2009R0663 — CS — 30.12.2010 — 001.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 663/2009

ze dne 13. července 2009

o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky







EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 a čl. 175 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ( 1 ), po konzultaci s Výborem regionů, v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ( 2 ), vzhledem k těmto důvodům: (1) Evropské hospodářství čelí prudkému poklesu způsobenému finanční krizí. Na řešení této vážné a bezprecedentní hospodářské situace je třeba okamžitě vynaložit mimořádné úsilí. K obnovení důvěry mezi aktéry na trhu je nutno neprodleně dokončit přípravu opatření, která budou mít dopad na hospodářství. (2) Současně je zřejmé, že z dlouhodobého pohledu záleží síla a udržitelnost evropského hospodářství na tom, aby došlo k jeho změně, tak aby mohlo čelit požadavkům na zabezpečení dodávek energie a na potřebu snížit emise skleníkových plynů. K tomuto závěru přispívají i sílící obavy o zajištění spolehlivých dodávek plynu. (3) Na základě těchto obav schválila Evropská rada ve dnech 11. a 12. prosince 2008 ve svých závěrech Plán evropské hospodářské obnovy (dále jen „plán obnovy“), předložený Komisí dne 26. listopadu 2008, který stanoví, jakým způsobem mohou členské státy a Evropská unie koordinovat své politiky a poskytnout evropskému hospodářství nový stimul zaměřený na dlouhodobé cíle Společenství. (4) Důležitou součástí plánu obnovy je návrh na zvýšení výdajů Společenství ve vymezených strategických odvětvích s cílem zaměřit se na řešení problému nedostatečné důvěry investorů a na pomoc při hledání cesty pro silnější ekonomiku do budoucna. Evropská rada požádala Komisi o předložení seznamu konkrétních projektů zohledňujícího odpovídající zeměpisnou rovnováhu, aby mohly být posíleny zejména investice do rozvoje projektů zaměřených na infrastrukturu. (5) Aby byl plán obnovy účinný, je velmi důležité financovat opatření, která se urychleně zaměří na řešení jak hospodářské krize, tak naléhavých energetických potřeb Společenství. V žádném případě by však zvláštní program zavedený tímto nařízením neměl zakládat precedens, pokud jde o míru budoucího spolufinancování v oblasti investic do infrastruktury. (6) Aby byl dopad hmatatelný a významný, měla by se tato opatření zaměřit na několik konkrétních odvětví, v nichž by dané opatření zřetelně přispělo k cílům zabezpečení dodávek energie a ke snížení emisí skleníkových plynů; v nichž existují velké a propracované projekty, které jsou schopny účinně a efektivně využít značné částky finanční pomoci a podnítit významné investice z jiných zdrojů, včetně Evropské investiční banky; a v nichž by opatření na evropské úrovni mohlo představovat přidanou hodnotu. Tato kritéria splňují odvětví plynárenských a elektrizačních infrastruktur, větrné energie na moři a zachycování a ukládání uhlíku. Volba těchto odvětví je odrazem zvláštních okolností souvisejících s plánem obnovy a neměl by se jejím prostřednictvím zpochybňovat prioritní význam přikládaný energetické účinnosti a podpoře energie z obnovitelných zdrojů, jimiž se plán obnovy zabýval. (7) Nebude-li možné přidělit všechny finanční prostředky do konce roku 2010, Komise oznámila, že má v úmyslu ve zprávě za rok 2010 týkající se provádění tohoto nařízení případně navrhnout opatření umožňující financování projektů, které budou v souladu s plánem obnovy, jako jsou projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů. (8) Pokud jde o plynárenské a elektrizační infrastruktury, objevila se v průběhu posledních let řada úkolů. Nedávné krize v dodávkách plynu (v zimě roku 2006 a 2009) a zvyšování ceny ropy do poloviny roku 2008 ukázaly, jak moc je Evropa zranitelná. Vlastních zdrojů energie – plynu a ropy – ubývá v takové míře, že je Evropa ve svých dodávkách energie stále více závislá na dovozu. V této souvislosti bude hrát zásadní úlohu energetická infrastruktura. (9) Uskutečňování projektů zaměřených na energetickou infrastrukturu však ovlivňuje současná hospodářská a finanční krize. Při provádění některých důležitých projektů – včetně projektů v zájmu Společenství – může vzhledem k nedostatečnému financování dojít ke značnému zpoždění. Je proto potřeba naléhavě přijmout opatření na podporu investic do energetické infrastruktury. Vzhledem k tomu, že plánování a uskutečňování takovýchto projektů vyžaduje nemálo času, je třeba, aby Společenství neprodleně investovalo do této infrastruktury, aby mohly být vypracovány zejména projekty, které jsou zvláště důležité pro zabezpečování dodávek energie ve Společenství. To bude rozhodující při zabezpečování dodávek energie ve Společenství za konkurenceschopné ceny, až dojde k oživení ekonomiky a vzroste celosvětová poptávka po energii. (10) Mezi projekty zaměřenými na energetickou infrastrukturu je třeba vybrat projekty, které jsou důležité pro fungování vnitřního trhu s energií a pro zabezpečení dodávek energie a které rovněž přispívají k oživení ekonomiky. (11) Zejména pokud jde o zachycování a ukládání uhlíku a větrnou energii na moři, mělo by toto nařízení vycházet z Evropského strategického plánu pro energetické technologie předloženého Komisí dne 22. listopadu 2007, který vyžadoval společný a strategický plán zaměřený na úsilí vynakládané na výzkum a inovace v oblasti energií odpovídající politickým cílům EU v této oblasti a obsahoval závazek vypracovat šest evropských průmyslových iniciativ. Evropská rada vyzvala dne 16. října 2008 ve svých závěrech Komisi, aby provádění Evropského strategického plánu pro energetické technologie výrazným způsobem urychlila. Tímto programem se zahajuje financování projektů zachycování a ukládání uhlíku a větrné energie na moři, aniž je přitom dotčeno šest průmyslových iniciativ zaměřených na demonstrační projekty v energetice, které navrhl Evropský strategický plán pro energetické technologie. (12) Aby byl dopad tohoto