2002R2342 — CS — 01.05.2007 — 003.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES, EURATOM) č. 2342/2002

ze dne 23. prosince 2002

o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství

OBSAH ČÁST PRVNÍ SPOLEČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘEDMĚT HLAVA II ROZPOČTOVÉ ZÁSADY Kapitola 1 Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu Kapitola 2 Zásada ročního rozpočtu Kapitola 3 (Kapitola 4 finančního nařízení) Zásada zúčtovací jednotky Kapitola 4 (Kapitola 5 finančního nařízení) Zásada obecnosti Kapitola 5 (Kapitola 6 finančního nařízení) Zásada specifikace Kapitola 6 (Kapitola 7 finančního nařízení) Zásada řádného finančního řízení Kapitola 7 (Kapitola 8 finančního nařízení) Zásada průhlednosti HLAVA III SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU Kapitola 1 Sestavování rozpočtu Kapitola 2 Skladba a předkládání rozpočtu HLAVA IV PLNĚNÍ ROZPOČTU Kapitola 1 Obecná ustanovení Kapitola 2 Způsoby plnění Oddíl 1 Obecná ustanovení Oddíl 2 Zvláštní ustanovení Kapitola 3 Účastníci finančních operací Oddíl 1 Práva a povinnosti účastníků finančních operací Oddíl 2 Schvalující osoba Oddíl 3 Účetní Oddíl 4 Správce zálohových účtů Kapitola 4 Odpovědnost účastníků finančních operací Oddíl 1 Obecná pravidla Oddíl 2 Pravidla pro pověřené a dále pověřené schvalující osoby Kapitola 5 Příjmové operace Oddíl 1 Vlastní zdroje Oddíl 2 Odhad pohledávek Oddíl 3 Zjištění pohledávek Oddíl 4 Schválení inkasa Oddíl 5 Inkaso Kapitola 6 Výdajové operace Oddíl 1 Závazek výdajů Oddíl 2 Potvrzení výdajů Oddíl 3 Schválení výdajů Oddíl 4 Platby výdajů Oddíl 5 Lhůty pro výdajové operace Kapitola 7 Informační systémy Kapitola 8 Interní auditor HLAVA V ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK Kapitola 1 Obecná ustanovení Oddíl 1 Oblast působnosti a zásady zadávání Oddíl 2 Zveřejňování Oddíl 3 Zadávání řízení Oddíl 4 Jistoty a kontrola Kapitola 2 Zakázky zadávané orgány Společenství na vlastní účet HLAVA VI GRANTY Kapitola 1 Oblast působnosti Kapitola 2 Zásady pro poskytování Kapitola 3 Postup poskytování Kapitola 4 Platby a kontrola Kapitola 5 Provádění HLAVA VII PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ A ÚČETNICTVÍ Kapitola 1 Předkládání účtů Kapitola 2 (Kapitola 3 finančního nařízení) Účetnictví Oddíl 1 Organizace účtů Oddíl 2 Účetní knihy Oddíl 3 Účtová osnova Oddíl 4 Zápis Oddíl 5 Sladění a přezkoumání Oddíl 6 Rozpočtové účty Kapitola 3 (Kapitola 4 finančního nařízení) Inventární soupisy majetku ČÁST DRUHÁ ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ HLAVA I (HLAVA II ČÁSTI DRUHÉ FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND A EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA HLAVA II (HLAVA III FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) VÝZKUM HLAVA III (HLAVA IV FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) VNĚJŠÍ AKCE Kapitola 1 Obecná ustanovení Kapitola 2 Provádění akcí Kapitola 3 Zadávání zakázek Kapitola 4 Granty Kapitola 5 Zálohové účty a inventární soupisy HLAVA IV (HLAVA V FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) EVROPSKÉ ÚŘADY HLAVA V (HLAVA VI FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) SPRÁVNÍ POLOŽKY HLAVA VI (HLAVA VII ČÁSTI DRUHÉ FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ) ODBORNÍCI ČÁST 3 PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘECHODNÁ USTANOVENÍ HLAVA II ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ







KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 1 ), a zejména na článek 183 uvedeného nařízení, po konzultaci s Evropským parlamentem, Radou, Soudním dvorem Evropských společenství, Účetním dvorem, Hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů, veřejným ochráncem práv a Evropským inspektorem ochrany údajů, vzhledem k těmto důvodům: (1) Ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) byla zjednodušena tak, že se omezují na základní zásady a definice týkající se sestavování, plnění a kontroly souhrnného rozpočtu Evropských společenství (dále jen „rozpočtu“). (2) Tato prováděcí pravidla by proto neměla pouze doplňovat finanční nařízení, pokud jde o ustanovení, která výslovně odkazují na prováděcí pravidla, ale také pokud jde o ustanovení, jejichž použití vyžaduje předem stanovená prováděcí opatření. V zájmu přehlednosti je nezbytné nahradit nařízení Komise (Euratom, ESUO, ES) č. 3418/93 ze dne 9. prosince 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením finančního nařízení ze dne 21. prosince 1977 ( 2 ), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1687/2001 ( 3 ). (3) Pro zajištění souladu odvětvových právních předpisů s rozpočtovými zásadami stanovenými ve finančním nařízení musí být všechny právní akty, které se týkají plnění rozpočtu, uvedeny v seznamu, který vypracuje Komise a předá jej rozpočtovému orgánu. (4) Pokud jde o rozpočtové zásady a zejména o zásadu jednotnosti, povinnost identifikovat úroky z předběžného financování, které mají plynout zpět do rozpočtu, vyžaduje identifikovaci částek předběžného financování, které zůstávají ve vlastnictví Společenství. Částky předběžného financování zůstávají vlastnictvím orgánu, pokud základní právní akt ve smyslu článku 49 finančního nařízení nestanoví jinak a pokud se jedná o částky předběžného financování, které se vyplácejí v rámci zakázky nebo zaměstnancům nebo členům orgánů nebo členským státům. Toto pravidlo by mělo být upřesněno podle různých druhů řízení (přímého nebo nepřímého řízení na ústřední úrovni a sdíleného řízení). Nevztahuje se na společné řízení, neboť v tomto případě jsou finanční prostředky Společenství spojeny s finančními prostředky mezinárodních organizací. Pokud předběžné financování, které zůstává vlastnictvím Společenství, nese úroky, plynou tyto úroky do rozpočtu jako různé příjmy. (5) Pokud jde o zásadu ročního rozpočtu, je důležité vyjasnit pojem položek rozpočtového roku a přípravných etap závazkového řízení, které, pokud jsou dokončeny do 31. prosince, dovolují přenést položky závazků, které pak budou muset být použity do 31. března následujícího rozpočtového roku. (6) Pokud jde o zásadu zúčtovací jednotky, je třeba upřesnit kurzy používané pro přepočet mezi eurem a ostatními měnami pro potřeby pokladní správy a účetnictví. (7) Pokud jde o odchylky ze zásady obecnosti, mělo by se upřesnit, jak bude z rozpočtového hlediska zacházeno s účelově vázanými příjmy, zejména s příspěvky členských států nebo třetích zemí na některé programy Společenství, a je třeba stanovit omezení při vyrovnávání výdajů a příjmů. (8) Pokud jde o zásadu specifikace, je třeba přesně stanovit výpočet procent položek, které mohou orgány převést v rámci své autonomie, a zajistit plnou informovanost rozpočtového orgánu podrobným odůvodněním žádostí o převod, které mu musí být předloženy. (9) Pokud jde o řádné finanční řízení, je třeba stanovit za jakým účelem a jak často mají být programy a činnosti hodnoceny ex ante, průběžně a ex post, a také informace, které musí být obsaženy v legislativním finančním výkazu. (10) V oblasti sestavování a předkládání rozpočtu je pro zajištění plné informovanosti rozpočtového orgánu nezbytné určit obsah obecného úvodu rozpočtu, pracovních dokumentů předkládaných k odůvodnění rozpočtu a rozpočtových komentářů. V rámci nového předkládání rozpočtu podle činností (ABB) musí být kromě toho stanovena definice a klasifikace správních položek. (11) Pokud jde o plnění rozpočtu, je třeba nejprve vyjasnit, jaké formy může mít základní právní akt v oblasti Společenství a v oblastech spadajících do působnosti Smlouvy o Evropské unii. Je třeba také určit, jaké nejvyšší částky položek lze uplatňovat na přípravné akce a pilotní projekty bez základního právního aktu, a měla by být vyjmenována ustanovení Smluv, která přímo svěřují Komisi zvláštní pravomoci. (12) Dále by mělo být stanoveno, jaká jednání mohou vést ke střetu zájmů a jaký postup se v takovém případě použije. (13) Pokud jde o různé způsoby plnění rozpočtu, mělo by se stanovit, že pokud Komise neplní rozpočet přímo ve svých útvarech, musí se nejdříve ujistit, že subjekty, kterým chce úkoly plnění rozpočtu svěřit, mají přiměřené řídící a kontrolní postupy i účetní systémy odpovídající požadavkům řádného finančního řízení. (14) Pokud jde o nepřímé řízení na ústřední úrovni, tj. řízení přenesené Komisí na výkonné agentury nebo subjekty práva Společenství nebo vnitrostátní veřejné subjekty nebo subjekty pověřené veřejnou službou, je třeba kromě jiného stanovit rámec pro takové přenesení pravomocí a režim jeho provedení prostřednictvím pověřovacího aktu nebo dohody. Výkonné agentury pod kontrolou Komise by měly být uznány za pověřené schvalující osoby uvedeného orgánu k plnění rozpočtu Společenství. Pokud rozpočet plní vnitrostátní subjekty, měly by poskytovat dostatečné finanční záruky a být vybrány průhledným způsobem po rozboru efektivnosti nákladů dosvědčujícím správnost výběru uvedeného subjektu. Před přenesením pravomocí na vnitrostátní subjekty by měla Komise podle základního právního aktu pro plnění dotyčných položek požádat příslušný výbor o stanovisko. Pokud jde o soukromé subjekty uskutečňující přípravné nebo pomocné práce na účet Komise, měly by být vybrány v souladu s postupy zadávání veřejných zakázek. (15) Pokud jde o řízení sdílené s členskými státy nebo decentralizované řízení se třetími zeměmi, měly by být stanoveny etapy a cíle postupu schválení účetních závěrek, aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odpovídajících odvětvových právních předpisů. (16) Nakonec by se mělo pro společné řízení stanovit, že příspěvky každého dárce nebudou přiřazeny jednotlivým druhům výdajů, ale že podporované akce musí být celkově kontrolovány. Měly by být určeny mezinárodní organizace vhodné pro tento typ řízení. (17) Pokud jde o roli účastníků finančních operací, má reforma finančního řízení společně se zrušením centralizovaných kontrol ex ante za následek větší odpovědnost schvalujících osob u všech příjmových a výdajových operací, včetně systémů vnitřní kontroly. Rozpočtový orgán by měl být v budoucnu informován o opatřeních jmenování nebo ukončení výkonu funkce týkajících se pověřených schvalujících osob. Následně by měly být stanoveny úkoly, odpovědnost a zásady postupů, které je třeba dodržovat. Internacionalizace kontrol ex ante vyžaduje zejména jasné rozlišení mezi úkoly, které se týkají zahájení operací při plnění rozpočtu a jejich ověřování. Každý orgán by měl kromě toho přijmout kodex profesních norem, který se vztahuje na zaměstnance provádějící kontroly ex ante i ex post. Je třeba stanovit, že bude orgánu každoročně předkládána výroční zpráva, která musí obsahovat zejména výsledky kontrol ex post; mělo by být rovněž upraveno vedení podkladů k prováděným operacím. Nakonec by měly být všechny druhy vyjednávacího řízení v oblasti zadávání veřejných zakázek, na základě jejich odlišné povahy, předmětem zvláštní zprávy předložené dotyčnému orgánu a měly by být sděleny rozpočtovému orgánu. (18) Pro vyjasnění odpovědností je také třeba upřesnit úkoly a odpovědnost účetního v souvislosti s účetními systémy, pokladní správou a bankovních účtů a databáze třetích osob. Také by mělo být upraveno ukončení výkonu funkce účetního. (19) Měly by být stanoveny podmínky pro použití zálohových účtů, které představují odchylku od běžných rozpočtových postupů, a úkoly a odpovědnost správců zálohových účtů, schvalujících osob a účetních, pokud jde o kontrolu zálohových účtů. Rozpočtový orgán by měl být informován o každém jmenování nebo ukončení výkonu jejich funkce. (20) Jakmile budou úkoly a odpovědnost každého účastníka finančních operací definovány, odpovídají tito pouze za podmínek stanovených ve služebním řádu úředníků Evropských společenství a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Společenství. V každém orgánu by však měla být vhodným způsobem zřízena nová specializovaná odborná komise pro finanční nesrovnalosti, která určí, zda došlo k nesrovnalosti finanční povahy. Je také třeba stanovit postup, kterým může schvalující osoba požadovat potvrzení pokynu, a být tak zproštěna odpovědnosti. (21) Pokud jde o příjmy, kromě zvláštního případu vlastních zdrojů, na které se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství ( 4 ), je třeba upřesnit úkoly a kontroly připadající do rámce odpovědnosti schvalujících osob v různých stadiích řízení: sestavení odhadu pohledávek, vydání inkasního příkazu a zaslání oznámení o dluhu dlužníkovi, že pohledávka byla zjištěna, výpočet případných úroků z prodlení a konečně případné rozhodnutí o vzdání se pohledávky v souladu s kritérii, která zajišťují řádné finanční řízení. Je třeba také upřesnit roli účetního při inkasu příjmů a poskytování případných dodatečných lhůt k platbě. (22) Pokud jde o výdaje, měl by být především definován vztah mezi rozhodnutími o financování, souhrnnými závazky a individuálními závazky a vlastnosti těchto různých stadií. Rozlišení mezi souhrnným a individuálním závazkem závisí na rozsahu identifikace příjemců a částek. Předběžné závazky jsou omezeny na běžné správní výdaje a výdaje ve Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF). Pro omezení částky spících závazků je třeba zrušit položky odpovídající závazkům, u kterých během posledních tří let nedošlo k žádné platbě. (23) Dále je třeba vyjasnit vztah mezi operacemi potvrzení, schválení a platby a kontrolami, které musí provádět schvalující osoby při potvrzování výdajů uvedením poznámky „předání k platbě“ a při schvalování plateb ověřením platnosti zproštění závazku, za něž nyní odpovídá pouze schvalující osoba. Je třeba uvést podklady potvrzující platby a stanovit pravidla pro uzavření předběžného financování a průběžných plateb. Dále by měly být stanoveny vhodné lhůty pro operace potvrzení a plateb, přičemž je třeba vzít v úvahu směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích ( 5 ). (24) U interního auditu je třeba stanovit postup jmenování interního auditora a zajistit jeho nezávislost na orgánu, který jej jmenoval a kterému musí podávat zprávy o své činnosti; rozpočtový orgán by měl být informován o každém jmenování nebo ukončení výkonu funkce. (25) Pokud jde o veřejné zakázky, bylo zvoleno vložit do nařízení ustanovení směrnic Rady 92/50/EHS ( 6 ), 93/36/EHS ( 7 ) a 93/37/EHS ( 8 ), naposledy pozměněných směrnicí Komise 2001/78/ES ( 9 ), týkajících se zadávání veřejných zakázek na služby, dodávky a stavební práce. V důsledku toho je především nezbytné definovat různé druhy smluv na veřejné zakázky; opatření pro jejich vyhlašování a zveřejňování; podmínky pro jejich použití a hlavní rysy stávajících postupů; určení kritérií výběru a možných způsobů zadávání; pravidla pro přístup k zadávací dokumentaci a pro komunikaci s uchazeči nebo zájemci; a pokud Komise zadává zakázky na vlastní účet, různé limity a pravidla pro odhad hodnoty zadávaných zakázek. (26) Účelem zadávání zakázek je zajistit dotyčným orgánům, za nejlepších podmínek, požadovaná plnění při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, průhlednosti a vyloučení diskriminace. Pro zajištění průhlednosti a rovného zacházení se zájemci, ale i plné odpovědnosti schvalujících osob při konečném výběru je nezbytné stanovit postup pro otevírání a hodnocení nabídek a žádostí o účast, od jmenování komise až po odůvodněné a podložené rozhodnutí o nabídce, které v posledním stupni přijme zadavatel. Měla by být rovněž stanovena finanční zajištění požadovaná pro ochranu finančních zájmů Společenství. (27) Je třeba udělit zadavatelům pravomoci při ukládání správních sankcí, aby se zajistilo, že sankce jsou přiměřené a odrazující, a aby se zaručila rovnost zacházení mezi různými orgány a útvary. (28) Měla by být také vyjasněna oblast působnosti hlavy týkající se grantů, zejména z hlediska různých způsobů plnění rozpočtu, ale také z hlediska druhu akce nebo subjektu obecného evropského zájmu způsobilého k poskytnutí grantu. Měly by být upřesněny rysy ročního pracovního programu a výzev k předkládání návrhů, dále možné výjimky k tomuto bodu a možnosti zpětného účinku zejména v oblasti humanitární pomoci a řízení krizových situací, která mají zvláštní omezení. (29) Pokud jde o požadavky průhlednosti, rovného zacházení s žadateli a odpovědnosti schvalujících osob, měl by být stanoven postup zadávání výborem, od žádosti o grant až po její hodnocení, podle předem vyhlášených kritérií výběru a přidělení, dříve než schvalující osoba přijme konečné a podložené rozhodnutí. (30) Podle zásady řádného finančního řízení vyžaduje Komise zajištění: nejdříve ve stadiu žádostí o grant (provedením finančních auditů, pokud náklady, které mají být financovány, přesahují určitou hodnotu); dále ve stadiu platby částek předběžného financování (jistoty předem) a konečně ve stadiu konečné platby (provedení finančních auditů u žádostí s nejvyšším objemem a rizikovostí). Zásady řádného finančního řízení, neziskovosti a spolufinancování vyžadují kromě jiného omezení paušálních plateb. Nakonec vyžaduje řádné finanční řízení prostředků Společenství od příjemců grantů dodržování zásad průhlednosti a rovného zacházení s možnými dodavateli a zásadu, že zakázka bude zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce. (31) Pravomoc ukládat sankce v této oblasti by měla být shodná s pravomocemi v oblasti veřejných zakázek. (32) Pokud jde o účetnictví a předkládání účtů, je třeba definovat každou z obecně uznávaných účetních zásad, na kterých mají být založeny finanční výkazy. Je také nezbytné upřesnit podmínky pro účetní zaznamenání transakce, pravidla pro oceňování aktiv a pasiv a vytváření rezerv. (33) Mělo by být stanoveno, že účty orgánů musí být doloženy zprávou o rozpočtovém a finančním řízení, a měl by se upřesnit obsah a předkládání jednotlivých částí, z nichž se skládají finanční výkazy (rozvaha, výsledovka, tabulka peněžních toků a příloha) a výkaz o plnění rozpočtu (výsledný účet plnění rozpočtu a příloha). (34) V oblasti účetnictví by se mělo stanovit, že účetní každého orgánu musí dokumentovat organizaci i účetní postupy svého orgánu a určit podmínky, které musí splňovat počítačové účetní systémy zejména v oblasti zabezpečení přístupu a cesty pro audit pro jakékoliv změny systémů. (35) Pokud jde o vedení účetnictví, je nezbytné upřesnit zásady vedení účetních knih, předvahy, pravidelného sladění zůstatků této předvahy a inventárních soupisů a definovat prvky účtové osnovy stanovené účetním Komise. Měla by se stanovit pravidla pro zaznamenávání operací, zejména podvojnou metodu, pravidla převodu operací, které nejsou vedeny v eurech, a podklady účetních zápisů. Upřesněn by měl být také obsah účetních zápisů. (36) Nakonec je třeba stanovit pravidla týkající se inventárního soupisu majetku a vyjasnit odpovědnost účetních a schvalujících osob v této oblasti, jakož i pravidla pro další prodej majetku zapsaného v inventárním soupisu. (37) V oblasti strukturálních fondů by se mělo stanovit, že vrácení záloh pro danou operaci nevede ke snížení příspěvku z fondů na tuto operaci. (38) Měly by se stanovit typy přímých i nepřímých akcí, které mohou být financovány v oblasti výzkumu. (39) V oblasti vnějších akcí je cílem prováděcích pravidel i samotného finančního nařízení stanovit odchylky, které odrážejí operativní zvláštnosti této oblasti, zejména pokud jde o zadávání zakázek a poskytování grantů. (40) Pokud jde o zadávání zakázek, přebírají tato prováděcí pravidla věcně rozhodnutí Komise ze dne 10. listopadu 1999 o zjednodušení systémů zadávání zakázek v rámci programů spolupráce zavedených generálním ředitelstvím pro vnější vztahy ( 10 ). Tím se odlišují pravidla pro zakázky od obecných pravidel, zejména pokud jde o limity a řídící postupy, které byly přizpůsobeny pro vnější akce. (41) Pokud jde o granty, je nezbytné vyjmenovat druhy akcí, u kterých je možné odchýlit se od zásady spolufinancování uvedené v článku 109 finančního nařízení. Jedná se zejména o humanitární pomoc, pomoc v krizových situacích a akce na ochranu zdraví nebo základních lidských práv. (42) Aby byla zajištěna řádná správa položek Společenství, je také nezbytné upřesnit předchozí podmínky pro decentralizované řízení položek nebo pro použití zálohových účtů a pravidla, která budou obsažena v dohodách. (43) Ustanovení finančního nařízení, která se týkají evropských úřadů, by měla být doplněna o zvláštní pravidla pro Úřad pro úřední tisky Evropských společenství a o ustanovení, která zmocňují účetního Komise přenést některé ze svých úkolů na zaměstnance těchto úřadů. Je také třeba upravit vedení bankovních účtů, které mohou evropské úřady otevírat jménem Komise. (44) Pokud jde o správní položky, měl by každý orgán informovat rozpočtový orgán o plánovaných významných stavebních projektech, tj. těch, které mají za následek zvětšení nemovitého majetku. (45) Je nezbytné určit subjekty, které mohou získat granty z rozpočtu a pro které musí být přijata rámcová úprava v souladu s článkem 185 finančního nařízení. (46) Limity a částky uvedené v tomto nařízení, s výjimkou limitů v oblasti veřejných zakázek, by měly být pravidelně aktualizovány podle změn indexu spotřebitelských cen zaznamenaných ve Společenství, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







