1997D0101 — CS — 11.06.2008 — 002.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B ROZHODNUTÍ RADY ze dne 27. ledna 1997, kterým se zavádí vzájemná výměna informací a údajů monitorovacích sítí a jednotlivých stanic měřících znečištění vnějšího ovzduší v členských státech (97/101/ES) (Úř. věst. L 035, 5.2.1997, p.14)

Ve znění:









▼B

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 27. ledna 1997,

kterým se zavádí vzájemná výměna informací a údajů monitorovacích sítí a jednotlivých stanic měřících znečištění vnějšího ovzduší v členských státech

(97/101/ES)







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 130s odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ( 2 ), v souladu s postupem stanoveným v článku 189c Smlouvy ( 3 ), (1) vzhledem k tomu, že pátý akční program Evropského společenství pro životní prostředí ( 4 ) stanoví shromažďování základních referenčních údajů o životním prostředí a zlepšování jejich slučitelnosti, porovnatelnosti a transparentnosti; (2) vzhledem k tomu, že cíle a úkoly Evropské agentury pro životní prostředí jsou stanoveny v nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a monitorovací sítě pro životní prostředí ( 5 ); (3) vzhledem k tomu, že je nutné stanovit postup pro výměnu informací o kvalitě ovzduší za účelem pomoci boji proti znečišťování a poškozování, s cílem zlepšit kvalitu života a životního prostředí v celém Společenství prostřednictvím pozorování dlouhodobých trendů a zlepšení následkem vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů Společenství o boji proti znečišťování ovzduší; (4) vzhledem k tomu, že by mělo být vyloučeno zdvojení při předávání informací, zejména pokud jde o informace, které mají být předávány Evropské agentuře pro životní prostředí a Komisi; (5) vzhledem k tomu, že zkušenosti získané výměnou informací podle rozhodnutí Rady 75/441/EHS ze dne 24. června 1975, kterým se stanoví společný postup pro výměnu informací mezi dozorujícími a monitorovacími sítěmi na základě údajů týkajících se znečištění ovzduší způsobeného některými sloučeninami a suspendovanými částicemi ( 6 ), a rozhodnutí Rady 82/459/EHS ze dne 24. června 1982, kterým se zavádí vzájemná výměna informací a údajů z monitorovacích sítí a z jednotlivých stanic měřících znečištění vnějšího ovzduší ve členských státech ( 7 ), umožňují zavést úplnější a reprezentativnější výměnu informací zvýšením počtu sledovaných látek znečišťujících ovzduší a zahrnutím monitorovacích sítí a jednotlivých stanic měřících znečištění vnějšího ovzduší; (6) vzhledem k tomu, že je třeba rozlišovat informace, které musí být poskytovány vždy, zejména informace ve vztahu ke směrnici Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší ( 8 ) (dále jen „směrnice o kvalitě ovzduší“), od informací, které musí být poskytovány v případech, kdy jsou dostupné; (7) vzhledem k tomu, že je nutné, aby shromažďované informace byly dostatečně reprezentativní, aby tak bylo umožněno zmapování úrovní znečištění na celém území Společenství; (8) vzhledem k tomu, že používání společných kritérií pro validaci a zpracování výsledků měření povede ke zvýšení slučitelnosti a porovnatelnosti předávaných údajů, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:







Článek 1

Cíle

1. Zavádí se vzájemná výměna informací a údajů z monitorovacích sítí a jednotlivých stanic měřících znečištění vnějšího ovzduší, dále jen „vzájemná výměna“. Vzájemná výměna se vztahuje na:

— monitorovací sítě a měřicí stanice, přičemž zahrnuje podrobné informace popisující monitorovací sítě a měřicí stanice provozované ve členských státech za účelem pozorování znečištění ovzduší,

— měření kvality ovzduší ze stanic: výměna zahrnuje údaje vypočtené v souladu s body 3 a 4 přílohy I z měření znečištění ovzduší provedených stanicemi v členských státech.