nařízení na hospodářskou krizi okamžitý, je zásadní, aby v něm byly uvedeny projekty, které mohou získat okamžitou finanční pomoc, s tím, že musí splňovat kritéria na zajištění účinnosti a efektivnosti a limity dané finančním rámcem. (13) Pokud jde o projekty plynárenských a elektrizačních infrastruktur, měl by být seznam sestaven podle toho, do jaké míry projekt přispívá k cílům zabezpečení a diverzifikace dodávek stanoveným v Druhém strategickém přezkumu energetické politiky přijatém Komisí dne 13. listopadu 2008, který schválil Evropský parlament usnesením ze dne 3. února 2009 a Rada ve svých závěrech ze dne 19. února 2009. Projekty by měly být vybírány podle toho, jak uskutečňují priority stanovené v uvedeném přezkumu, zda jsou dostatečně propracované a zda přispívají k zabezpečení a diverzifikaci zdrojů a dodávek energie; optimalizaci kapacity sítě a dotvoření vnitřního trhu s energií, zejména pokud jde o projekty týkající se přeshraničních úseků; rozvoji sítě s cílem posílit hospodářskou a sociální soudržnost snížením izolace nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů Společenství; připojení obnovitelných zdrojů energie; bezpečnosti, spolehlivosti a interoperabilitě propojených sítí; a k solidaritě mezi členskými státy. Uskutečnění těchto projektů bude vyžadovat, aby se orgány na státní, regionální a místní úrovni zavázaly urychlit administrativní postupy a schvalování. U mnoha projektů nebude podpora ve stanoveném časovém rámci poskytnuta, pokud k tomuto urychlení nedojde. (14) Pokud jde o větrnou energii na moři, měl by seznam obsahovat projekty, u nichž lze na základě informací od zúčastněných stran v rámci Evropské technologické platformy pro větrnou energii, a z průmyslových a jiných zdrojů zvážit, zda je možno je schválit a připravit k uskutečnění; zda jsou inovativní a zároveň vycházejí ze zavedených koncepcí; zda je možné je prostřednictvím finančního stimulu urychlit; zda mají přeshraniční význam; mající velký rozsah působnosti a schopné prokázat, jakým způsobem budou výsledky technického rozvoje efektivně šířeny s ohledem na cíle a struktury potvrzené v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie. Finanční pomoc by měla směřovat k těm projektům, které jsou schopny výrazně postoupit kupředu s vývojem projektu v letech 2009 a 2010. (15) Pokud jde o zachycování a ukládání uhlíku, měl by být tento seznam sestaven široce na základě informací od zúčastněných stran v rámci Fóra pro fosilní paliva, Evropské technologické platformy pro elektrárny na fosilní paliva s nulovými emisemi a jiných zdrojů. Finanční pomoc by měla směřovat k těm projektům, které jsou schopny výrazně postoupit kupředu s vývojem projektu v letech 2009 a 2010. Připravenost by měla být posuzována podle toho, zda existuje propracovaná a proveditelná koncepce pro průmyslová zařízení, a to včetně jeho komponenty pro zachycování CO2, zda existuje propracovaná a proveditelná koncepce pro přepravu a ukládání CO2; a zda existuje jasný závazek místních orgánů, že projekt podpoří. Projekty by rovněž měly prokázat, že výsledky technického rozvoje budou rozšiřovány efektivně a jak urychlí dosažení cílů stanovených v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie. (16) Mezi způsobilými návrhy bude třeba vybírat. Výběr by měl mimo jiné zajistit, že v každém členském státě bude podporován nejvýše jeden návrh zaměřený na zachycování a ukládání uhlíku, aby se zajistil průzkum celého spektra podmínek geologického ukládání a podpořil cíl, jímž je podnítit oživení ekonomiky v Evropě. (17) Financování Společenství by nemělo nevhodně narušovat hospodářskou soutěž nebo fungování vnitřního trhu, a to zejména s ohledem na pravidla o přístupu třetích stran a možné výjimky z těchto pravidel. Veškeré další finanční prostředky, které doplní toto financování Společenství, by měly přihlédnout k pravidlům pro státní podpory. Bez ohledu na formu by měla být finanční pomoc Společenství poskytována v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 3 ) („finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ( 4 ), s výjimkou případů, kdy se toto nařízení od uvedených pravidel výslovně odchyluje. (18) Vzhledem k tomu, že je třeba urgentně řešit hospodářskou krizi a naléhavé energetické potřeby Společenství, toto nařízení již obsahuje podrobná ustanovení o finančních podmínkách pro poskytnutí pomoci, včetně seznamu způsobilých projektů. Vzhledem k tomu, že je urgentní stimulace hospodářství nezbytná, měly by všechny právní závazky k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 být navíc učiněny do konce roku 2010. (19) Při provádění opatření financovaných na základě tohoto nařízení by měly být finanční zájmy Společenství chráněny použitím opatření k předcházení podvodům, korupci a jiným nezákonným činnostem, a to prostřednictvím účinných kontrol a zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ( 5 ), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem ( 6 ) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) ( 7 ). (20) Vzhledem k povaze témat obsažených v podprogramech by měly být Komisi při výběru návrhů způsobilých k financování a při určování výše finanční částek udělovaných v rámci jednotlivých podprogramů nápomocny různé výbory. (21) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ( 8 ). (22) Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž pomoci hospodářskému oživení ve Společenství a splnit požadavky na zabezpečení dodávek energie a na snížení emisí skleníkových plynů prostřednictvím financování vymezených strategických odvětví, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být proto z důvodů rozsahu tohoto nařízení a charakteru vybraných odvětví a projektů lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. (23) Vzhledem k bezodkladné potřebě řešit hospodářskou krizi a naléhavé energetické potřeby Společenství by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:







KAPITOLA I

ÚVODNÍ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Toto nařízení zavádí finanční nástroj nazvaný Evropský program oživení energetiky (dále jen „EEPR“) za účelem rozvoje projektů v oblasti energetiky ve Společenství, které přispějí poskytnutím finančního podnětu k hospodářskému oživení, k zabezpečení dodávek energie a ke snížení emisí skleníkových plynů.

Pro dosažení uvedených cílů zavádí toto nařízení podprogramy v těchto oblastech:

a) plynárenské a elektrizační infrastruktury;

b) větrné energie na moři a

c) zachycování a ukládání CO2.

Toto nařízení určuje, které projekty mají být v rámci jednotlivých podprogramů financovány, a uvádí kritéria pro stanovení a provádění opatření nezbytných pro uskutečnění těchto projektů.

▼M1

Toto nařízení zavádí finanční nástroj (dále jen „nástroj“) na podporu iniciativ v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.

▼B

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

a) „zachycováním a ukládáním CO2“ se rozumí zachycování a ukládání oxidu uhličitého (CO2) z průmyslových zařízení, jeho přeprava na úložiště a jeho vstřikování do vhodné podzemní geologické formace za účelem trvalého uložení;

b) „způsobilé náklady“ mají stejný význam jako v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002;

c) „plynárenskými a elektrizačními infrastrukturami“ se rozumí: i) všechna vedení vysokého a velmi vysokého napětí, s výjimkou distribučních soustav a podmořských vedení, pokud se tato infrastruktura používá pro přenos či propojení mezi jednotlivými oblastmi nebo pro přenos či propojení mezinárodní, ii) vysokotlaké plynovody, s výjimkou distribučních soustav, iii) podzemní zásobníky napojené na vysokotlaké plynovody uvedené v bodě ii), iv) zařízení na příjem, skladování a znovuzplynování zkapalněného zemního plynu (LNG) a v) veškerá vybavení nebo zařízení nutná k řádnému fungování infrastruktury uvedené v bodech i), ii), iii) nebo iv), včetně systémů ochrany, sledování a kontroly a regulace;

d) „částí projektu“ se rozumí jakákoli činnost, která je finančně, technicky a v čase nezávislá a přispívá k dokončení projektu;

e) „investiční fází“ se rozumí fáze projektu, během níž dochází k výstavbě a jsou vynakládány kapitálové náklady;

f) „větrnou energií na moři“ se rozumí elektrická energie vyráběná turbínami poháněnými větrem, které jsou instalovány v moři, ať v blízkosti pobřeží nebo dále od pobřeží;

g) „plánovací fází“ se rozumí fáze projektu, která předchází investiční fázi, v níž se připravuje uskutečnění projektu, případně včetně posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady.

Článek 3

Rozpočet

1. Finanční rámec provádění EEPR pro léta 2009 a 2010 je 3 980 000 000 EUR rozdělený takto:

a) projekty zaměřené na plynárenské a elektrizační infrastruktury: 2 365 000 000 EUR;

b) projekty zaměřené na větrnou energii na moři: 565 000 000 EUR;

c) projekty zaměřené na zachycování a ukládání uhlíku: 1 050 000 000 EUR.

▼M1

2. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly II k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 se učiní do 31. prosince 2010. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly IIa se učiní do 31. března 2011.

▼M1

3. Finanční zprostředkovatelé popsaní v příloze II se snaží přidělit veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie dostupné v rámci nástroje na investiční projekty a na technickou pomoc pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do 31. března 2014. Po tomto dni nesmějí být z příspěvku Unie přiděleny žádné finanční prostředky. Veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie nepřidělené finančními zprostředkovateli do 31. března 2014 se vrátí do souhrnného rozpočtu Unie. Finanční prostředky z příspěvku Unie přidělené na investiční projekty jsou investovány na stanovenou dobu, která nesmí překročit lhůtu 31. března 2034. Unie má právo na výnos ze své investice do nástroje po celou dobu životnosti nástroje v poměru odpovídajícím jejímu příspěvku do nástroje a v souladu se svými podílnickými právy.

▼B







KAPITOLA II

PODPROGRAMY







ODDÍL 1

Projekty zaměřené na plynárenské a elektrizační infrastruktury:

Článek 4

Cíle

Společenství podpoří projekty zaměřené na plynárenské a elektrizační infrastruktury, které mají pro Společenství nejvyšší přidanou hodnotu a které přispívají k těmto cílům:

a) k zabezpečení a diverzifikaci zdrojů energie a jejich tras a dodávek;

b) k optimalizaci kapacity energetické sítě a dotvoření vnitřního trhu s energií, zejména pokud jde o projekty týkající se přeshraničních úseků;

c) k rozvoji sítě s cílem posílit hospodářskou a sociální soudržnost snížením izolace znevýhodněných regionů a ostrovů Společenství;

d) k připojení a integraci obnovitelných zdrojů energie a

e) k bezpečnosti, spolehlivosti a interoperabilitě propojených energetických sítí, včetně umožnění vícesměrné přepravy plynu, je-li to nutné.