ČÁST PRVNÍ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ







HLAVA I

PŘEDMĚT

Článek 1

Předmět

(Článek 1 finančního nařízení)

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“).

Orgány uvedené v tomto nařízení jsou orgány ve smyslu finančního nařízení.

▼M3

Článek 2

Legislativní akty týkající se plnění rozpočtu

(Články 2 a 49 finančního nařízení)

Komise každoročně aktualizuje v předběžném návrhu rozpočtu informace o aktech uvedených v článku 2 finančního nařízení.

Všechny návrhy nebo jejich změny předložené legislativnímu orgánu jasně označí ustanovení obsahující odchylky od finančního nařízení nebo tohoto nařízení a uvedou v příslušné důvodové zprávě zvláštní důvody těchto odchylek.

▼B







HLAVA II

ROZPOČTOVÉ ZÁSADY







KAPITOLA 1

Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu

▼M3

Článek 3

Rozsah předběžného financování

(Článek 5a finančního nařízení)

1. V případech přímého centralizovaného řízení, do kterého je zapojeno více partnerů, nepřímého centralizovaného řízení a decentralizovaného řízení ve smyslu článku 53 finančního nařízení se článek 5a finančního nařízení vztahuje výhradně na subjekty, které obdrží předběžné financování přímo od Komise.

2. Za předběžné financování představující významnou částku ve smyslu čl. 5a odst. 2 písm. a) finančního nařízení se považuje předběžné financování v hodnotě přesahující 50 000 EUR.

U vnějších akcí se však za předběžné financování představující významnou částku považuje předběžné financování v hodnotě přesahující 250 000 EUR. U pomoci v krizových situacích a operací humanitární pomoci se za předběžné financování představující významnou částku považuje předběžné financování, jehož hodnota přesahuje v rámci jedné dohody na konci každého rozpočtového roku 750 000 EUR a které se týká projektů trvajících déle než dvanáct měsíců.

Článek 4

Vybírání úroku z předběžného financování

(Článek 5a finančního nařízení)

1. Odpovědná schvalující osoba vybere za každé vykazované období následující po provedení rozhodnutí nebo dohody úroky z plateb předběžného financování, které v rámci jedné dohody přesahují na konci každého rozpočtového roku hodnotu 750 000 EUR.

2. Odpovědná schvalující osoba může vybrat alespoň jednou ročně úroky plynoucí z plateb předběžného financování, které jsou nižší, než uvádí odstavec 1, s ohledem na rizika spojená s postupy vnitřního řízení a s povahou financovaných akcí.

3. Odpovědná schvalující osoba vybere úrok plynoucí z plateb předběžného financování převyšující zůstatek částek, jež mají být vyplaceny příjemci, jak stanoví čl. 5a odst. 1 finančního nařízení.

▼M3

Článek 4a

Účtování úroků z plateb předběžného financování

(Článek 5a finančního nařízení)

1. Schvalující osoby zajistí, aby rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody uzavřené s příjemci a zprostředkovateli obsahovaly ustanovení, že se platby předběžného financování vyplácejí na bankovní účty nebo podúčty umožňující identifikovat finanční prostředky a úroky z nich plynoucí. Není-li tomu tak, musí účetní metody příjemců nebo zprostředkovatelů umožňovat identifikaci finančních prostředků vyplacených Společenstvím a úroků nebo jiných plnění plynoucích z těchto finančních prostředků.

2. V případech uvedených v čl. 5a odst. 1 druhém pododstavci finančního nařízení vypracuje odpovědná schvalující osoba před koncem každého rozpočtového roku odhad výše úroků nebo odpovídajících výnosů plynoucích z těchto prostředků a tuto částku zajistí. Tato úhrada se zaúčtuje a po provedení rozhodnutí nebo dohody se zúčtuje na základě skutečně obdržené částky.

Pokud se předběžné financování vyplácí ze stejné rozpočtové linie, na základě stejného základního právního aktu a příjemcům, kterých se týká stejné grantové řízení, může schvalující osoba vypracovat společný odhad pohledávek pro více dlužníků.

3. Články 3 a 4 a odstavci 1 a 2 tohoto článku není dotčen zápis předběžného financování na straně aktiv finančních výkazů stanovený v účetních pravidlech uvedených v článku 133 finančního nařízení.