2. Komise a subjekty podle článku 6 odpovídají za provoz systému vzájemné výměny. Za účelem přínosu ze zkušeností získaných Evropskou agenturou pro životní prostředí a v rámci její působnosti Komise využije Evropskou agenturu mimo jiné v oblasti provozu a praktického provádění tohoto informačního systému.

Článek 2

Látky znečišťujících ovzduší

1. Vzájemná výměna zahrnuje látky znečišťující ovzduší uvedené v seznamu přílohy I směrnice o kvalitě ovzduší.

2. V rámci vzájemné výměny členské státy též podávají zprávu o látkách znečišťujících ovzduší uvedených v bodu 2 přílohy I, a to v rozsahu, ve kterém jsou příslušné údaje dostupné subjektům podle článku 6 a ve kterém jsou soustavně měřeny členskými státy.

Článek 3

Měřicí stanice

Vzájemná výměna ve smyslu článku 1 zahrnuje stanice:

— které jsou využívány v rámci provádění směrnic přijatých v souladu s článkem 4 směrnice o kvalitě ovzduší,

— které jsou pro tento účel vybrány členskými státy ze stávajících stanic na národní úrovni s cílem stanovit místní úroveň znečištění látkami znečišťujícími ovzduší podle seznamu v bodu 2 přílohy I a regionální úroveň znečištění (tak zvané „pozaďové úrovně“) pro všechny látky znečišťující ovzduší podle seznamu přílohy I, aniž by byly zahrnuty směrnicemi uvedenými v první odrážce,

— které se pokud možno zúčastnily vzájemné výměny informací zavedené rozhodnutím 82/459/EHS, pokud nejsou zahrnuty druhou odrážkou.

Článek 4

Požadované informace o monitorovacích sítích a měřicích stanicích

1. Informace, které se sdělují Komisi, se týkají charakteristik měřicích stanic, měřicího zařízení a provozních postupů používaných v těchto měřicích stanicích a struktury a organizace sítě, k níž tyto stanice náležejí. Tyto informace se předávají Komisi, pokud se tak již nestalo v rámci stávajících právních předpisů o kvalitě ovzduší. Požadované informace jsou na informativním základě stanoveny v příloze II. V souladu s postupem podle článku 7 Komise stanoví minimální informace, které členské státy musí předat.

2. Ve vztahu k měřicím stanicím uvedeným v první odrážce článku 3 se vzájemná výměna použije, jakmile vstoupí v platnost právní předpisy uvedené v článku 4 směrnice o kvalitě ovzduší.

3. Nejpozději šest měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost Komise zpřístupní členským státům stávající databázi, která obsahuje informace dosud shromážděné službami Komise o daném předmětu, a programové vybavení, které umožní její využívání a aktualizaci. Členské státy tyto informace opraví, pozmění nebo doplní. Aktualizované počítačové soubory zašlou Komisi v průběhu druhého roku po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, nejpozději však do 1. října.

Tyto informace budou veřejnosti zpřístupněny prostřednictvím informačního systému zřízeného Evropskou agenturou pro životní prostředí; informace mohou být na vyžádání poskytnuty rovněž touto agenturou nebo členskými státy.

4. V souladu s postupem stanoveným v článku 7 určí Komise technické postupy pro předávání informací, přičemž zohlední ustanovení čl. 1 odst. 2.

5. Po prvním zaslání informací členskými státy Komise zahrne předané informace do své databáze a každoročně vypracuje technickou zprávu o shromážděných informacích; nejpozději do 1. července zpřístupní členským státům aktualizovanou databázi „monitorovacích sítí – měřicích stanic“. Členské státy tyto informace opraví, pozmění nebo doplní. Aktualizované počítačové soubory se zašlou Komisi nejpozději do 1. října.