Článek 5

Priority

EEPR slouží k naléhavě potřebné úpravě a rozvoji energetických sítí, které jsou ve Společenství obzvláště důležité pro podporu fungování vnitřního trhu s energií, a zejména pro zvýšení kapacity propojení, zabezpečení a diverzifikaci dodávek a pro překonání environmentálních, technických a finančních překážek. Zvláštní podpora Společenství je nezbytná pro mnohem intenzivnější rozvoj energetických sítí a pro urychlení jejich budování, zejména v případech nedostatečné diverzifikace zásobovacích tras a zdrojů.

Článek 6

Poskytování finanční pomoci Společenství

1. Finanční pomoc Společenství v rámci EEPR (dále jen „pomoc EEPR“) na projekty zaměřené na plynárenskou a elektrizační infrastrukturu se poskytuje na akce, jejichž prostřednictvím se uskuteční projekty uvedené v části A přílohy nebo jejich části, a které přispívají k cílům stanoveným v článku 4.

2. Komise vyzve k předložení návrhů na opatření uvedená v odstavci 1 a posoudí, zda tyto návrhy splňují kritéria způsobilosti uvedená v článku 7, kritéria pro výběr a kritéria pro poskytnutí finanční pomoci stanovená v článku 8.

3. Komise informuje příjemce jakékoli pomoci EEPR o jejím poskytnutí.

Článek 7

Způsobilost

1. Návrhy jsou způsobilé pro pomoc EEPR, pouze pokud uskutečňují projekty uvedené v části A přílohy a nepřekročí maximální výši pomoci EEPR stanovenou tamtéž a pokud splňují kritéria pro výběr a pro poskytnutí finanční pomoci podle článku 8.

2. Návrhy mohou předkládat:

a) jeden nebo několik členských států společně;

b) se souhlasem všech členských států, kterých se dotčený projekt bezprostředně týká, i) jeden nebo několik veřejných či soukromých podniků či subjektů jednajících společně, ii) jedna nebo několik mezinárodních organizací jednajících společně nebo iii) jeden společný podnik.

3. Návrhy předložené fyzickými osobami nejsou způsobilé.

Článek 8

Kritéria pro výběr a poskytnutí finanční pomoci

1. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 6 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro výběr:

a) kvalitu a technicky adekvátní přístup;

b) kvalitu finančního návrhu na celou investiční fázi opatření.

2. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 6 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro poskytnutí finanční pomoci:

a) propracovanost, definovanou jako dosažení investiční fáze a vznik podstatných kapitálových výdajů do konce roku 2010;

b) do jaké míry zdržuje provádění opatření nedostatečný přístup k financím;

c) do jaké míry podnítí pomoc EEPR financování z veřejných a soukromých zdrojů;

d) socioekonomický dopad;

e) environmentální dopad;

f) jak projekt přispívá ke kontinuitě a interoperabilitě energetické sítě a k optimalizaci její kapacity;

g) jak projekt přispívá ke zlepšování kvality služeb, bezpečnosti a ochraně;

h) jak projekt přispívá k vytvoření správně fungujícího integrovaného trhu s energií.

Článek 9

Podmínky financování

1. Pomoc EEPR je příspěvkem na výdaje spojené s prováděním projektu a vynaložené příjemci či třetími stranami, které odpovídají za provedení projektu.

2. Pomoc EEPR nepřesáhne 50 % způsobilých nákladů.

Článek 10

Nástroje

1. Na základě výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 6 odst. 2 vybere Komise řídícím postupem podle čl. 26 odst. 2 návrhy na získání pomoci EEPR a určí výši poskytnuté pomoci EEPR. Komise upřesní podmínky a způsoby provádění těchto návrhů.

2. Pomoc EEPR se poskytne na základě rozhodnutí Komise.

Článek 11

Finanční odpovědnost členských států

1. Členské státy vykonávají v úzké spolupráci s Komisí technické sledování a finanční kontrolu projektů a potvrzují výši a soulad výdajů vynaložených v souvislosti s projekty nebo jejich částmi s tímto nařízením. Členské státy mohou požádat o účast Komise při kontrolách na místě.

2. Členské státy uvědomí Komisi o opatřeních přijatých podle odstavce 1, a zejména jí poskytnou popis systémů kontroly, řízení a sledování, které byly zavedeny pro zajištění úspěšného dokončení projektů.







ODDÍL 2

Projekty zaměřené na větrnou energii na moři

Článek 12

Poskytnutí pomoci EEPR

1. Pomoc EEPR na projekty zaměřené na větrnou energii na moři se poskytne na základě výzvy k předkládání návrhů omezených na akce, jejichž prostřednictvím se uskutečňují projekty uvedené v části B přílohy.

2. Komise vyzve k předložení návrhů na určení akcí uvedených v odstavci 1 a posoudí, zda tyto návrhy splňují kritéria způsobilosti podle článku 13 a kritéria pro výběr a kritéria pro poskytnutí finanční pomoci stanovená v článku 14.

