Zdrojový kód“ (nebo zdrojový jazyk) (6, 7, 9): vhodné vyjádření jednoho nebo více kroků, které mohou být převedeny programovacím systémem do formy proveditelné strojem („objektový kód“ (nebo výchozí jazyk)).

„Kosmická loď“ (7, 9): aktivní nebo pasivní družice a kosmické sondy.

„Satelitní platforma“ (9): zařízení, které poskytuje podpůrnou infrastrukturu „kosmické lodi“ a které nese „užitečný náklad kosmické lodi“.

„Užitečný náklad kosmické lodi“ (9): zařízení připojené k „satelitní platformě“, sestrojené za účelem provedení vesmírné mise (např. komunikace, pozorování, věda).

„Vhodné pro kosmické aplikace“ (3, 6, 7): určené, vyrobené nebo kvalifikované prostřednictvím úspěšného testování pro činnost ve výškách nad 100 km nad zemským p