Článek 5

Poskytované informace o údajích získaných měřicími stanicemi

1. Komisi jsou poskytnuty tyto výsledky:

a) údaje definované v bodech 3 a 4 přílohy I pro ty stanice, které jsou uvedeny v první odrážce článku 3 a vybrány podle kriterií stanovených směrnicemi přijatými podle článku 4 směrnice o kvalitě ovzduší; při výběru těchto stanic je nutno vzít v úvahu různé podmínky kvality ovzduší v každém členském státě;

b) alespoň roční údaje definované v bodě 4 přílohy I pro všechny ostatní stanice uvedené v druhé odrážce článku 3;

c) údaje definované v bodech 3 a 4 přílohy I pro všechny stanice uvedené ve třetí odrážce článku 3.

Tyto údaje se předají Komisi, pokud se tak již nestalo na základě stávajících právních předpisů o kvalitě ovzduší.

2. Členské státy jsou odpovědné za validaci předávaných údajů nebo údajů použitých k výpočtu hodnot předávaných v souladu s obecnými pravidly stanovenými v příloze III. Veškeré shromažďování údajů a výpočet statistických údajů prováděné členským státem musí splňovat kritéria alespoň tak přísná, jako jsou kritéria uvedená v příloze IV.

3. Členské státy předají výsledky za daný kalendářní rok nejpozději do 1. října následujícího roku; první předání údajů zahrnuje kalendářní rok 1997.

4. Pokud je to možné, členské státy předají Komisi informace shromážděné v době od 1. října 1989 do dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost měřicími stanicemi, které se účastnily vzájemné výměny informací zavedené rozhodnutím 82/459/EHS.

5. V souladu s postupem podle článku 7 Komise určí technické postupy pro předávání výsledků, přičemž zohlední ustanovení čl. 1 odst. 2.

6. Komise zahrne předané údaje do své databáze, vypracuje každoročně technickou zprávu o shromážděných informacích a zpřístupní členským státům aktualizovanou databázi „výsledků“.

Tyto informace se zpřístupní veřejnosti prostřednictvím informačního systému zřízeného Evropskou agenturou pro životní prostředí; informace může na požádání poskytnout rovněž agentura.

Tyto informace, ať už jsou přístupné veřejnosti, poskytnuté Komisi nebo zahrnuté do zprávy, se zakládají pouze na validovaných údajích.

7. Komise vypracuje souhrnnou zprávu pro veřejnost, ve které shrne všechny údaje a stručně popíše základní trendy kvality ovzduší v Evropské unii.

8. Ve shodě s členskými státy Komise zajistí předávání vybraných údajů potřebných pro účely různých mezinárodních programů mezinárodním subjektům.

Článek 6

Každý členský stát určí jeden nebo více subjektů odpovědných za provádění a fungování vzájemné výměny a neprodleně o tom uvědomí Komisi.

Článek 7

V souladu s postupem podle článku 12 směrnice o kvalitě ovzduší Komise v případě potřeby stanoví:

— vypracování a aktualizaci postupů týkajících se předávání údajů a informací,

— spojení s činnostmi prováděnými Evropskou agenturou pro životní prostředí v oblasti znečištění ovzduší.

▼M2 —————

▼B

Článek 8

Komise předloží Radě nejpozději do konce pětiletého období po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost zprávu o jeho provádění. K této zprávě se připojí každý takový návrh, který Komise považuje za vhodný ke změně tohoto rozhodnutí.

Článek 9

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 1997.

Článek 10

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

▼M1









PŘÍLOHA I

SEZNAM LÁTEK ZNEČIŠŤUJÍCÍCH OVZDUŠÍ, STATISTICKÝCH PARAMETRŮ A MĚRNÝCH JEDNOTEK

1. Látky znečišťující ovzduší uvedené v příloze I směrnice 96/62/ES o kvalitě ovzduší

2. Látky znečišťující ovzduší neuvedené v příloze I směrnice 96/62/ES o kvalitě ovzduší

Látky znečišťující ovzduší, o nichž se podávají zprávy podle jiných směrnic, než je směrnice 96/62/ES, jsou uvedeny v části 3 pod čísly 14 a 15. Látky znečišťující ovzduší, o nichž se podávají zprávy jen tehdy, jsou-li dostupné, jsou uvedeny pod čísly 16 až 63.