▼B







KAPITOLA 2

Zásada ročního rozpočtu

Článek 5

Položky rozpočtového roku

(Čl. 8 odst. 3 finančního nařízení)

Položky závazků a položky plateb zapsané do rozpočtu rozpočtového roku, které musí být použity v průběhu uvedeného rozpočtového roku, se skládají z položek schválených pro rozpočtový rok. Schválenými položkami pro rozpočtový rok jsou

a) položky poskytnuté v rozpočtu včetně opravných rozpočtů;

b) přenesené položky;

c) položky obnovené podle ►M3 článků 157 a 160a finančního nařízení ◄ ;

d) položky pocházející z vrácených záloh v souladu s článkem 228;

e) položky poskytnuté po přijetí účelově vázaných příjmů v průběhu rozpočtového roku nebo předchozích rozpočtových roků a dosud nepoužité.

Článek 6

Přenos položek

(Čl. 9 odst. 2 finančního nařízení)

1. Položky závazků uvedené v čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení mohou být přeneseny, pouze pokud odpovídající závazky nemohly být uskutečněny do 31. prosince rozpočtového roku z důvodů, které nelze přičítat schvalující osobě, a pokud přípravné etapy již pokročily tak, že lze předpokládat, že závazek bude uskutečněn do 31. března následujícího roku.

2. Přípravnými etapami uvedenými v čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které mají být dokončeny do 31. prosince rozpočtového roku kvůli přenosu do následujícího rozpočtového roku, jsou zejména

a) u souhrnných závazků ve smyslu článku 76 finančního nařízení přijetí rozhodnutí o financování nebo ukončení konzultací příslušných útvarů orgánu ohledně přijetí tohoto rozhodnutí k uvedenému dni;

b) u individuálních závazků ve smyslu článku 76 finančního nařízení pokročilá etapa přípravy smluv nebo dohod. Tato pokročilá etapa přípravy smluv nebo dohod znamená, že byl uzavřen výběr možných smluvních stran nebo příjemců.

3. Položky přenesené v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které nebyly přiděleny do 31. března následujícího roku, se automaticky ruší.

Komise informuje rozpočtový orgán o takto zrušených položkách ►M2 do 30. dubna ◄ .

4. Položky přenesené v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. b) finančního nařízení mohou být použity do 31. prosince následujícího rozpočtového roku.

5. Účetnictví musí umožnit identifikovat takto přenesené položky.

6. Položky týkající se výdajů na zaměstnance uvedených v čl. 9 odst. 6 finančního nařízení zahrnují odměny a příplatky pro členy a zaměstnance orgánů.

▼M2

Článek 6a

Prozatímní dvanáctiny

(Čl. 13 odst. 2 finančního nařízení)

Za maximum všech schválených položek závazků předchozího rozpočtového roku, jak stanoví čl. 13 odst. 2 finančního nařízení, se považují položky rozpočtového roku uvedené v článku 5 tohoto nařízení, poté, co jsou v průběhu takového rozpočtového roku započteny.

▼B







KAPITOLA 3

(Kapitola 4 finančního nařízení)

Zásada zúčtovací jednotky

▼M2

Článek 7

Přepočítací kurz eura a ostatních měn

(Článek 16 finančního nařízení)

1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení vyplývající z používání zvláštních odvětvových předpisů, schvalující osoba provede přepočet eura na jinou měnu podle denních směnných kurzů eura zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

V případě, že přepočet eura na jinou měnu provádí dodavatel nebo příjemci, použijí se zvláštní úpravy pro přepočet uvedené ve smlouvách o veřejné zakázce nebo finanční dohody.

▼M3

1a. Za účelem zabránit významnému dopadu směnných operací na výši spolufinancování Společenstvím nebo nežádoucímu dopadu na rozpočet Společenství případně stanoví zvláštní opatření uvedená v odstavci 1, že se přepočítací koeficient mezi eurem a jinou měnou počítá za použití průměrného denního směnného kurzu platného v daném období.

▼M2

2. Pokud není denní směnný kurz eura pro danou měnu zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie, příslušná schvalující osoba použije účetní kurz uvedený v odstavci 3.

3. Pro účely účetnictví uvedené v článcích 132 až 137 finančního nařízení a s výhradou článku 213 tohoto nařízení se přepočet eura na jinou měnu uskutečňuje pomocí měsíčního účetního kurzu eura. Tento účetní kurz stanoví účetní Komise s pomocí veškerých zdrojů informací, které považuje za spolehlivé, na základě kurzu předposledního pracovního dne měsíce předcházejícího měsíci, pro který je kurz stanovován.

Článek 8

Kurz použitelný pro přepočet eura na ostatní měny

(Článek 16 finančního nařízení)

1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů nebo zadání veřejných zakázek, grantových a finančních dohod, je kurzem použitelným pro přepočet eura na jinou měnu v případech, kdy přepočet provádí příslušná schvalující osoba, kurz dne, kdy schvalující útvar vystavil platební nebo inkasní příkaz.

2. V případě zálohových účtů vedených v eurech určuje kurz, který se má použít pro přepočet eura na jinou měnu, kurz dne platby bankou.

3. V případě zálohových účtů vedených v národních měnách uvedených v článku 16 finančního nařízení se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz měsíce, ve kterém byl uskutečněn výdaj ze zálohového účtu.

4. V případě náhrady paušálních výdajů nebo výdajů plynoucích ze služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen „služební řád“), která má stanovenou horní hranici a která se proplácí v měně jiné než euro, se použije kurz platný v době, kdy nárok na náhradu vznikne.

▼B

Článek 9

Informace o převodech hotovosti uskutečněných Komisí mezi různými měnami

(Článek 16 finančního nařízení)

Každé čtvrtletí zasílá Komise členským státům výkaz převodů uskutečněných mezi různými měnami.







KAPITOLA 4

(Kapitola 5 finančního nařízení)

Zásada obecnosti

Článek 10

Skladba účelově vázaných příjmů a poskytnutí odpovídajících položek

(Článek 18 finančního nařízení)

1. Aniž jsou dotčeny články 12 a 13, jsou účelově vázané příjmy zaznamenávány do rozpočtu takto:

a) ve výkazu příjmů oddílu každého orgánu do rozpočtové položky stanovené pro obdržení těchto tyto příjmů;

▼M3

b) ve výkazu výdajů jsou uvedeny poznámky k rozpočtu, včetně obecných poznámek uvádějících, ve kterých liniích mohou být zapsány prostředky odpovídající účelově vázaným příjmům.

V případě uvedeném v prvním pododstavci písm. a) je v položce uvedeno „p. m.“ a odhadované příjmy jsou pro informaci uvedeny v poznámkách.

▼B

2. Kromě případu uvedeného ►M3 v čl. 160 odst. 1a a čl. 161 odst. 2 finančního nařízení ◄ mohou být položky odpovídající účelově vázaným příjmům poskytnuty jako položky závazků nebo položky plateb, jakmile orgán příjem obdrží. Poskytují se automaticky, kromě případu úhrad záloh uvedených v článku 156 finančního nařízení a případu finančních oprav v souvislosti se strukturálními fondy.

Článek 11

Příspěvky členských států na výzkumné programy

(Čl. 18 odst. 1 písm. a) finančního nařízení)

1. Příspěvky členských států na financování některých doplňkových programů výzkumu uvedené v článku 5 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 se platí takto:

a) sedm dvanáctin částky zapsané v rozpočtu nejpozději do 31. ledna běžného rozpočtového roku;

b) zbývajících pět dvanáctin do 15. července běžného rozpočtového roku.

2. Pokud není rozpočet s konečnou platností schválen před začátkem rozpočtového roku, jsou příspěvky uvedené v odstavci 1 založeny na částce zapsané v rozpočtu pro předchozí rozpočtový rok.

3. Každý příspěvek nebo dodatečné platby členských států do rozpočtu musí být zapsány na účet nebo účty Komise do 30 kalendářních dní po výzvě k zaplacení prostředků.

4. Uskutečněné platby jsou zapsány na účet stanovený v nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 a vztahují se na ně podmínky stanovené v uvedeném nařízení.

Článek 12

Účelově vázané příjmy vyplývající z účasti zemí ESVO na některých programech Společenství

(Čl. 18 odst. 1 písm. d) finančního nařízení)

1. Příspěvky států ESVO na některé programy Společenství se vykazují v rozpočtu takto:

a) ve výkazu příjmů je vytvořena rozpočtová položka „p. m.“, u které se zaznamená celková částka příspěvků států ESVO pro uvedený rozpočtový rok. Stanovená částka je uvedena v poznámkách rozpočtu;

b) ve výkazu výdajů i) se v poznámkách ke každé rozpočtové položce týkající se činností Společenství, na nichž se účastní státy ESVO, uvádí „pro informaci“ částka předpokládané účasti; ii) se v příloze, která je nedílnou součástí rozpočtu, uvedou veškeré rozpočtové položky, které se týkají činností Společenství, na nichž se účastní státy ESVO.

Příloha uvedená v prvním pododstavci písm. b) bod ii) představuje a doplňuje strukturu pro zapsání položek odpovídajících těmto příspěvkům, jak je uvedeno v odstavci 2, a pro provádění výdajů.

2. Podle článku 82 dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP) jsou částky ročních příspěvků států ESVO, jak byly potvrzeny Komisi Smíšeným výborem EHP v souladu s čl. 1 odst. 5 protokolu 32 připojeného k uvedené dohodě, zapsány hned od počátku rozpočtového roku v plné výši odpovídající položky závazků i plateb.

3. Pokud jsou v průběhu rozpočtového roku přidány do rozpočtových položek, na které přispívají státy ESVO, dodatečné položky, aniž by státy ESVO mohly v průběhu uvedeného rozpočtového roku upravit své příspěvky, aby dodržely „činitel úměrnosti“ uvedený v článku 82 dohody o Evropském hospodářském prostoru, může Komise přechodně a výjimečně na základě hotovostních zdrojů zajistit předběžné financování podílu států ESVO. Po takovém přidání položek, vyzve Komise co nejdříve státy ESVO k poskytnutí odpovídajících příspěvků. Komise informuje každoročně rozpočtový orgán o těchto rozhodnutích.

Předběžné financování se vyrovná co nejdříve v rámci rozpočtu pro následující rozpočtový rok.

4. Podle čl. 18 odst. 1 písm. d) finančního nařízení jsou finanční příspěvky států ESVO účelově vázanými příjmy. Účetní přijme vhodná opatření, aby použití příjmů z těchto příspěvků a jim odpovídajících položek bylo sledováno odděleně.

Ve zprávě uvedené v čl. 131 odst. 2 finančního nařízení uvede Komise odděleně stav plnění u příjmů i výdajů odpovídající účasti států ESVO.

Článek 13

Výnosy ze sankcí uložených členským státům s nadměrným schodkem

(Čl. 18 odst. 1 písm. b) finančního nařízení)

Výnosy ze sankcí uvedených v oddílu 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ( 11 ) se vykazují v rozpočtu takto:

a) ve výkazu příjmů se vytvoří rozpočtová položka „p. m.“, u které mají být zaúčtovány úroky z těchto částek;

b) zároveň, a aniž je dotčen článek 74 finančního nařízení, se vede zápis těchto částek ve výkazu příjmů k zápisu položek závazků a plateb u rozpočtové položky výkazu výdajů. Tyto položky se plní v souladu s článkem 17 finančního nařízení.

▼M3

Článek 13a

Náklady vzniklé přijetím darů nebo odkazů ve prospěch Společenství

(Čl. 19 odst. 2 finančního nařízení)

Pro účely schválení Evropským parlamentem a Radou podle čl. 19 odst. 2 finančního nařízení Komise odhadne a řádně odůvodní finanční náklady, včetně navazujících nákladů, spojených s přijetím darů nebo odkazů určených Společenství.

▼M3

Článek 14

Výplata čisté částky

(Čl. 20 odst. 1 finančního nařízení)

Podle čl. 20 odst. 1 finančního nařízení lze od žádostí o platbu, faktur nebo výkazů, které jsou poté vyplaceny v čisté částce, odečíst tyto částky:

a) sankce uložené stranám zadaných zakázek nebo příjemcům grantů;

b) slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a žádostí o platbu;

c) úroky z plateb předběžného financování, jak stanoví čl. 5a odst. 1 první pododstavec finančního nařízení.

▼B

Článek 15

Účty pro vrácené daně

(Čl. 20 odst. 2 finančního nařízení)

Daně, které vzniknou Společenství podle čl. 20 odst. 2 finančního nařízení, jsou zapsány na prozatímním účtu až do doby uhrazení dotyčnými státy.







KAPITOLA 5

(Kapitola 6 finančního nařízení)

Zásada specifikace

▼M3 —————

▼M3

Článek 17

Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů jiných orgánů než Komise

(Článek 22 finančního nařízení)

1. Procentní podíly uvedené v článku 22 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu a s odkazem na prostředky vyčleněné v rozpočtu, včetně opravných rozpočtů.

2. Vychází se z celkové výše převodů, jež mají být uskutečněny v rámci rozpočtové linie, ze které se převod uskutečňuje, upravené o dřívější převody.

K částce odpovídající převodům, které dotčený orgán může provést bez rozhodnutí rozpočtového orgánu, se nepřihlíží.