3. Komise informuje příjemce jakékoli pomoci EEPR o jejím poskytnutí.

Článek 13

Způsobilost

1. Návrhy jsou způsobilé pro pomoc EEPR, pouze pokud uskutečňují projekty uvedené v části B přílohy, nepřekročí maximální výši pomoci EEPR stanovenou tamtéž a splňují kritéria pro výběr a pro poskytnutí finanční pomoci podle článku 14. Tyto projekty řídí obchodní podnik.

2. Návrhy mohou předkládat jeden nebo několik podniků jednajících společně.

3. Návrhy předložené fyzickými osobami nejsou způsobilé.

Článek 14

Kritéria pro výběr a poskytnutí finanční pomoci

1. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 12 odst. 1, použije Komise tato kritéria pro výběr:

a) kvalitu a technicky adekvátní přístup;

b) kvalitu finančního návrhu na celou investiční fázi projektu.

2. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 12 odst. 1, použije Komise tato kritéria pro poskytnutí finanční pomoci:

a) propracovanost, definovanou jako dosažení investiční fáze a vznik podstatných kapitálových výdajů do konce roku 2010;

b) do jaké míry je provádění opatření zdržováno nedostatečným přístupem k financím;

c) do jaké míry projekt vylepší nebo zvýší rozsah zařízení a infrastruktury, které jsou již ve výstavbě nebo v plánovací fázi;

d) do jaké míry projekt zahrne výstavbu ucelených zařízení a infrastruktury průmyslového rozsahu a do jaké míry se zabývá zejména: i) vyvážením variability větrné energie prostřednictvím integračních systémů, ii) existencí rozsáhlých zálohovacích systémů, iii) řízením větrných elektráren v rámci větrného parku jako virtuálních elektráren (nad 1 GW), iv) existencí turbín instalovaných dále od pobřeží nebo v hlubších vodách (20 až 50 m), než je běžný standard, v) novými projekty základů nebo vi) postupy při jejich montování, instalaci, uvádění do provozu a vyřazování z provozu a testování těchto postupů v projektech ve skutečné velikosti;

e) inovační prvky projektu a do jaké míry se prokáže realizace těchto prvků;

f) dopad projektu a jak přispívá k vytváření soustavy větrné energie na moři, včetně replikačního potenciálu;

g) jak příjemci podpory prokáží závazek, že předají výsledky technického rozvoje, které projekt přinese, dalším subjektům v Evropě způsobem slučitelným s právem Společenství, a zejména s cíli a strukturami uvedenými v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie.

Článek 15

Podmínky financování

1. Pomoc EEPR přispěje na náklady spojené s prováděním projektu.

2. Pomoc EEPR nepřesáhne 50 % způsobilých nákladů.

Článek 16

Nástroje

1. Na základě výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 12 odst. 1 vybere Komise řídícím postupem podle čl. 26 odst. 2 návrhy, které získají pomoc EEPR, a určí výši poskytnutých finančních prostředků. Komise upřesní podmínky a způsoby provádění těchto návrhů.

2. Pomoc EEPR se poskytne na základě grantových dohod.







ODDÍL 3

Projekty zaměřené na zachycování a ukládání uhlíku

Článek 17

Poskytnutí pomoci EEPR

1. Pomoc EEPR pro projekty zaměřené na zachycování a ukládání uhlíku se poskytuje na opatření, jejichž prostřednictvím se uskuteční projekty uvedené v části C přílohy.

2. Komise vyzve k předložení návrhů na určení opatření uvedených v odstavci 1 tohoto článku a posoudí, zda návrhy splňují kritéria způsobilosti podle článku 18 a kritéria pro výběr a kritéria pro poskytnutí finanční pomoci stanovená v článku 19.

3. Pokud kritéria způsobilosti podle článku 18 a kritéria pro výběr podle čl. 19 odst. 1 splňuje několik návrhů týkajících se projektů ve stejném členském státě, vybere Komise na základě kritérií pro poskytnutí finanční pomoci podle čl. 19 odst. 2 z daných návrhů nejvýše jeden návrh na jeden členský stát.

4. Komise informuje příjemce jakékoli pomoci EEPR o jejím poskytnutí.

Článek 18

Způsobilost

1. Návrhy jsou způsobilé pro poskytnutí pomoci EEPR, pouze pokud se jejich prostřednictvím realizují projekty uvedené v části C přílohy a pokud splňují kritéria pro výběr a pro poskytnutí finanční pomoci podle článku 19 a následující podmínky:

a) projekty prokáží, že díky nim je možné v průmyslových zařízeních zachycovat nejméně 80 % CO2 a přepravovat a geologicky ukládat tento CO2 bezpečně pod zemí;

b) v případě zařízení na výrobu energie je nutno prokázat možnost zachycování CO2 u zařízení s minimální kapacitou 250 MW nebo jeho ekvivalentu;

c) navrhovatelé projektů učiní závazné prohlášení, že obecné poznatky získané prostřednictvím demonstračního zařízení budou dány k dispozici dalším podnikům a Komisi a že přispějí k Evropskému strategickému plánu pro energetické technologie.

2. Návrhy předkládá jeden nebo několik podniků jednajících společně.

3. Návrhy předložené fyzickými osobami nejsou způsobilé.

Článek 19

Kritéria pro výběr a poskytnutí finanční pomoci

1. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 17 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro výběr:

a) kvalitu a technicky adekvátní přístup;

b) propracovanost, definovanou jako dosažení investiční fáze, která zahrnuje posouzení možností ukládání a jejich rozvoj, a vznik podstatných výdajů spojených s investicemi na projekt do konce roku 2010;

c) kvalitu finančního návrhu na celou investiční fázi projektu;

d) předložení seznamu všech povolení potřebných k výstavbě a fungování projektu na navrhovaném místě / navrhovaných místech, včetně existence strategie na získání uvedených povolení.

2. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 17 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro poskytnutí finanční pomoci:

a) do jaké míry je provádění opatření zdržováno nedostatečným přístupem k financím;

b) požadované finanční prostředky na snížení emisí o jednu tunu CO2 v prvních pěti letech fungování projektu;

c) složitost projektu a míru inovací celého zařízení včetně dalších doprovodných výzkumných činností a toho, jak příjemci prokáží závazek, že předají výsledky technického rozvoje, které projekt přinese, dalším subjektům v Evropě v souladu s právem Společenství, a zejména s cíli a strukturami uvedenými v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie;

d) kvalitu a adekvátnost plánu řízení včetně prokázání, zejména pokud jde o vědecké, konstrukční a technické údaje a informace v něm obsažené, připravenosti projektu tak, aby mohl být provoz zahájen do 31. prosince 2015.

Článek 20

Podmínky financování

1. Pomoc EPPR přispěje pouze na ty výdaje spojené s realizací projektu, které se týkají zachycování, přepravy a ukládání CO2, se zohledněním možných provozních zisků.

2. Pomoc EPPR nepřekročí 80 % celkových způsobilých investičních nákladů.

Článek 21

Nástroje

1. Na základě výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 17 odst. 2 vybere Komise řídícím postupem podle čl. 26 odst. 2 návrhy na získání pomoci EEPR a určí výši poskytnuté pomoci EEPR. Komise upřesní podmínky a způsoby provádění návrhů.

2. Pomoc EEPR se poskytne na základě grantových dohod.

▼M1







KAPITOLA IIa

FINANČNÍ NÁSTROJ

Článek 21a

Finanční prostředky, které nelze přidělit podle kapitoly II

1. Finanční prostředky, ke kterým podle čl. 3 odst. 2 nelze učinit jednotlivé právní závazky podle kapitoly II na částku 146 344 644,50 EUR, jsou určeny pro finanční nástroj uvedený v čl. 1 odst. 4 pro účely vytvoření vhodných finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi s cílem důrazně podnítit projekty v oblasti energetické účinnosti a projekty na využití obnovitelných zdrojů energie.

2. Nástroj se provádí v souladu s přílohou II. U stanovení čl. 23 odst. 1 se na nástroj nepoužije.

3. Úvěrová angažovanost Unie v rámci nástroje, včetně poplatků za správu a dalších způsobilých nákladů, je omezena na částku ve výši příspěvku Unie do nástroje uvedenou v odstavci 1 a souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen.

▼B







KAPITOLA III

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

▼M1 —————

▼B

Článek 23

Programová a prováděcí pravidla

1. Komise přímo zveřejní výzvy k předkládání návrhů na základě rozpočtové dostupnosti podle čl. 3 odst. 1 a kritérií způsobilosti a kritérií pro výběr a pro poskytnutí finanční pomoci uvedených v kapitole II.

▼M1

2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci a v případě projektů podle článku 9 i třetími stranami, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje vzniklé na základě kapitoly II mohou být způsobilé od 13. července 2009.

▼M1

2a. Finanční pomoc poskytnutá na základě kapitoly IIa se vztahuje na výdaje spojené s investičními projekty a technickou pomocí pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, jež vznikly příjemcům popsaným v části A bodě 3 přílohy II. Tyto výdaje mohou být způsobilé od 1. ledna 2011.

▼B

3. DPH, s výjimkou DPH bez nároku na odpočet, se nepovažuje za způsobilý výdaj.

4. Projekty a opatření financované podle tohoto nařízení se provádějí v souladu s právem Společenství a zohledňují veškeré příslušné politiky Společenství, zejména ty, které se týkají hospodářské soutěže, včetně platných pravidel státní podpory, ochrany životního prostředí, zdraví, udržitelného rozvoje a zadávání veřejných zakázek.

Článek 24

Obecné povinnosti členských států

Členské státy vynaloží v oblasti své působnosti veškeré úsilí na uskutečnění projektů, které obdrží pomoc EEPR, a to zejména prostřednictvím účinných administrativních postupů a postupů při udělování povolení, licencí a osvědčení.

Článek 25

Ochrana finančních zájmů Evropských společenství

1. Komise zajistí, aby při provádění opatření financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Společenství chráněny použitím preventivních opatření proti podvodu, korupci a jiným nezákonným činnostem, a to prostřednictvím účinných kontrol a zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a v případě zjištění nesrovnalostí prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících pokut v souladu s nařízeními (ES, Euratom) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96 a (ES) č. 1073/1999.

2. Pokud se jedná o činnosti Společenství financované na základě toho nařízení, rozumí se „nesrovnalostí“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení práva Společenství nebo jakékoli nesplnění smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí spravované, a to formou neoprávněného výdaje.

3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto nařízení musejí především stanovit dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů evropského Účetního dvora, případně včetně kontrol na místě.







KAPITOLA IV

PROVÁDĚCÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 26

Výbory

1. Komisi jsou nápomocny tyto výbory:

a) pro projekty týkající se plynárenských a elektrizačních infrastruktur výbor zřízený článkem 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 ze dne 20. června 2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí ( 9 );

b) pro projekty týkající se větrné energie na moři výbor zřízený článkem 8 rozhodnutí 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) ( 10 );

c) pro projekty týkající se zachycování a ukládání CO2 výbor zřízený článkem 8 rozhodnutí Rady 2006/971/ES.