3. Látky znečišťující ovzduší, měrné jednotky, doby pro průměrné hodnoty:







Č. Kód ISO (1) Vzorec Název látky znečišťující ovzduší Měrná jednotka (2) Průměr za (3) Vyjádřená jako Příslušné směrnice (4) Látky znečišťující ovzduší uvedené v příloze I směrnice 96/62/ES o kvalitě ovzduší 1 01 SO2 oxid siřičitý μg/m3 1 h 1999/30/ES 80/779/EHS 89/427/EHS (5) 2 03 NO2 oxid dusičitý μg/m3 1 h 1999/30/ES 85/203/EHS 3 24 PM10 suspendované částice (< 10 μm) μg/m3 24 h 1999/30/ES 96/62/ES 4 39 PM2,5 (6) suspendované částice (< 2,5 μm) μg/m3 24 h 1999/30/ES 96/62/ES 5 22 SPM suspendované částic (celkem) μg/m3 24 h 80/779/EHS 89/427/EHS 6 19 Pb olovo μg/m3 24 h 1999/30/ES 7 08 O3 ozón μg/m3 1 h 92/72/EHS 8 V4 C6H6 benzen μg/m3 24 h 96/62/ES 2000/69/ES 9 04 CO oxid uhelnatý mg/m3 1 h 96/62/ES 2000/69/ES 10 82 Cd (7) kadmium ng/m3 24 h 96/62/ES 11 80 As arzén ng/m3 24 h 96/62/ES 12 87 Ni nikl ng/m3 24 h 96/62/ES 13 85 Hg rtuť ng/m3 24 h 96/62/ES Látky znečišťující ovzduší, o nichž podávají zprávy podle jiných směrnic 14 11 BS černý kouř μg/m3 24 h 80/779/EHS 89/427/EHS 15 35 NOx oxidy dusíku μg/m3 1 h ekvivalent NO2 1999/30/ES Jiné látky znečišťující ovzduší (8) 16 V8 C2H6 ethan μg/m3 24 h 17 V9 CH2=CH2 ethen (ethylen) μg/m3 24 h 18 V3 CH=CH ethin (acetylen) μg/m3 24 h 19 VN CH3-CH2-CH3 propan μg/m3 24 h 20 VP CH2=CH-CH3 propen μg/m3 24 h 21 V6 CH3-CH2-CH2-CH3 n-butan μg/m3 24 h 22 V5 CH3-CH(CH3)2 isobutan μg/m3 24 h 23 V1 CH2=CH-CH2-CH3 1-buten μg/m3 24 h 24 V2 CH3-CH=CH-CH3 trans-2-buten μg/m3 24 h 25 V7 CH3-CH=CH- CH3 cis-2-buten μg/m3 24 h 26 V0 CH2=CH-CH=CH2 1,3-butadien μg/m3 24 h 27 VK CH3-(CH2)3-CH3 n-pentan μg/m3 24 h 28 V1 CH3-CH2-CH(CH3)2 isopentan μg/m3 24 h 29 VL CH2=CH-CH2-CH2-CH3 1-penten μg/m3 24 h 30 VM CH3-CH=CH-CH2-CH3 2-penten μg/m3 24 h 31 VF CH2= CH-C (CH3)=CH2 isopren μg/m3 24 h 32 VD C6H14 n-hexan μg/m3 24 h 33 n.a. (9) (CH3)2CH-CH2-CH2-CH3 isohexan μg/m3 24 h 34 VC C7H16 n-heptan μg/m3 24 h 35 VH C8H18 n-oktan μg/m3 24 h 36 VG (CH3)3C-CH2-CH-(CH3)2 isooktan μg/m3 24 h 37 VQ C6H5-CH3 toluen μg/m3 24 h 38 VA C6H5-C2H5 ethylbenzen μg/m3 24 h 39 VU m,p-C6H4(CH3)2 m,p-xylen μg/m3 24 h 40 VV o-C6H4(CH3)2 o-xylen μg/m3 24 h 41 VS