▼M3

Článek 17a

Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů Komise

(Článek 23 finančního nařízení)

1. Procentní podíly uvedené v čl. 23 odst. 1 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu a s odkazem na prostředky vyčleněné v rozpočtu, včetně opravných rozpočtů.

2. Vychází se z celkové výše převodů, jež mají být uskutečněny v rámci rozpočtové linie, ze které nebo ve prospěch které se převod uskutečňuje, upravené o dřívější převody.

K částce odpovídající převodům, které Komise může provést bez rozhodnutí rozpočtového orgánu, se nepřihlíží.

▼B

Článek 18

Správní výdaje

(Článek 23 finančního nařízení)

Výdaje uvedené v čl. 23 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení pokrývají pro každou oblast politik body uvedené v článku 27.

Článek 19

Odůvodnění žádostí o převod položek

(Články 22 a 23 finančního nařízení)

K návrhům na převody a veškerým informacím pro rozpočtový orgán, které se týkají převodů uskutečněných podle článků 22 a 23 finančního nařízení, musí být přiloženo vhodné a podrobné odůvodnění, ze kterého vyplývá plnění položek a odhady potřeb až do konce rozpočtového roku jak pro rozpočtové položky, na které má být převod uskutečněn, tak pro položky, ze kterých má být převod uskutečněn.

Článek 20

Odůvodnění žádostí o převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech

(Článek 26 finančního nařízení)

K návrhům na převody umožňující použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech uvedené ►M3 v článku 26 finančního nařízení ◄ musí být přiloženo vhodné a podrobné odůvodnění, ze kterého vyplývá

a) pro rozpočtovou položku, na kterou má být převod uskutečněn, co nejaktuálnější informace o plnění položek a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku;

b) pro všechny rozpočtové položky, které se týkají vnějších akcí, plnění položek do konce měsíce, který předchází měsíc podání žádosti o převod, a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku spolu se srovnáním s původními odhady;

c) rozbor možností přerozdělení položek.







KAPITOLA 6

(Kapitola 7 finančního nařízení)

Zásada řádného finančního řízení

▼M2

Článek 21

Hodnocení

(Článek 27 finančního nařízení)

1. Všechny návrhy na programy nebo činnosti, ze kterých plynou výdaje k tíži rozpočtu nebo snížení příjmů rozpočtu, jsou předmětem hodnocení ex ante, které musí zkoumat:

a) potřebu, která má být krátkodobě nebo dlouhodobě uspokojena;

b) přidanou hodnotu zásahu Společenství;

c) cíle, kterých má být dosaženo;

d) možné varianty postupů, včetně rizik s nimi souvisejících;

e) očekávané výsledky a dopady, zejména hospodářské, ekonomické a dopady na životní prostředí, ukazatele a hodnotící režim nezbytné k jejich hodnocení;

f) nejvhodnější metodu realizace prioritní varianty/variant;

g) vnitřní soudržnost navrhovaného programu nebo činnosti a jejich návaznost na ostatní příslušné nástroje;

h) objem položek, lidských zdrojů a ostatních správních výdajů, které mají být přiděleny v souladu se zásadou efektivnosti nákladů;

i) poučení vyplývající z podobných zkušeností v minulosti.

2. Návrh uvede opatření pro sledování, podávání zpráv a hodnocení s přihlédnutím k příslušným závazkům všech úrovní správy, které se provádění navrhovaného programu nebo činnosti účastní.

3. Všechny programy nebo činnosti, včetně pilotních projektů a přípravných akcí, v rámci kterých použité zdroje převýší 5 000 000 EUR, jsou předmětem průběžného hodnocení a/nebo hodnocení lidských a finančních přidělených zdrojů a získaných výsledků ex post, aby bylo ověřeno, zda jsou v souladu se stanovenými cíli, a to následovně:

a) výsledky získané při provádění víceletého programu jsou pravidelně hodnoceny podle časového rozvrhu, který umožňuje vzít v úvahu výsledky těchto hodnocení u každého rozhodnutí o obnovení, změně nebo přerušení programu;

b) výsledky činností financovaných jednou ročně se hodnotí alespoň jednou za šest let.

Povinnost uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) se nepoužije na jednotlivé projekty nebo akce prováděné v rámci takových činností, u kterých ji lze splnit tím, že konečnou zprávu zašlou subjekty, které akci provedly.

4. Hodnocení uvedená v odstavci 1 a 3 musí být úměrná uvolněným zdrojům a dopadu dotčeného programu nebo činnosti.

▼B

Článek 22

Finanční výkaz

(Článek 28 finančního nařízení)

1. ►M3 ————— ◄

Finanční výkaz obsahuje finanční a hospodářské údaje, na jejichž základě může legislativní orgán zhodnotit nezbytnost zásahu Společenství. Poskytuje vhodné informace o souladu s jinými finančními nástroji a případné spolupůsobení.

U víceletých akcí obsahuje finanční výkaz předběžný plán ročních potřeb položek a pracovních míst a hodnocení jejich střednědobého finančního dopadu.

2. Aby se předešlo rizikům podvodu a nesrovnalostí, které by mohly narušit ochranu finančních zájmů Společenství, poskytuje finanční výkaz informace o stávajících a plánovaných opatřeních na předcházení podvodů a ochranu proti nim.

▼M3

Článek 22a

Efektivní a účelná vnitřní kontrola

(Čl. 28a odst. 1 finančního nařízení)

1. Efektivní vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:

a) rozdělení úkolů;

b) vhodnou strategii kontroly a řízení rizik zahrnující kontroly na úrovni příjemců;

c) zabránění střetu zájmů;

d) přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;

e) postupy sledování výkonu a následné zjišťování a identifikace nedostatků a výjimek ve vnitřních kontrolách;

f) pravidelné posuzování řádného fungování systému kontroly.

2. Základem účelné vnitřní kontroly je:

a) provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni vhodných článků kontrolního řetězce;

b) přístup k výsledkům kontrol pro všechny vhodné články kontrolního řetězce;

c) včasné uplatňování nápravných opatření, včetně uložení případných odrazujících sankcí;

d) jasné a jednoznačné právní předpisy tvořící základ politik;

e) odstranění několikanásobných kontrol;

f) zásada zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.

▼B







KAPITOLA 7

(Kapitola 8 finančního nařízení)

Zásada průhlednosti

▼M3

Článek 23

Prozatímní zveřejnění rozpočtu

(Článek 29 finančního nařízení)

Co nejdříve po konečném schválení rozpočtu a nejpozději čtyři týdny po něm se před oficiálním zveřejněním rozpočtu v Úředním věstníku Evropské unie z podnětu Komise zveřejní podrobné číselné údaje ve všech jazycích na internetových stránkách orgánů.

▼B







HLAVA III

SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU







KAPITOLA 1

Sestavování rozpočtu

Článek 24

Obecný úvod k předběžnému návrhu rozpočtu

(Článek 33 finančního nařízení)

Komise vypracuje obecný úvod k předběžnému návrhu rozpočtu.

Každému oddílu předběžného návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný dotčeným orgánem.

Obecný úvod obsahuje

a) finanční tabulky pro celý rozpočet;

b) pokud jde o hlavy oddílu Komise, i) popis politik, které odůvodňují žádosti o požadované položky, s ohledem na zásady a požadavky uvedené v článku 27 a čl. 33 odst. 2 písm. d) finančního nařízení; ii) odůvodnění změn v položkách mezi jednotlivými rozpočtovými roky.

Článek 25

Pracovní dokumenty k předběžnému návrhu rozpočtu

(Články 30 a 33 finančního nařízení)

K předběžnému návrhu rozpočtu se přiloží tyto pracovní dokumenty:

a) pokud jde o zaměstnance orgánů, i) popis personální politiky stálých a dočasných pracovních míst; ▼M3 ii) pro každou kategorii zaměstnanců plán pracovních míst a počet skutečně zaměstnaných osob na začátku roku, v němž se předkládá předběžný návrh rozpočtu, který uvádí jejich rozdělení podle platové třídy a administrativního oddělení; ▼B iii) odůvodnění změny v počtu zaměstnanců, je-li navrhována; iv) seznam pracovních míst podle oblastí politik;

b) podrobný přehled o výpůjční a úvěrové politice;

c) pokud jde o subvence subjektům uvedeným v článku 32 finančního nařízení, odhad příjmů a výdajů uvedený odůvodněním sestaveným danými subjekty, a pokud jde o evropské školy, výkaz uvádějící příjmy a výdaje uvedený odůvodněním.

Článek 26

Předběžné návrhy opravných rozpočtů

(Čl. 37 odst. 1 finančního nařízení)

K předběžným návrhům opravných rozpočtů budou připojena odůvodnění a informace o plnění rozpočtu z předchozího rozpočtového roku a běžného rozpočtového roku, které jsou dostupné v okamžiku jejich sestavování.







KAPITOLA 2

Skladba a předkládání rozpočtu

Článek 27

Správní položky

(Článek 41 finančního nařízení)

Pokud je výkaz výdajů oddílu rozpočtu sestavován podle nomenklatury založené na klasifikaci podle účelu, jsou správní položky rozděleny do zvláštních záhlaví podle hlav podle tohoto zařazení:

a) výdaje na zaměstnance schválené v plánu pracovních míst, přičemž je vždy třeba uvést částku položek a počet pracovních míst;

b) výdaje na externí pracovníky (včetně pomocných sil a pracovníků na přechodnou dobu) a ostatní výdaje na řízení (včetně výdajů na reprezentaci a zasedání);

c) výdaje na budovy a ostatní s tím spojené výdaje, včetně úklidu a údržby, pronájmu, telekomunikací, vody, plynu a elektřiny;

d) podpůrné výdaje.

Správní výdaje Komise, jejichž druh je společný s výdaji ve všech hlavách, jsou uvedeny v odděleném souhrnném výkazu rozděleném podle druhu.

Článek 28

Skutečně vynaložené výdaje v posledním uzavřeném rozpočtovém roce

(Čl. 46 odst. 1 bod 1) písm. e) finančního nařízení)

Pro účely sestavení rozpočtu se skutečně vynaložené výdaje v posledním uzavřeném rozpočtovém roce určují takto:

a) u závazků: závazky zapsané na účtech v průběhu rozpočtového roku k tíži položek tohoto rozpočtového roku, jak je uvedeno v článku 5;

b) u plateb: platby uskutečněné v průběhu rozpočtového roku, tj. jejichž platební příkaz byl předán bance, k tíži položek tohoto rozpočtového roku, jak je uvedeno v tomtéž článku.

Článek 29

Poznámky k rozpočtu

(Čl. 46 odst. 1 bod 1) písm. g) finančního nařízení)

Poznámky k rozpočtu obsahují zejména

a) odkazy na základní právní akt, pokud existuje;

b) vhodné vysvětlivky k druhu a určení položek.

Článek 30

Plán pracovních míst

(Čl. 46 odst. 1 a odst. 3 písm. a) finančního nařízení)

Pracovní místa Zásobovací agentury jsou uváděna v plánu pracovních míst Komise odděleně.







HLAVA IV

PLNĚNÍ ROZPOČTU







KAPITOLA 1

Obecná ustanovení

▼M3 —————

▼B

Článek 32

Maximální částky pro pilotní projekty a přípravné akce

( ►M3 Čl. 49 odst. 6 písm. a) a b) ◄ finančního nařízení)

1. Celková výše položek pro pilotní projekty uvedené ►M3 v čl. 49 odst. 6 písm. a) ◄ finančního nařízení nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku ►M3 40 milionů EUR ◄ .

2. Celková výše položek pro nové přípravné akce uvedené ►M3 v čl. 49 odst. 6 písm. b) ◄ finančního nařízení nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku ►M3 50 milionů EUR ◄ a celková výše skutečně přidělených položek pro přípravné akce nesmí překročit částku ►M3 100 milionů EUR ◄ .

▼M3

Článek 32a

Přípravná opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky

(Čl. 49 odst. 6 písm. c) finančního nařízení)

Financování opatření, která Rada schválila pro přípravu operací EU v rámci řešení krizí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii, zahrnuje doplňkové náklady vyplývající přímo z určitého nasazení v prostoru operace v případě mise nebo týmu složeného mimo jiné z personálu orgánů EU včetně pojištění pro případ zvýšeného rizika, nákladů na cestování a ubytování a denních diet.

▼B

Článek 33

Zvláštní pravomoci Komise vyplývající ze Smluv

►M3 (Čl. 49 odst. 6 písm. d) ◄ finančního nařízení)

1. Články Smlouvy o ES, které Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou

a) článek 138 (sociální dialog);

b) článek 140 (průzkumy, stanoviska a porady v sociální oblasti);

c) články 143 a 145 (zprávy o zvláštních problémech týkajících se sociální situace);

d) čl. 152 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti veřejného zdraví);

e) čl. 155 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti transevropských sítí);

f) čl. 157 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti průmyslu);

g) čl. 159 druhý pododstavec (zpráva o pokroku dosaženém při upevňování hospodářské a sociální soudržnosti);

h) čl. 165 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);

i) článek 173 (zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);

j) čl. 180 odst. 2 (podněty na podporu koordinace politik v oblasti rozvojové spolupráce).

2. Články Smlouvy o Euratomu, které Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou

a) článek 70 (finanční přispěvek v mezích rozpočtu Společenství na programy průzkumu nerostných ložisek na územích členských států);

b) článek 77 a následující (dozor nad bezpečností).

3. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 mohou být při předložení předběžného návrhu rozpočtu doplněny, přičemž je třeba uvést odpovídající článek a částky.

Článek 34

Střet zájmů

(Čl. 52 odst. 2 finančního nařízení)

1. Střet zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení může mít, mimo jiné, tyto formy:

a) poskytnutí sobě nebo jinému neoprávněných přímých nebo nepřímých výhod;

b) odmítnutí poskytnout příjemci práva nebo výhody, na které má nárok;

c) nepřípustná nebo zneužívající jednání nebo opomenutí uskutečnit nezbytná jednání.

2. Příslušný orgán uvedený v čl. 52 odst. 1 finančního nařízení je nadřízen dotyčnému zaměstnanci. Písemně potvrdí, zda došlo ke střetu zájmů či nikoli. Pokud ano, přijme nadřízený orgán sám vhodné rozhodnutí.

▼M3

3. Za střet zájmů se považuje, pokud je žadatel, zájemce nebo uchazeč zaměstnancem, na nějž se vztahuje služební řád, ledaže jeho účast v řízení předem schválil jeho nadřízený.

▼B







KAPITOLA 2

Způsoby plnění







Oddíl 1

Obecná ustanovení

▼M3

Článek 35

Kontroly prováděné Komisí

(Článek 53d, čl. 54 odst. 2 písm. c) a článek 56 finančního nařízení)

1. Rozhodnutí pověřující úkoly plnění rozpočtu subjekty nebo osoby uvedené v článku 56 finančního nařízení obsahují veškerá vhodná ustanovení k zajištění průhlednosti prováděných operací.

Komise přezkoumá uvedená ustanovení, dojde-li k významným změnám postupů nebo systémů používaných dotčenými subjekty nebo osobami, aby bylo i nadále zajištěno dodržování podmínek uvedených v článku 56.

2. Dotčené subjekty nebo osoby poskytují Komisi ve stanovené lhůtě veškeré informace, které od nich Komise požaduje, a bezodkladně ji uvědomí o každé významné změně svých postupů nebo systémů.

Komise případně stanoví tyto povinnosti v rozhodnutích uvedených v odstavci 1 nebo dohodách uzavřených s dotčenými subjekty nebo osobami.

3. Komise může s náležitým přihlédnutím k mezinárodně uznávaným standardům uznat, že postupy orgánů uvedených v čl. 54 odst. 2 písm. c) a příjemců uvedených v čl. 166 odst. 1 písm. a) finančního nařízení při zadávání zakázek jsou rovnocenné s jejími vlastními postupy.

4. Plní-li Komise rozpočet společným řízením, použijí se ověřovací dohody uzavřené s příslušnými mezinárodními organizacemi.

5. Nezávislý externí audit uvedený v čl. 56 odst. 1 písm. d) finančního nařízení musí provádět auditorská firma, která je přinejmenším funkčně nezávislá na subjektu, jejž Komise pověřila úkoly plnění rozpočtu, a která plní své povinnosti v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.

▼M3

Článek 35a

Opatření na podporu osvědčených postupů

(Článek 53b finančního nařízení)

Komise sestaví rejstřík subjektů, které jsou podle odvětvových předpisů odpovědné za řízení, osvědčování a provádění auditů. S cílem podpořit osvědčené postupy při využívání prostředků ze strukturálních fondů a Evropského rybářského fondu zpřístupní Komise subjektům a osobám odpovědným za řízení a kontrolu metodické pokyny, jež stanoví její vlastní kontrolní strategii a přístup, včetně kontrolních seznamů a zjištěných příkladů osvědčené praxe.

▼B







Oddíl 2

Zvláštní ustanovení

Článek 36

Přímé řízení na ústřední úrovni

( ►M3 Článek 53a ◄ finančního nařízení)

Pokud Komise plní rozpočet na ústřední úrovni přímo ve svých úvarech, uskutečňují úkoly plnění účastníci finančních operací ve smyslu článků 58 až 68 finančního nařízení a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení.

Článek 37

Plnění pravomocí přenesených na výkonné agentury

(Čl. 54 odst. 2 písm. a) a čl. 55 odst. 2 finančního nařízení)

1. Rozhodnutí o přenesení pravomocí na výkonné agentury zmocňuje tyto agentury, jakožto pověřené schvalující osoby, plnit položky, které se vztahují k programu Společenství, jehož řízením byly pověřeny.

▼M3 —————

▼B

3. Pověřovací akt Komise obsahuje stejná ustanovení, jako jsou uvedena v čl. 41 odst. 2. Musí být formálně písemně přijata ředitelem jménem dotyčné výkonné agentury.

▼M3

Článek 38

Způsobilost vnitrostátních nebo mezinárodních veřejných subjektů nebo subjektů soukromého práva pověřených výkonem veřejné služby k přenesení pravomocí a související podmínky

(Čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)

1. Komise může pověřit úkoly vyžadujícími výkon veřejné moci:

a) mezinárodní veřejné subjekty;

b) vnitrostátní veřejné subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, které se řídí právem některého členského státu, některého státu EHP nebo země, která je kandidátskou zemí ucházející se o členství v Evropské unii, nebo případně právem jakékoliv jiné země.

2. Komise se ujistí, že subjekty uvedené v odstavci 1 poskytují dostatečné finanční záruky, které vydá nejlépe orgán veřejné moci, zejména v případě úplného zpětného získání částek splatných Komisi.

3. Pokud má Komise v úmyslu pověřit úkoly veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu, subjekt uvedený v čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení, analyzuje dodržování zásad hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.

Článek 39

Určení vnitrostátních nebo mezinárodních veřejných subjektů nebo subjektů soukromého práva pověřených výkonem veřejné služby

(Čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)

▼B

1. Na vnitrostátní veřejné orgány nebo subjekty soukromého práva pověřené veřejnou službou se vztahuje právo členského státu nebo země, ve které byly založeny.

2. ►M3 Výběr subjektů uvedených v odstavci 1 nebo mezinárodních veřejných subjektů se provádí objektivním a průhledným způsobem v souladu se zásadou řádného finančního řízení tak, aby vyhovoval požadavkům Komise na plnění rozpočtu. ◄ Při výběru nesmí dojít k diskriminaci jednotlivých členských států nebo zemí.

3. V případě řízení po síti, které vyžaduje určení alespoň jednoho subjektu členským státem nebo dotyčnou zemí, provádí určení členský stát nebo dotyčná země v souladu se základním právním aktem.

▼M3

Ve všech ostatních případech určí Komise tyto subjekty po vzájemné dohodě s dotčenými členskými státy nebo zeměmi.

▼M3

4. Pověří-li Komise úkoly plnění rozpočtu subjekty uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení, uvědomí každoročně legislativní orgán o těchto případech a subjektech v podobě přiměřeného odůvodnění využití těchto subjektů.

Článek 39a

Osoby pověřené řízením zvláštních akcí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

(Čl. 54 odst. 2 písm. d) finančního nařízení)

Osoby pověřené řízením zvláštních akcí uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. d) finančního nařízení zavedou náležité struktury a postupy, aby mohly převzít odpovědnost za finanční prostředky, které mají spravovat. Tyto osoby mají postavení zvláštních poradců Komise pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku podle článků 1 a 5 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.

▼B

Článek 40

Dodržování pravidel zadávání veřejných zakázek

(Článek 57 finančního nařízení)

Pokud Komise svěří úkoly soukromým subjektům podle čl. 57 odst. 2 finančního nařízení, zadá zakázku v souladu s hlavou V první části finančního nařízení.

▼M3

Článek 41

Podrobné postupy výkonu nepřímého centralizovaného řízení

(Čl. 54 odst. 2 písm. b), c) a d) finančního nařízení)

1. Pokud Komise pověří úkoly plnění rozpočtu subjekty nebo osoby uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. b), c) a d) finančního nařízení, uzavře s nimi dohodu, která stanoví podrobné postupy pro řízení a kontrolu prostředků a ochranu finančních zájmů Společenství.

▼B

2. Dohoda uvedená v odstavci 1 obsahuje zejména tato ustanovení:

a) vymezení svěřených úkolů;

b) podmínky a pravidla pro plnění těchto úkolů, včetně vhodných ustanovení pro vymezení odpovědnosti a organizování kontrol, které mají být prováděny;

c) pravidla pro podávání zpráv o plnění úkolů Komisi;

d) podmínky ukončení plnění úkolů;

e) pravidla pro kontroly prováděné Komisí;

f) podmínky použití oddělených bankovních účtů, příjemce získaných úroků a jejich použití;

g) ustanovení zajišťující rozeznatelnost akcí Společenství ve vztahu k ostatním činnostem subjektu;

h) závazek neprovádět žádnou činnost, která by mohla vést ke střetu zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení.

▼M3

3. Subjekty nebo osoby uvedené v odstavci 1 nemají postavení pověřených schvalujících osob.

▼B

Článek 42

Postupy schválení účetních závěrek při sdíleném nebo decentralizovaném řízení

( ►M3 Články 53b a 53c ◄ finančního nařízení)

1. Postup schválení účetní závěrky uvedený ►M3 v článcích 53b a 53c ◄ finančního nařízení má zajistit, aby výdaje členských států při sdíleném řízení nebo výdaje třetích zemí při decentralizovaném řízení, které mohou být připsány k tíži rozpočtu Společenství, byly řádné a v souladu s platnými předpisy Společenství.

2. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových předpisů, je postup schválení účetní závěrky tento:

a) členské státy nebo třetí země vydají prohlášení o výdajích ve formě účtů, které byly osvědčeny odborně způsobilým útvarem nebo institucí, který je funkčně nezávislý na subjektu, který výdaje uskutečňuje;

b) Komise provede kontrolu účtů a operací na základě účtů podle dokladů a případně na místě bez omezení, včetně kontrol u příjemců;

c) Komise stanoví ve sporném řízení výši uznaných výdajů, které budou připsány k tíži rozpočtu, a oznámí ji členským státům nebo třetím zemím;

d) na základě rozdílu mezi prohlášenými výdaji a výdaji uznanými k tíži rozpočtu se vypočítá finanční oprava;

e) zůstatek, který vyplývá z rozdílu mezi uznanými výdaji a finančními částkami již vyplacenými členským státům nebo třetím zemím, bude získán zpět nebo uhrazen. Získání zpět se provede započtením za podmínek uvedených v článku 83.

3. V rámci decentralizovaného řízení se použije postup schválení účetní závěrky popsaný v odstavcích 1 a 2 v souladu s dohodnutým stupněm decentralizace.

▼M3

Článek 42a

Shrnutí auditů a prohlášení

(Čl. 53b odst. 3 finančního nařízení)

1. Shrnutí předkládá příslušný orgán nebo subjekt, který určí členský stát pro dotčenou oblast výdajů v souladu s odvětvovými předpisy.

2. Část týkající se auditů musí:

a) zahrnovat, pokud se týká zemědělství, osvědčení vystavená certifikačními subjekty a, pokud se týká strukturálních a jiných podobných opatření, auditorské nálezy poskytnuté auditními orgány;

b) být u zemědělských výdajů a u strukturálních a dalších podobných opatření předložena do 15. února roku následujícího po provedení auditu.

3. Část týkající se prohlášení musí:

a) zahrnovat, pokud se týká zemědělství, prohlášení o věrohodnosti vydaná platebními agenturami a, pokud se týká strukturálních a jiných podobných opatření, osvědčení vydaná certifikačními orgány;

b) být u zemědělských výdajů a u strukturálních a dalších podobných opatření předložena do 15. února následujícího rozpočtového roku.

▼M3

Článek 43

Společné řízení

(Články 53d, 108a a 165 finančního nařízení)

1. Komise zajistí, aby existovaly přiměřené postupy pro kontrolu a audit celé akce.

2. Mezinárodní organizace uvedené v článku 53d finančního nařízení jsou:

a) mezinárodní veřejné organizace zřízené na základě mezivládních dohod a specializované agentury zřízené těmito organizacemi;

b) Mezinárodní výbor Červeného kříže (MVČK);

c) Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce.

Pro účely článku 53d finančního nařízení mají Evropská investiční banka a Evropský investiční fond obdobné postavení jako mezinárodní organizace.

3. Je-li rozpočet plněn společným řízením s mezinárodními organizacemi podle článků 53d a 165 finančního nařízení, probíhá výběr organizací a akcí, které mají být financovány, objektivním a průhledným způsobem.

4. Aniž je dotčen článek 35 tohoto nařízení, obsahují dohody uzavřené s mezinárodními organizacemi uvedenými v článku 53d finančního nařízení zejména:

a) definici akce, projektu nebo programu, které mají být prováděny společným řízením;

b) podmínky a podrobné postupy jejich provádění, včetně zásad pro zadávání zakázek a udělování grantů;

c) pravidla pro podávání zpráv o jejich provádění Komisi;

d) ustanovení, na základě kterých je organizace, která byla pověřena úkoly plnění rozpočtu, povinna vyloučit ze zadávacího nebo grantového řízení zájemce a uchazeče, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 93 odst. 1 písm. a), b) a e) a čl. 94 písm. a) a b) finančního nařízení;

e) podmínky plateb finančních příspěvků Společenství a potřebné podklady odůvodňující tyto platby;

f) podmínky pro ukončení plnění;

g) podrobná pravidla pro kontroly prováděné Komisí;

h) ustanovení, na základě kterých má Účetní dvůr přístup ke všem informacím potřebným k plnění svých povinností, v případě nutnosti i na místě, v souladu s ověřovacími dohodami uzavřenými s dotčenými mezinárodními organizacemi;

i) ustanovení o použití všech případných úroků;

j) ustanovení zaručující zviditelnění akce, projektu nebo programu Společenství ve vztahu k ostatním aktivitám organizace;

k) ustanovení o zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu požadující, aby mezinárodní organizace zveřejnily informace v souladu s článkem 169 tohoto nařízení.