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.

Článek 27

Hodnocení

1. Komise provede hodnocení EEPR do 31. prosince 2011, aby bylo možné posoudit jeho přínos pro efektivní využití rozpočtových prostředků.

▼M1

1a. Do 30. června 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období o opatřeních přijatých podle kapitoly IIa a zaměří se při tom na:

a) efektivnost nákladů, pákový efekt a adicionalitu, které nástroj prokázal;

b) důkazy o řádném finančním řízení;

c) míru, v jaké nástroj dosáhl cílů uvedených v tomto nařízení;

d) rozsah, v jakém je třeba nadále z nástroje poskytovat podporu projektům v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.

Hodnotící zprávu v polovině období podle potřeby, a zejména pokud je posouzení opatření přijatých podle kapitoly IIa provedené Komisí kladné, doprovodí legislativní návrh na prodloužení platnosti nástroje.

▼B

2. Komise může požádat přijímající členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení projektů financovaných podle kapitoly II oddílu 1 tohoto nařízení, nebo jí při hodnocení těchto projektů případně poskytl informace a potřebnou pomoc.

▼M1

3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených EEPR a v souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení.

▼B

Článek 28

Předkládání zpráv Evropskému parlamentu a Radě

Komise sleduje provádění tohoto nařízení. Komise předloží každý rok při předkládání předběžného návrhu rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění EEPR.

Pokud zpráva poukáže na vážná rizika při uskutečňování prioritních projektů, Komise doporučí opatření na zmírnění těchto rizik a případně navrhne další projekty, které budou v souladu s plánem obnovy.

▼M1

Zpráva obsahuje informace o všech režijních nákladech spojených s vytvořením a prováděním nástroje zřízeného podle kapitoly IIa.

▼B

Článek 29

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









►M1 PŘÍLOHA I ◄

ZPŮSOBILÉ PROJEKTY

A. Projekty týkající se plynárenských a elektrizačních infrastruktur







1. Propojení plynárenských soustav Projekt Umístění podporovaných projektů Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) Jižní koridor pro přepravu plynu NABUCCO Rakousko, Maďarsko, Bulharsko, Německo, Rumunsko 200 ITGI – Poseidon Itálie, Řecko 100 Propojení Pobaltí Skanled/Baltic pipe Polsko, Dánsko, Švédsko 150 Soustava zplyňovacích zařízení LNG Terminál LNG na polské pobřeží v přístavu Świnoujście Polsko 80 Střední a jihovýchodní Evropa Přeshraniční propojení plynovodem mezi Slovenskem a Maďarskem (Veľký Krtíš – Vecsés) Slovensko, Maďarsko 30 Přepravní soustava zemního plynu ve Slovinsku mezi rakouskou hranicí a Ljubljanou (kromě úseku Rogatec-Kidričevo) Slovinsko 40 Propojení mezi Bulharskem a Řeckem (Stara Zagora – Dimitrovgrad-Komotini) Bulharsko, Řecko 45 Propojovací plynovod mezi Rumunskem a Maďarskem Rumunsko, Maďarsko 30 Rozšíření kapacity pro skladování plynu v českém rozbočovači Česká republika 35 Infrastruktura a vybavení umožňující, aby plyn proudil v případě krátkodobého přerušení dodávek opačným směrem Rakousko, Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Řecko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko 80 Propojení Slovensko-Polsko Slovensko, Polsko 20 Propojení Maďarsko-Chorvatsko Maďarsko 20 Propojení Bulharsko-Rumunsko Bulharsko, Rumunsko 10 Středozemí Posílení francouzské plynárenské sítě na ose Afrika-Španělsko-Francie Francie 200 GALSI (plynovod Alžírsko-Itálie) Itálie 120 Propojení plynárenské sítě na západní ose, větev Larrau Španělsko 45 Oblast Severního moře Plynovod Německo-Belgie-Spojené království Belgie 35 Spojení Francie a Belgie Francie, Belgie 200 CELKEM 1 440







2. Propojení elektrizačních soustav Projekt Umístění podporovaných projektů Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) Propojení Pobaltí Estlink-2 Estonsko, Finsko 100 Propojení Švédska a pobaltských zemí a posílení elektrizační soustavy v pobaltských zemích Švédsko, Lotyšsko, Litva 175 Střední a jihovýchodní Evropa Halle/Saale – Schweinfurt Německo 100 Vídeň – Győr Rakousko, Maďarsko 20 Středozemí Posílení propojení mezi Portugalskem a Španělskem Portugalsko 50 Propojení mezi Francií a Španělskem (Baixas – Sta Llogaia) Francie, Španělsko 225 Nový 380 kV střídavý podmořský kabel mezi Sicílií a pevninskou Itálií (Sorgente – Rizziconi) Itálie 110 Oblast Severního moře propojení Irsko/Wales o kapacitě 500 MW (Meath-Deeside) Irsko, Spojené království 110 Propojení elektrizační soustavy Malta – Itálie Malta/Itálie 20 CELKEM 910







3. Projekty týkající se malých ostrovních států Iniciativy týkající se malých izolovaných ostrovů Kypr 10 Malta 5 CELKEM 15