C6H3(CH3)3 1,2,4-trimethylbenzen μg/m3 24 h 42 VR C6H3(CH3)3 1,2,3- trimethylbenzen μg/m3 24 h 43 VT C6H3(CH3)3 1,3,5- trimethylbenzen μg/m3 24 h 44 VB HCHO formaldehyd μg/m3 24 h 45 20 THC(NM) nemetanické uhlovodíky – celkem μg/m3 24 h ekvivalent C 46 10 SA silná kyselost μg/m3 24 h ekvivalent SO2 82/459/EHS (alternativa k SO2) 47 n.a. PM1 suspendované částice (< 1 μm) μg/m3 24 h 48 16 CH4 methan μg/m3 24 h 49 83 Cr chrom ng/m3 24 h 50 90 Mn mangan ng/m3 24 h 51 05 H2S sirovodík μg/m3 24 h 52 n.a. CS2 sirouhlík μg/m3 1 h 53 n.a. C6H5-CH=CH2 styren μg/m3 24 h 54 n.a. CH2=CH-CN akrylonitril μg/m3 24 h 55 H3 ClCHCCl2 trichlorethylen μg/m3 24 h 56 H4 C2Cl4 tetrachlorethylen μg/m3 24 h 57 n.a. CH2Cl2 dichlormethan μg/m3 24 h 58 P6 BaP benzo(a)pyren μg/m3 24 h 59 n.a. VC vinylchlorid μg/m3 24 h 60 09 PAN peroxyacetylnitrát μg/m3 1 h 61 21 NH3 amoniak μg/m3 24 h 62 n.a. N-dep. mokrá dusíková depozice mg/m2* měsíc 1 měsíc ekvivalent N 63 n.a. S-dep. mokrá sirná depozice mg/m2* měsíc 1 měsíc ekvivalent S (1) ISO 7168-2: 1999. (2) Použijte pro každou uváděnou hodnotu nejméně 2 čísla, např. 1,4 mg/m3 nebo 21 μg/m3. (3) Některé metodiky měření používají doby vzorkování od několika minut až do několika týdnů. V takovém případě lze hodnoty s různými dobami průměrování, jež se liší od hodnot uvedených v tomto sloupci, uvádět s vyznačením skutečného období, za něž byl průměr vypočten. (4) Směrnice platné v době, kdy revidované přílohy k rozhodnutí o výměně informací vstupují v platnost. (5) Kterými se mění směrnice 80/779/EHS. (6) Pro měření PM2,5 (suspendovaných částic) není k dispozici žádná referenční metoda v době, kdy revidované přílohy k rozhodnutí o výměně informací vstupují v platnost. (7) Pro těžké kovy a PAU (polycyklické aromatické uhlovodíky) jsou právní předpisy Společenství v současnosti zpracovávány a očekává se, že jejich výsledkem bude zejména seznam konkrétních PAU a návrhy na změny tohoto rozhodnutí, pokud budou nutné. (8) Pokud jsou dostupné. (9) Není k dispozici.

4. Údaje, počítané za celý kalendářní rok, které je nutno zasílat Komisi

Členské státy zasílají nezpracované údaje nebo zasílají nezpracované údaje a statistické údaje.