5. Projekt nebo program se považuje za společně vypracovaný, pokud Komise a mezinárodní veřejný subjekt společně posoudí jeho proveditelnost a vypracují dohody o plnění.

6. Při provádění projektů společným řízením musí mezinárodní organizace splňovat alespoň tyto požadavky:

a) zadávací a grantová řízení musí splňovat zásady průhlednosti, proporcionality, řádného finančního řízení, rovného zacházení a nediskriminace, neexistence střetu zájmů a dodržování mezinárodně uznávaných standardů;

b) granty nesmějí být kumulativní ani udělovány zpětně;

c) granty musí zahrnovat spolufinancování, není-li v článku 253 stanoveno jinak;

d) účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce.

Uvedené požadavky musí být výslovně zakotveny v dohodách uzavřených s mezinárodními organizacemi.

▼M3

Článek 43a

Informace o předávání osobních údajů pro účely auditu

(Článek 48 finančního nařízení)

Při každé výzvě učiněné v souvislosti s granty nebo zakázkami prováděnými přímým centralizovaným řízením jsou možní příjemci, zájemci a uchazeči v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ( 12 ) vyrozuměni, že za účelem zajištění finančních zájmů Společenství mohou být jejich osobní údaje předány útvarům pro interní audit, Evropskému účetnímu dvoru, komisi pro finanční nesrovnalosti nebo Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“).

▼B







KAPITOLA 3

Účastníci finančních operací







Oddíl 1

Práva a povinnosti účastníků finančních operací

Článek 44

Práva a povinnosti účastníků finančních operací

(Článek 58 finančního nařízení)

Každý orgán poskytne každému účastníku finančních operací zdroje nezbytné k plnění jeho povinností a listinu podrobně popisujující jeho úkoly, práva a povinnosti.







Oddíl 2

Schvalující osoba

Článek 45

Pomoc pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám

(Článek 59 finančního nařízení)

1. ►M2 Příslušné schvalující osobě mohou být při plnění jejích úkolů nápomocné osoby, na něž se vztahuje služební řád (dále jen „zaměstnanci“) a které jsou pověřeny uskutečňovat, na její odpovědnost, některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních a řídicích informací. ◄ Za účelem předcházení střetu zájmů se na zaměstnance, kteří jsou nápomocni pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám, vztahují povinnosti uvedené v článku 52 finančního nařízení.

▼M2

2. Každý orgán informuje rozpočtový orgán o každém jmenování, o změně úkolů nebo o ukončení výkonu funkce pověřené schvalující osoby.

▼B

Článek 46

Vnitřní předpisy upravující pověření

(Článek 59 finančního nařízení)

V souladu s finančním nařízením a tímto nařízením stanoví každý orgán ve svých vnitřních předpisech taková opatření pro řízení položek, jaká považuje za nezbytná pro správné plnění svého oddílu rozpočtu.

Článek 47

Oddělení činností zahájení operace a jejího ověření

(Čl. 60 odst. 4 finančního nařízení)

1. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které běžně uskutečňují zaměstnanci uvedení v článku 45 a které slouží k přípravě úkonů k plnění rozpočtu příslušnou pověřenou nebo dále pověřenou schvalující osobou.

2. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, které provádí příslušná schvalující osoba za účelem ověření jejích operativních a finančních hledisek.

3. Každá operace je alespoň jednou ověřena ex ante. Účelem tohoto ověření je zejména ověřit

a) řádnost výdajů a příjmů a jejich soulad s platnými předpisy, zejména rozpočtem a souvisejícími předpisy, a s akty přijatými při provádění Smluv nebo nařízení, a případně se smluvními podmínkami;

b) uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v hlavě II kapitole 7 finančního nařízení.

▼M2

Schvalující osoba může pro účel ověření ex ante při schvalování výdajů považovat několik podobných jednotlivých transakcí týkajících se běžných výdajů na zaměstnance, jako jsou platy, důchody, náhrady na pokrytí výdajů na služební cesty a nákladů na lékařskou péči, za jedinou operaci.

V případě uvedeném v druhém pododstavci provede příslušná schvalující osoba, v závislosti na jejím vlastním posouzení rizik, ověření ex post v souladu s odstavcem 4.

▼B

4. Ověřování ex post, které se provádí na základě dokladů a případně i na místě, slouží ke kontrole, že operace financované z rozpočtu jsou řádně plněny, a zejména že jsou dodržována kritéria uvedená v odstavci 3. Tato ověřování mohou být prováděna na základě výběrového souboru s použitím analýzy rizik.

▼M2

5. K ověřování podle odstavců 2 a 4 musí být pověřeni jiní zaměstnanci než ti, kteří vykonávají úkoly týkající se zahájení operace uvedené v odstavci 1, a nesmějí jim být podřízeni.

▼B

Článek 48

Postupy řízení a vnitřní kontroly

(Čl. 60 odst. 4 finančního nařízení)

Systémy a postupy řízení a vnitřní kontroly mají umožnit

a) dosažení cílů politik, programů a akcí orgánu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;

b) dodržování právních předpisů Společenství a minimálních standardů kontroly vytvořených orgánem;

c) uchování aktiv orgánu a informací;

d) předcházení nesrovnalostem, chybám a podvodům a jejich odhalování;

▼M3

e) identifikaci rizik řízení, předcházení jim a jejich účinné zvládání;

▼B

f) vytváření spolehlivých finančních a řídicích informací;

g) uchování podkladů souvisejících s plněním rozpočtu a následné k němu a souvisejících s úkony k plnění rozpočtu;

h) uchování dokumentů, které se vztahují na požadované záruky předem pro orgán, a zavedení časového plánu, který umožní přiměřené sledování uvedených záruk.

Článek 49

Uchovávání podkladů schvalujícími osobami

(Čl. 60 odst. 4 finančního nařízení)

Systémy a postupy řízení, které se týkají uchování originálních podkladů stanoví, aby

a) byly číslovány;

b) byly označeny datem;

c) byly vedeny registry, které mohou být v elektronické podobě a na jejichž základě lze zjistit přesné umístění těchto dokladů;

d) byly tyto doklady uchovávány alespoň po dobu pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium pro rozpočtový rok, ke kterému se vztahují.

Doklady, které se týkají operací dosud neuzavřených s konečnou platností, se uchovávají déle, než je uvedeno v prvním pododstavci písm. d), a to do konce roku, který následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny.

▼M3

Pokud je to možné, osobní údaje obsažené v podkladech se vymažou, nejsou-li potřebné pro účely rozpočtového absolutoria, kontroly nebo auditu. V každém případě se na uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.

▼B

Článek 50

Kodex profesních norem

(Čl. 60 odst. 5 finančního nařízení)

1. Zaměstnanci určení příslušnou schvalující osobou k ověřování finančních operací jsou vybíráni na základě svých odborných znalostí, schopností a zvláštních předpokladů prokázaných diplomy nebo odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.

2. Každý orgán vypracuje kodex profesních norem, který, zejména v oblasti vnitřní kontroly, stanoví

a) odbornou úroveň v technické a finanční oblasti požadovanou od zaměstnanců uvedených v odstavci 1;

b) závazek těchto zaměstnanců k trvalé odborné přípravě;

c) poslání, úlohy a úkoly, které jim jsou přiděleny;

d) pravidla chování, zejména pokud jde o etické normy a bezúhonnost, které musí zaměstnanci splňovat, a práva, která jim jsou přiznána.

3. Každý orgán zavede vhodné struktury, které umožní sdělovat schvalujícím útvarům vhodné informace týkající se kontrolních norem a dostupných metod a technik pro tyto účely a tyto informace pravidelně aktualizovat.

Článek 51

Nečinnost pověřené schvalující osoby

(Čl. 60 odst. 6 finančního nařízení)

Nečinností pověřené schvalující osoby, jak je uvedena v čl. 60 odst. 6 finančního nařízení, se rozumí, že v přiměřené lhůtě s ohledem na okolnosti jednotlivého případu, v každém případě však do jednoho měsíce, nedojde k žádné odpovědi.

Článek 52

Ověření ex post a výroční zpráva o činnosti

(Čl. 60 odst. 7 finančního nařízení)

Výsledek ověření ex post se předkládá s ostatními částmi ve výroční zprávě o činnosti, kterou podává pověřená schvalující osoba svému orgánu.

Článek 53

Předávání finančních a řídících informací účetnímu

(Článek 60 finančního nařízení)

Pověřená schvalující osoba předává účetnímu, v souladu s pravidly přijatými účetním, finanční a řídící informace nezbytné pro plnění jeho úkolů.

Článek 54

Zpráva o vyjednávacích řízeních

(Článek 60 finančního nařízení)

►M2 Pověřené schvalující osoby zaznamenávají pro každý rozpočtový rok veřejné zakázky uzavřené ve vyjednávacím řízení uvedeném v čl. 126 odst. 1 písm. a) až g), čl. 127 odst. 1 písm. a) až d) a článcích 242, 244 a 246. ◄ Pokud se poměr vyjednávacích řízení k počtu veřejných zakázek udělených stejnou pověřenou schvalující osobou značně zvýší ve vztahu k minulým rokům nebo pokud je tento poměr značně vyšší než průměr zaznamenaný jejím orgánem, podá o tom příslušná schvalující osoba zprávu uvedenému orgánu s uvedením opatření přijatých pro odvrácení tohoto vývoje. Každý orgán předá rozpočtovému orgánu zprávu o vyjednávacích řízeních. V případě Komise je tato zpráva přiložena ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedeném v čl. 60 odst. 7 finančního nařízení.







Oddíl 3

Účetní

Článek 55

Jmenování účetního

(Článek 61 finančního nařízení)

Každý orgán jmenuje účetního z řad úředníků, na které se vztahuje služební řád úředníků Evropských společenství.

Účetního povinně vybírá orgán na základě jeho zvláštní kvalifikace prokázané diplomy nebo rovnocennými odbornými zkušenosti.

▼M2

Článek 56

Ukončení výkonu funkce účetního

(Článek 61 finančního nařízení)

1. V případě ukončení výkonu funkce účetního se bezodkladně vypracuje předvaha.

2. Účetní, který ukončuje výkon své funkce, zašle tuto předvahu doprovázenou zprávou o převzetí novému účetnímu nebo, není-li to možné, učiní tak úředník ze stejného útvaru.

Nový účetní podepíše potvrzení o převzetí předvahy do jednoho měsíce ode dne zaslání a může vyjádřit své výhrady.

Zpráva o převzetí také obsahuje výsledek předvahy a všechny vznesené výhrady.

3. Každý orgán informuje rozpočtový orgán o jmenování nebo ukončení výkonu funkce svého účetního.

▼B

Článek 57

Stanovisko k účetnímu a inventárnímu systému

(Článek 61 finančního nařízení)

Pokud systémy finančního řízení stanovené schvalujícím úředníkem dodávají údaje do účetnictví orgánu nebo pokud se používají k odůvodnění údajů v účetnictví, musí dát účetní souhlas k zavedení nebo změně těchto systémů.

Příslušní schvalující úředníci s účetním konzultují rovněž zavádění nebo změny inventárních systémů a systémů oceňování aktiv a pasiv.

Článek 58

Správa pokladny

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Účetní zajišťuje, aby měl jeho orgán k dispozici dostatečné prostředky na hotovostní potřeby, které vyplývají z plnění rozpočtu.

2. Účetní zřídí pro účely odstavce 1 systémy řízení hotovosti, které mu umožní sestavit předpovědi peněžních toků.

3. Účetní Komise rozděluje dostupné prostředky v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.

Článek 59

Správa bankovních účtů

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Pro účely správy pokladny může účetní otevřít nebo nechat otevřít účty jménem orgánu u finančních institucí nebo národních centrálních bank. V řádně odůvodněných případech může účty otevřít v jiných měnách než v eurech.

2. Účetní vyjedná podmínky pro vedení účtů otevřených u finančních institucí v souladu se zásadami řádného finančního řízení, efektivity a hospodářské soutěže.

3. Alespoň jednou za pět let účetní znovu vyhlašuje soutěž pro finanční instituce, u kterých mají být účty otevřeny.

4. Účetní zajistí přísné dodržování podmínek pro vedení účtů otevřených u finančních institucí.

5. Účetní Komise je pověřen, po konzultacích s účetními ostatních orgánů, sladěním podmínek pro vedení účtů otevřených u různých institucí.

Článek 60

Podepisování účtů

(Článek 61 finančního nařízení)

Podmínky pro otevření, vedení a použití účtů stanoví, v závislosti na požadavcích vnitřní kontroly, že šeky, bankovní převody a všechny další bankovní operace musí podepsat jeden nebo více řádně zmocněných zaměstnanců.

▼M2

Za tímto účelem zašle účetní každého orgánu všem finančním institucím, u kterých otevřel účet, jména a podpisové vzory zmocněných zaměstnanců.