Od členských států, které zasílají nezpracované údaje a statistické údaje, se požadují tyto statistické údaje:

— pro látky znečišťující ovzduší 1 až 61: — aritmetický průměr, medián, percentily 98 (a 99,9, který může být zaslán dobrovolně pro látky znečišťující ovzduší, u nichž je průměr počítán z jedné hodiny) a maximum, vypočtené z nezpracovaných údajů, odpovídajících doporučeným dobám průměrování, uvedeným v tabulce shora,

— pro látky znečišťující ovzduší 62 a 63: — celkový měsíční spad, vypočtený z nezpracovaných údajů, odpovídajících doporučeným dobám průměrování, uvedeným v tabulce shora.

Y-tý percentil je třeba zvolit ze skutečně naměřených hodnot. Všechny tyto hodnoty je třeba zapsat ve stoupajícím pořadí:

Y-tý percentil je koncentrace Xk, kde hodnota k se vypočte takto:

kde q je rovno y/100 a N je počet skutečně naměřených hodnot.

Hodnotu (q × N) je třeba zaokrouhlit na nejbližší celé číslo.

Všechny výsledky je třeba vyjadřovat při těchto podmínkách teploty a tlaku: 293 K a 101,3 kPa, s výjimkou látek znečišťujících ovzduší 62 a 63. Pro složky vázané na částice je třeba údaje za rok 2001 a následující léta uvádět z vnějších podmínek.

5. Zasílání údajů Komisi

Údaje musí být zaslány v jednom z těchto datových formátů: ISO 7168, verze 2, rozšířený formát; NASA-AMES 1001/1010 nebo formát slučitelný s DEM ( 9 ); nebo v databázi DEM.

Komise potvrdí příjem údajů a počet stanic a látek znečišťujících ovzduší.









PŘÍLOHA II

INFORMACE O SÍTÍCH, STANICÍCH A TECHNIKÁCH MĚŘENÍ

Členské státy musí podávat zprávy o těchto bodech: I.1, I.4.1 až I.4.4, I.5, II.1.1, II.1.4, II.1.8, II.1.10, II.1.11 a II.2.1. O ostatních bodech je třeba dodávat, v možném rozsahu, takové množství informací, jak je jen proveditelné.

I. INFORMACE O SÍTÍCH I.1 Název I.2 Zkratka I.3 Druh sítí (místní průmysl, město/velké město, městská oblast, okres, region, celá země, mezinárodní atd.) I.4 Orgán odpovědný za správu sítě I.4.1 Název I.4.2 J méno odpovědné osoby I.4.3 Adresa I.4.4 Čísla telefonu a faxu I.4.5 E-mail I.4.6 Adresa webové stránky I.5 Referenční časová základna (UTC, místní)

II. INFORMACE O STANICÍCH II.1 Všeobecné informace II.1.1 Název stanice II.1.2 Název města, kde je umístěna, pokud je to namístě II.1.3 Národní nebo místní referenční číslo nebo kód II.1.4 Kód stanice, který je přidělený podle tohoto rozhodnutí a který má poskytnout Komise II.1.5 Název technického orgánu odpovědného za stanici (je-li odlišný od orgánu odpovědného za síť) II.1.6 Orgány nebo programy, jimž se údaje hlásí (pokud to je nutné, podle sloučenin) (místní, národní, Evropské komise, GEMS, OECD, EMEP atd.) II.1.7 Cíl(e) sledování (shoda s požadavky právních nástrojů, hodnocení expozice (ohledně lidského zdraví nebo ekosystémů nebo materiálů), analýza trendů, hodnocení emisí) II.1.8 Geografické souřadnice (podle ISO 6709: zeměpisná délka a šířka a nadmořská výška) II.1.9 Úroveň NUTS IV (nomenclature des unités territoriales statistiques) II.1.10 Měřené látky znečišťující ovzduší II.1.11 Měřené meteorologické parametry II.1.12 Ostatní významné informace: převládající směr větru, poměr vzdálenosti od nejbližších překážek k jejich výšce atd. II.2 Klasifikace stanice II.2.1 Druh oblasti II.2.1.1 Městská: souvisle zastavěná oblast II.2.1.2 Předměstská: z větší části zastavěná oblast: souvislé osídlení v samostatných budovách, smíšené s neurbanizovanými plochami (malé vodní plochy, lesy, zemědělská půda) II.2.1.3 Venkovská ( 10 ): všechny oblasti, které nesplňují kritéria pro městské a předměstské oblasti. II.2.2 Druh stanice s ohledem na dominantní zdroj emisí II.2.2.1 Dopravní: stanice umístěné tak, že měřená úroveň znečistění je ovlivněna hlavně emisemi z blízké silnice/ulice II.2.2.2 Průmyslová: stanice umístěné tak, že měřená úroveň znečistění je ovlivněna hlavně emisemi z jednoho blízkého průmyslového zdroje nebo průmyslové oblasti II.2.2.3 Pozadí: stanice, které nejsou ani dopravní ani průmyslové ( 11 ) II.2.3 Další informace o stanici II.2.3.1 Reprezentovaná oblast (poloměr). U dopravních stanic namísto toho uveďte délku ulice/silnice, kterou stanice zastupuje. II.2.3.2 Městské a předměstské stanice — počet obyvatel města II.2.3.3 Dopravní stanice — odhadnutá hustota provozu (roční průměr denní hustoty provozu) — vzdálenost od krajnice — podíl těžkého provozu — rychlost provozu — vzdálenost mezi fasádami protějších budov a jejich výška (uliční kaňony) — šířka ulice/silnice („nekaňonové“ ulice) II.2.3.4 Průmyslové stanice — druh průmyslu (odvětví) (zvolená nomenklatura pro kód látek znečišťujících ovzduší) — vzdálenost od zdroje/oblasti zdrojů II.2.3.5 Stanice venkovského pozadí (podkategorie) — v blízkosti velkého města — regionální — vzdálená

III. INFORMACE O ODBĚRU A ANALÝZE VZORKŮ III.1 Zařízení III.1.1 Název III.1.2 Princip analýzy nebo metoda měření III.2 Charakteristiky odběru vzorků III.2.1 Poloha místa odběru vzorků (fasáda budovy, chodník, krajnice, dvůr atd.) III.2.2 Výška místa odběru vzorků III.2.3 Doba integrace výsledků III.2.4 Doba odběru vzorků









PŘÍLOHA III

POSTUP VALIDACE ÚDAJŮ A ZAJIŠŤOVÁNÍ JEJICH KVALITY

Všechny zaslané údaje se považují za platné.

Je na odpovědnosti členského státu, aby zajistil, že se uplatňuje postup zajišťování jakosti, který obecně splňuje cíle tohoto rozhodnutí, a zejména cíle příslušných směrnic.









PŘÍLOHA IV

KRITÉRIA PRO SHROMAŽĎOVÁNÍ ÚDAJŮ A VÝPOČET STATISTICKÝCH PARAMETRŮ

Tato kritéria se týkají hlavně množství údajů

Jestliže kritéria pro shromažďování údajů a výpočet statistických parametrů nejsou ve směrnicích EU stanovena, platí toto:

a) Shromažďování údajů Kritéria pro výpočet hodinových a čtyřiadvacetihodinových hodnot z údajů s kratší dobou průměrování jsou:



— pro jednohodinové hodnoty: minimální množství údajů 75 %, — pro 24 hodinové hodnoty: musí být k dispozici nejméně 13 jednohodinových hodnot a nesmí chybět více než 6 po sobě jdoucích jednohodinových hodnot.

b) Výpočet statistických parametrů



— pro průměr a medián: minimální množství údajů 50 %, — pro percentily 98, 99,9 a maximum: minimální množství údajů 75 %. Poměr mezi počtem platných údajů za dvě zvažovaná období roku nemůže být větší než 2, přičemž tato dvě období jsou zima (od ledna do března včetně a od října do prosince včetně) a léto (od dubna do září včetně).