▼B

Článek 61

Správa zůstatků bankovních účtů

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Účetní zajistí, aby se zůstatek bankovních účtů uvedených v článku 59 výrazně nelišil od předpovědi peněžních toků podle čl. 58 odst. 2 a v každém případě,

a) že žádný z účtů nevykazuje záporný zůstatek;

b) že zůstatek účtů vedených v jiných měnách je pravidelně přepočítáván na eura.

2. Účetní nesmí udržovat na účtech zůstatky v měnách, které by mohly orgánu způsobit nadměrné ztráty jako důsledek výkyvů směnných kurzů.

Článek 62

Převody a směny

(Článek 61 finančního nařízení)

Aniž je dotčen článek 69, uskutečňuje účetní převody mezi účty otevřenými jménem orgánu u finančních institucí a provádí směnné operace.

Článek 63

Způsoby placení

(Článek 61 finančního nařízení)

Platby jsou uskutečňovány bankovním převodem nebo šekem.

▼M2

Článek 64

Složka právnických osob

(Článek 61 finančního nařízení)

1. Účetní může uskutečňovat platby bankovním převodem, pouze pokud bankovní údaje příjemce platby a informace potvrzující totožnost příjemce platby nebo všechny změny byly předtím zapsány do společné databáze orgánu.

Jakékoli zapsání právních a bankovních údajů příjemce platby do této databáze nebo každá změna těchto údajů se uskutečňuje na základě podkladu, jehož formu stanoví účetní Komise.

▼B

2. Pokud jde o platbu bankovním převodem, mohou se schvalující osoby jménem svého orgánu zavázat vůči třetí osobě, pouze pokud jim daná třetí osoba dodá dokumentaci požadovanou pro zápis do databáze.

▼M2

Schvalující osoby uvědomí účetního o jakékoli změně právních a bankovních údajů, kterou jim sdělil příjemce platby, a ověří, zda jsou tyto údaje platné před provedením platby.

▼B

V souvislosti s předvstupní pomocí mohou být individuální závazky uzavírány s orgány veřejné moci v kandidátských zemích bez předchozího zápisu do databáze třetí osoby. V tomto případě učiní schvalující osoba vše pro to, aby byl zápis proveden co nejdříve. Jednotlivé dohody stanoví, že zaslání bankovních údajů příjemce Komisi je podmínkou, která musí být splněna před první platbou.

Článek 65

Uchovávání podkladů účetním

(Článek 61 finančního nařízení)

Podklady v souvislosti s účetnictvím a vypracováváním účtů uvedené v článku 121 finančního nařízení se uchovávají alespoň po dobu pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium pro rozpočtový rok, ke kterému se doklady vztahují.

Doklady, které se týkají operací dosud neuzavřených s konečnou platností, se však uchovávají déle, a to do konce roku, který následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny.

Každý orgán rozhodne, v jakém útvaru budou podklady uchovávány.







Oddíl 4

Správce zálohových účtů

Článek 66

Podmínky použití zálohových účtů

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Pokud je z důvodů omezené výše plateb fyzicky nemožné nebo nevýhodné uskutečňovat platební operace rozpočtovými postupy, mohou být zřízeny zálohové účty pro platby takových výdajů.

▼M2

2. Správce zálohových účtů může předběžně potvrzovat a platit výdaje na základě podrobného rámce stanoveného v pokynech odpovědné schvalující osoby. V těchto pokynech jsou stanovena pravidla a podmínky, na základě kterých se provádí validace a platby, případně podmínky podpisu právních závazků ve smyslu článku 94 odst. 1 písm. e).

▼B

3. Vytvoření zálohového účtu a jmenování správce zálohového účtu jsou předmětem rozhodnutí účetního na řádně odůvodněný návrh příslušné schvalující osoby. Toto rozhodnutí stanoví odpovědnost a povinnosti správce zálohových účtů a schvalující osoby.

Změna podmínek fungování zálohového účtu je také předmětem rozhodnutí účetního na řádně odůvodněný návrh příslušné schvalující osoby.

Článek 67

Podmínky pro zřízení a placení

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Rozhodnutí o zřízení zálohového účtu a o jmenování správce zálohového účtu a rozhodnutí o změně podmínek fungování zálohového účtu stanoví zejména

a) předmět a nejvyšší částku počáteční zálohy, která může být poskytnuta;

b) případné otevření bankovního účtu nebo poštovního žirového účtu jménem orgánu;

c) druh a nejvyšší částku každého výdaje, kterou může vyplatit správce zálohového účtu třetím osobám nebo od nich vybrat;

d) četnost a postupy vytváření podkladů a pravidla pro jejich předávání schvalující osobě k vypořádání;

e) postup pro případné doplnění zálohy;

f) že zálohové operace jsou vypořádávány schvalující osobou nejpozději do konce následujícího měsíce tak, aby bylo zajištěn soulad účetního zůstatku s bankovním zůstatkem;

g) dobu platnosti pověření, které účetní udělil správci zálohového účtu;

h) totožnost jmenovaného správce zálohového účtu.

2. V návrzích na rozhodnutí o zřízení zálohového účtu zajistí příslušná schvalující osoba, aby

a) byly přednostně využívány rozpočtové postupy, pokud existuje přístup k centrálnímu počítačovému účetnímu systému;

b) zálohové účty byly používány jen v odůvodněných případech.

▼M2

Nejvyšší částka, kterou může správce zálohových účtů zaplatit, v případě že je fakticky nemožné nebo neúčinné uskutečňovat platební operace rozpočtovými postupy, nepřesáhne 60 000 EUR na každý rozpočtový výdaj.

▼B

3. Správce zálohového účtu může provádět platby třetím osobám na základě a v rámci

a) předběžných rozpočtových a právních závazků podepsaných příslušnou schvalující osobou;

b) kladného zůstatku zálohového účtu v hotovosti nebo v bance.

▼M3

4. Platby ze zálohových účtů mohou být uskutečňovány bankovním převodem, včetně systému přímého inkasa uvedeného v článku 80 finančního nařízení, šekem nebo jiným platebním prostředkem v souladu s pokyny, které stanoví účetní.

▼B

5. Po uskutečněných platbách následují formální rozhodnutí o konečném potvrzení nebo platební příkazy podepsané příslušnou schvalující osobou.

Článek 68

Výběr správců zálohových účtů

(Článek 63 finančního nařízení)

►M2 Správci zálohových účtů jsou vybíráni z úředníků nebo v případě potřeby a pouze v řádně odůvodněných případech ze zaměstnanců. ◄ Správci zálohových účtů jsou vybíráni na základě svých znalostí, schopností a zvláštní kvalifikace prokázaných diplomy nebo odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.

Článek 69

Dotování zálohových účtů

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Účetní provádí platby, aby vybavil zálohové účty nezbytnými prostředky, a zajišťuje finanční kontrolu z hlediska zřizování bankovních účtů, přenesení podpisového práva a kontrol na místě i v centralizovaném účetnictví. Účetní poskytuje prostředky na zálohové účty. Zálohy se platí na bankovní účet otevřený pro zálohy.

Zálohové účty mohou být dotovány přímo různými místními příjmy, jako jsou příjmy vyplývající z

a) prodejů zařízení;

b) publikací;

c) různých náhrad;

d) úroků.

Vypořádání výdajů nebo příjmů, různých či účelově vázaných, se uskutečňuje v souladu s rozhodnutím o zřízení zálohového účtu uvedeným v článku 67 a s finančním nařízením. Dotyčné částky odečte schvalující osoba při následném doplňování dotyčných zálohových účtů.

2. Zejména z důvodů vyhnutí se kurzovním ztrátám může správce zálohového účtu provádět převody mezi různými bankovními účty, které se vztahují ke stejné záloze.

Článek 70

Kontroly prováděné schvalujícími osobami a účetními

(Článek 63 finančního nařízení)

1. Správce zálohového účtu vede, v souladu s pravidly a pokyny účetního, účetnictví prostředků, které má k dispozici v hotovosti i v bance, a uskutečněných plateb a obdržených částek. ►M2 Výkazy uvedeného účetnictví jsou kdykoli dostupné příslušné schvalující osobě a měsíční souhrn transakcí se vypracuje alespoň jednou měsíčně a správce zálohového účtu ho společně s podklady zasílá následující měsíc příslušné schvalující osobě pro vypořádání zálohových operací. ◄

2. ►M2 Účetní provádí nebo nechává provádět zaměstnance ve svém útvaru nebo útvaru zvláště k tomu určeném kontroly, které se musí jako obecné pravidlo provádět na místě a bez předchozího upozornění, pro ověření existence prostředků přidělených správci zálohových účtů a účetnictví a pro kontrolu, zda jsou zálohové transakce vypořádávány ve stanovených lhůtách. ◄ Účetní sdělí výsledky těchto kontrol příslušné schvalující osobě.

Článek 71

Postupy zadávání zakázek

(Článek 63 finančního nařízení)

Platby prováděné ze zálohových účtů mohou, v mezích stanovených v čl. 129 odst. 4, spočívat jednoduše v zaplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.







KAPITOLA 4

Odpovědnost účastníků finančních operací







Oddíl 1

Obecná pravidla

Článek 72

Odpovědné subjekty v oblasti podvodů

(Čl. 60 odst. 6 a čl. 65 odst. 2 finančního nařízení)

Orgány a subjekty uvedenými v čl. 60 odst. 6 a čl. 65 odst. 2 finančního nařízení se rozumějí subjekty označené ►M3 služebním řádem ◄ a rozhodnutími orgánů Společenství týkajícími se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím zájmy Společenství.







Oddíl 2

Pravidla pro pověřené a dále pověřené schvalující osoby

Článek 73

Potvrzení pokynů

(Čl. 66 odst. 2 finančního nařízení)

1. Pokud se schvalující osoba domnívá, že pokyn, který dostala, je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, zejména protože nemůže být vykonán v rámci jí svěřených zdrojů, uvědomí o tom písemně orgán, který jí pověřil. ►M2 Pokud je tento pokyn písemně potvrzen, toto potvrzení je přijato v odpovídající lhůtě a je dostatečně jasné v tom smyslu, že otevřeně odkazuje na body, které pověřená schvalující osoba zpochybnila, je tato pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti; vykoná pokyn, pokud není zjevně v rozporu s právními předpisy nebo pokud nepředstavuje porušení příslušných bezpečnostních norem. ◄

2. Odstavec 1 se také použije, pokud se schvalující osoba v průběhu plnění jí uloženého pokynu dozví, že dotyčná operace vykazuje nesrovnalosti.

3. Pokyny, které byly potvrzeny podle čl. 66 odst. 2 finančního nařízení, jsou zaznamenány příslušnou pověřenou schvalující osobou a uvedeny v její výroční zprávě o činnosti

▼M3

Článek 74

Finanční nesrovnalosti

(Čl. 60 odst. 6 a čl. 66 odst. 4 finančního nařízení)

Aniž jsou dotčeny pravomoci úřadu OLAF, je pro všechna porušení finančního nařízení nebo předpisů týkajících se finančního řízení nebo kontroly operací, která vyplývají z jednání nebo opomenutí zaměstnance, příslušná komise uvedená v článku 43a (dále jen „komise“).

Článek 75

Komise pro finanční nesrovnalosti

(Čl. 60 odst. 6 a čl. 66 odst. 4 finančního nařízení)

1. Případy finančních nesrovnalostí uvedené v článku 74 tohoto nařízení předkládá komisi ke stanovisku uvedenému v čl. 66 odst. 4 druhém pododstavci finančního nařízení orgán oprávněný ke jmenování.

Domnívá-li se pověřená schvalující osoba, že došlo k finanční nesrovnalosti, může věc předložit komisi. Tato komise vydá stanovisko, v němž zhodnotí, zda došlo k nesrovnalostem podle článku 74, stupeň jejich závažnosti a případné následky. Pokud komise na základě rozboru dospěje k závěru, že uvedený případ spadá do pravomoci OLAF, předá bezodkladně spis orgánu oprávněnému ke jmenování a uvědomí o tom neprodleně OLAF.

Pokud je komise přímo uvědomena zaměstnancem v souladu s čl. 60 odst. 6 finančního nařízení, předá spis orgánu oprávněnému ke jmenování a uvědomí o tom zaměstnance, který ji uvědomil. Orgán oprávněný ke jmenování může v konkrétním případě požádat o stanovisko komise.

2. Každý orgán, nebo v případě smíšené komise zúčastněné orgány, upraví podle své vnitřní organizace pracovní postupy komise a její složení, jehož součástí je osoba zvenčí s požadovanou kvalifikací a odborností.

▼B







KAPITOLA 5

Příjmové operace







Oddíl 1

Vlastní zdroje

Článek 76

Pravidla pro vlastní zdroje

(Článek 69 finančního nařízení)

Schvalující osoba vypracuje předběžný plán, podle kterého jsou Komisi poskytovány vlastní zdroje stanovené v rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Evropských společenství.

Vlastní zdroje jsou zjišťovány a inkasovány v souladu s pravidly přijatými na základě rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci.







Oddíl 2

Odhad pohledávek

Článek 77

Odhady pohledávek

(Článek 70 finančního nařízení)

1. Odhady pohledávek uvádí údaje o druhu příjmu a jeho zapsání do položky rozpočtu, a pokud možno označení dlužníka a odhad částky.

Při sestavení odhadu pohledávky ověří příslušná schvalující osoba zejména, že

a) příjem je zapsán do správné položky rozpočtu;

b) odhad je v pořádku a v souladu s platnými předpisy a se zásadou řádného finančního řízení.

2. ►M3 S výhradou čl. 160 odst. 1a a čl. 161 odst. 2 finančního nařízení nezakládá odhad pohledávek dostupnost prostředků na závazky. ◄ V případech uvedených v článku 18 finančního nařízení jsou položky zřízeny až poté, co Společenství skutečně získá dlužné částky zpět.







Oddíl 3

Zjištění pohledávek

Článek 78

Postup

(Článek 71 finančního nařízení)

1. Zjištění pohledávky příslušnou schvalující osobou znamená uznání práva Společenství vůči dlužníku a stanovení nároku, kterým bude od dlužníka požadována úhrada dluhu.

2. Inkasní příkaz je operací, kterou příslušná schvalující osoba dává pokyn účetnímu k inkasu zjištěné pohledávky.

3. Oznámení o dluhu informuje dlužníka, že

a) Společenství zjistila pohledávku;

▼M2

b) pokud bude dluh zaplacen ve vymezené lhůtě, nehradí se žádné úroky z prodlení;

c) pokud nebude dluh zaplacen ve lhůtě uvedené v písmenu b), dluh ponese úroky z prodlení se sazbou uvedenou v článku 86, aniž jsou dotčeny zvláštní platné předpisy;

d) pokud nebude dluh zaplacen ve lhůtě uvedené v písmenu b), provede se inkaso buď započtením, nebo propadnutím předem složených jistot;

e) schvalující osoba po uvědomění dlužníka o důvodech a datu inkasa započtením provede inkaso započtením před uplynutím lhůty uvedené v písmenu b) v případě, že je to nezbytné k ochraně finančních zájmů Společenství a pokud se schvalující osoba důvodně domnívá, že by dluh vůči Komisi mohl být nedobytný;

▼B

f) pokud není možné po všech těchto krocích inkasovat celou částku, provede orgán inkaso výkonem rozhodnutí podle čl. 72 odst. 2 finančního nařízení nebo na základě žaloby.

Schvalující osoba zasílá oznámení o dluhu dlužníkovi s kopií pro účetního.

Článek 79

Zjištění pohledávek

(Článek 71 finančního nařízení)

Při zjištění pohledávky se příslušná schvalující osoba ujistí, že

a) pohledávka je jistá a neobsahuje žádnou podmínku;

b) pohledávka je pevně stanovena v peněžní částce;

c) pohledávka je splatná a nepodléhá žádné lhůtě k platbě;

d) údaje o dlužníku jsou správné;

e) částka, která se má inkasovat, je zapsána ve správné položce rozpočtu;

f) podklady jsou v pořádku;

g) je dodržena zásada řádného finančního řízení, zejména z hlediska kritérií uvedených v čl. 87 odst. 1 písm. a).

Článek 80

Podklady pro zjištění pohledávek

(Článek 71 finančního nařízení)

1. Zjištění pohledávky vychází z podkladů, které potvrzují nárok Společenství.

2. Před zjištěním pohledávky provede příslušná schvalující osoba osobně kontrolu podkladů nebo se na vlastní odpovědnost ujistí, že tato kontrola byla provedena.

3. Schvalující osoba uchovává podklady v souladu s články 48 a 49.







Oddíl 4

Schválení inkasa

Článek 81

Vystavení inkasního příkazu

(Článek 72 finančního nařízení)

1. Inkasní příkaz uvádí

a) rozpočtový rok, do kterého je příjem zapsán;

b) odkazy na právní akt nebo právní závazek, které představují rozhodnou skutečnost pro vznik pohledávky a odůvodňují nárok na inkaso;

c) článek rozpočtu a případně další dělení, včetně případných odkazů na odpovídající rozpočtový závazek;

d) částku k inkasu vyjádřenou v eurech;

e) jméno a adresu dlužníka;

▼M2

f) pro lhůtu uvedenou v čl. 78 odst. 3 písm. b);

▼B

g) možný způsob inkasa, zejména započtení nebo uplatnění složených jistot.

2. Inkasní příkaz je datován a podepsán příslušnou schvalující osobou a poté postoupen účetnímu.

▼M3

3. Účetní každého orgánu vede seznam částek, které mají být získány zpět. Nároky Společenství jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení příkazu k úhradě. Tento seznam předá účetnímu Komise.

Účetní Komise připraví konsolidovaný seznam s uvedením částek podle jednotlivých orgánů a podle data vystavení příkazu k úhradě. Tento seznam Komise připojí ke své zprávě o rozpočtovém a finančním řízení.

4. Komise vypracovává seznam nároků Společenství s uvedením jmen dlužníků a výše dluhu v případech, kdy byla úhrada dluhu nařízena pravomocným rozhodnutím soudu a kdy po dobu jednoho roku po jeho vydání nebyla učiněna žádná platba nebo žádná významná platba. Tento seznam se zveřejňuje při zohlednění příslušných právních předpisů na ochranu údajů.

▼B







Oddíl 5

Inkaso

Článek 82

Náležitosti inkasa

(Článek 73 finančního nařízení)

1. Na základě inkasa pohledávky provede účetní zápis do účtů a uvědomí příslušnou schvalující osobu.

2. Na každou platbu v hotovosti do pokladny vydá účetní nebo správce zálohových účtů potvrzení.

▼M2

Článek 83

Inkaso započtením

(Článek 73 finančního nařízení)

1. V případě, že dlužník má vůči Společenství jistou pohledávku, a splatnou pohledávku o stanovené částce, která se týká částky potvrzené platebním příkazem, inkasuje schvalující osoba po uplynutí lhůty uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b) účetní pohledávku započtením.

Za výjimečných okolností a v případě, že je nezbytné chránit finanční zájmy Společenství a pokud se schvalující osoba důvodně domnívá, že by dluh vůči Komisi mohl být nedobytný, provede schvalující osoba inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b).

2. Před tím, než účetní zahájí postup provádění inkasa podle odstavce 1, konzultuje příslušnou schvalující osobu a informuje o tom příslušné dlužníky.

V případě, že dlužníkem je vnitrostátní orgán nebo některý z jeho správních orgánů, účetní rovněž informuje příslušné členské státy alespoň deset pracovních dní předem o svém úmyslu přistoupit k provedení inkasa započtením. Účetní však může po dohodě s příslušným členským státem či správním orgánem přistoupit k provedení inkasa započtením ještě před uplynutím této lhůty.

3. Započtení podle odstavce 1 má stejný účinek jako platba a zprošťuje Společenství od dlužné částky a splatných úroků.

▼B

Článek 84

Postup vymáhání inkasa

(Články 72 a 73 finančního nařízení)

▼M2

1. Aniž je dotčen článek 83, pokud nebyla celá částka inkasována před uplynutím lhůty uvedené v článku 78 odst. 3 písm. b) a stanovené v oznámení o dluhu, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup pro získání částky jakýmikoli právními prostředky, včetně případného propadnutí předem složených jistot.

▼B

2. Aniž je dotčen článek 83, pokud není možné provést způsob inkasa uvedený v odstavci 1 a dlužník nezaplatí ani po obdržení upomínky od účetního, vymáhá účetní pohledávku výkonem rozhodnutí v souladu s čl. 72 odst. 2 finančního nařízení nebo žalobou.

Článek 85

Dodatečná lhůta k platbě

(Článek 73 finančního nařízení)

Účetní může ve spolupráci s příslušnou schvalující osobou poskytnout dodatečnou lhůtu k platbě pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:

▼M2

a) dlužník se zaváže k zaplacení úroků se sazbou stanovenou v článku 86 za celou dodatečně poskytnutou dobu počínaje dnem uplynutí lhůty uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b);

▼B

b) aby byla chráněna práva Společenství, složí dlužník finanční jistotu přijatou účetním orgánu, která kryje jistinu i úroky nezaplaceného dluhu.

Jistota uvedená v odst. 1 písm. b) může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby, které schválí účetní orgánu.

▼M2

Článek 85a

Inkasování pokut, penále a jiných sankcí

(Články 73 a 74 finančního nařízení)

1. Pokud byla Soudnímu dvoru Společenství předložena žaloba proti rozhodnutí Komise o uložení pokuty, penále nebo jiné sankce podle Smlouvy o ES nebo o Euratomu a do okamžiku vyčerpání všech právních prostředků, inkasuje účetní od dlužníka příslušnou sumu průběžně nebo ho požádá o složení finanční jistoty. Požadovaná jistota je nezávislá na povinnosti zaplatit pokutu, penále nebo jinou sankci, a propadá po první výzvě. Tato jistota musí krýt hlavní pohledávku a splatný úrok stanovený v čl. 86 odst. 5.

2. Poté, co jsou vyčerpány všechny právní prostředky, zanesou se prozatímně vybrané částky a příslušné úroky do rozpočtu nebo jsou vyplaceny dlužníkovi. V případě finanční jistoty by tato měla propadnout nebo být uvolněna.

▼M3

Článek 85b

Pravidla pro běh promlčecích dob

(Článek 73a finančního nařízení)

1. Doba promlčení nároků Společenství vůči třetím osobám počíná běžet dnem uplynutí lhůty oznámené dlužníkovi v oznámení o dluhu podle čl. 78 odst. 3 písm. b).

Doba promlčení nároků třetích osob vůči Společenství počíná běžet dnem, kdy je nárok třetí osoby splatný podle odpovídajícího právního závazku.

2. Běh promlčecí doby pro nároky Společenství vůči třetím stranám se přerušuje jakýmkoliv úkonem orgánu nebo členského státu jednajícího na základě žádosti orgánu, který byl třetí osobě doručen a směřuje k úhradě dluhu.

Běh promlčecí doby pro nároky třetích osob vůči Společenství se přerušuje jakýmkoliv úkonem, který směřuje k úhradě dluhu a který věřitelé nebo osoby jednající jejich jménem Společenství doručí.

3. Nová promlčecí doba pěti let počíná běžet dnem následujícím po dni přerušení doby podle odstavce 2.

4. Běh promlčecí doby přerušuje také zahájení jakéhokoliv soudního řízení týkajícího se pohledávky uvedené v odstavci 1, včetně zahájení řízení u soudu, který se později prohlásí za nepříslušný. Nová promlčecí doba pěti let nezačne běžet, dokud rozhodnutí soudu nenabude právní moci nebo dokud ve stejné věci nedojde mezi stejnými stranami k mimosoudnímu vyrovnání.

5. Pokud účetní poskytne dlužníkovi dodatečnou lhůtu k zaplacení podle článku 85, je to rovněž považováno za přerušení běhu promlčecí doby. Nová promlčecí doba pěti let počíná běžet dnem následujícím po dni uplynutí prodloužené lhůty k zaplacení.

6. Po uplynutí promlčecí doby podle odstavců 1 až 5 se nároky neuhrazují.

▼B

Článek 86

Úroky z prodlení

(Čl. 71 odst. 4 finančního nařízení)

▼M2

1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení vyplývající z použití zvláštních odvětvových předpisů, je každá pohledávka, která není ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b) zaplacena, zatížena úroky z prodlení v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku.

2. Úrokovou sazbou pro pohledávky nezaplacené ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b) je sazba uplatňovaná Evropskou centrální bankou na její hlavní refinanční operace zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie platná první kalendářní den měsíce, ve kterém lhůta uplynula, zvýšená o:

a) sedm procentních bodů, pokud pohledávka pochází z veřejné zakázky na dodávky a služby uvedené v hlavě V;

b) tři a půl procentní body ve všech ostatních případech.

3. Úroky se počítají od kalendářního dne následujícího po dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b) a stanovené v oznámení o dluhu do kalendářního dne úhrady celého dluhu.

▼B

4. Každá částečná platba kryje nejprve úroky z prodlení stanovené podle odstavců 2 a 3.

▼M2

5. Složí-li dlužník v případě pokuty finanční jistotu přijatou účetním namísto předběžné platby, použije se ode dne uplynutí lhůty uvedené v čl. 78 odst. 3 písm. b) úroková sazba uvedená v odstavci 2 tohoto článku zvýšená pouze o jeden a půl procentního bodu.

▼B

Článek 87

Vzdání se inkasa zjištěné pohledávky

(Článek 73 finančního nařízení)

1. Příslušná schvalující osoba se může vzdát inkasa celé nebo části zjištěné pohledávky pouze v těchto případech:

a) pokud by předvídatelné náklady inkasa překročily výši pohledávky, která má být inkasována, a vzdání se inkasa nepoškodí obraz Společenství;

b) pokud je inkaso pohledávky nemožné z důvodů jejího stáří nebo platební neschopnosti dlužníka;

c) pokud je inkaso v rozporu se zásadou úměrnosti.

2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. c) jedná příslušná schvalující osoba v souladu s postupy, které byly stanoveny předem v rámci orgánu, a použije ve všech případech tato závazně stanovená kritéria:

a) povaha skutečností s ohledem na závažnost nesrovnalosti, které způsobily zjištění pohledávky (podvod, opakování přestupku, úmysl, porušení povinnosti řádné péče, dobrá víra, zjevný omyl);

b) dopad, který by vzdání se inkasa pohledávky mělo na činnost Společenství a jejich finanční zájmy (dotčená částka, riziko vytvoření precedentu, ohrožení autority právního předpisu).

Podle okolností případu může příslušná schvalující osoba vzít v úvahu tato dodatečná kritéria:

a) narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vzdání se inkasa pohledávky vyvolat;

b) hospodářskou a so