B. Projekty zaměřené na větrnou energii na moři







Projekt Kapacita Umístění podporovaných projektů Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) 1. Integrace větrné energie na moři do elektrizační soustavy 1.1 Pobaltí – Kriegers Flak I, II, III Práce na připravovaných projektech. Financování zaměřené na zajištění zvláštních nákladů na zabezpečení společného propojení. 1,5 GW Dánsko, Švédsko, Německo, Polsko 150 1.2 Distribuční síť v Severním moři Modulový rozvoj sítě na moři, demonstrace virtuální elektrárny na moři a integrování stávající pobřežní sítě. 1 GW Spojené království, Nizozemsko, Německo, Irsko, Dánsko, Belgie, Francie, Lucembursko 165 2. Nové turbíny, struktury a komponenty, optimalizace výrobních kapacit 2.1 Borkum West II – Bard 1 – Nordsee Ost – Global Tech I Nová generace multi-MW turbín (5-7 MW) a inovačních struktur, umístěných daleko od pobřeží (až 100 km) v hlubších vodách (až 40 m) 1,6 GW Německo 200 2.2 Větrná elektrárna na moři u Aberdeenu (Evropské testovací středisko) Práce na již připravovaných projektech – testování multi-MW turbín. Rozvoj inovačních struktur a substruktur včetně optimalizace výrobních kapacit zařízení na výrobu větrné energie na moři. Předpokládané zvýšení je o 100 MW. 0,25 GW Spojené království 40 2.3 Thornton Bank Práce na již připravovaných projektech. Získání poznatků z projektu Downvind (spolufinancovaného prostřednictvím 6. rámc. programu). Zvětšení turbín v zařízeních Downvind (velikost 5 MW) v hlubokých vodách (až 30 m) s nízkým vizuálním dopadem (až 30 km). 90 MW Belgie 10 CELKEM 565

C. Projekty zaměřené na zachycování a ukládání uhlíku







Název/umístění projektu Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) Palivo Kapacita Technika zachycování Koncepce ukládání Huerth Německo 180 uhlí 450 MW IGCC hlubinný zásobník slané vody Jaenschwalde uhlí 500 MW Oxyfuel ložiska ropy/plynu Eemshaven Nizozemsko 180 uhlí 1 200 MW IGCC ložiska ropy/plynu Rotterdam uhlí 1 080 MW PC ložiska ropy/plynu Rotterdam uhlí 800 MW PC ložiska ropy/plynu Bełchatów Polsko 180 uhlí 858 MW PC hlubinný zásobník slané vody Compostilla (León) Španělsko 180 uhlí 500 MW Oxyfuel hlubinný zásobník slané vody Kingsnorth Spojené království 180 uhlí 800 MW PC ložiska ropy/plynu Longannet uhlí 3 390 MW PC hlubinný zásobník slané vody Tilbury uhlí 1 600 MW PC ložiska ropy/plynu Hatfield (Yorkshire) uhlí 900 MW IGCC ložiska ropy/plynu Porto Tolle Itálie 100 uhlí 660 MW PC Projekt zachycování průmyslově vzniklého CO2 Florange Francie 50 Přeprava CO2 z průmyslového zařízení (ocelárenský podnik) do podzemního úložiště (solných zvodnělých vrstev – akviferů) CELKEM 1 050

▼M1









PŘÍLOHA II

FINANČNÍ NÁSTROJ

A. Provádění finančního nástroje pro projekty udržitelné energetiky

1. Působnost nástroje

Tento finanční nástroj (dále jen „nástroj“) se použije na rozvoj projektů v oblasti úspor energie, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadní financování investic do těchto oblastí místními, regionálními a v řádně odůvodněných případech i celostátními orgány veřejné moci. Tento nástroj se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu o pověření úkoly plnění rozpočtu.

Nástroj se použije na projekty v oblasti udržitelné energetiky, zejména v městském prostředí. To zahrnuje zejména projekty zaměřené na:

a) veřejné a soukromé budovy s použitím řešení z oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie včetně řešení využívajících informační a komunikační technologie;

b) investice do vysoce energeticky účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně mikrokogenerace, a do sítí dálkového vytápění či chlazení, zejména z obnovitelných zdrojů energie;

c) decentralizované zdroje obnovitelné energie vybudované v místním prostředí a jejich začlenění do elektrických rozvodných sítí;

d) mikrogeneraci z obnovitelných zdrojů energie;

e) čistou městskou dopravu podporující zvýšenou energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie s důrazem na veřejnou dopravu, dopravní prostředky na elektrický a vodíkový pohon a snížení emisí skleníkových plynů;

f) místní infrastrukturu včetně účinného osvětlení venkovní veřejné infrastruktury (včetně pouličního osvětlení), řešení v oblasti uchovávání elektrické energie, inteligentních metod měření a inteligentních sítí, které plně využívají informačních a komunikačních technologií;

g) technologie v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie s inovačním a hospodářským potenciálem využívající nejlepší dostupné postupy.

Tento nástroj lze použít také k poskytnutí pobídek a technické pomoci a zvýšení informovanosti místních, regionálních a celostátních orgánů s cílem optimálně využít strukturální fondy a Fond soudržnosti, a zejména v oblastech, v nichž se zlepšení týkají energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v obytných a jiných stavbách. Nástroj podpoří investiční projekty, u nichž je prokázána hospodářská a finanční životaschopnost, s cílem zajistit návratnost investic přidělených z nástroje a přilákat veřejné a soukromé investory. Nástroj tak může být mimo jiné využit k vytváření rezerv a přidělování kapitálu na financování půjček, záruk, vlastního kapitálu a dalších finančních produktů. Dále může být až 15 % finančních prostředků uvedených v článku 21a použito na poskytování technické pomoci místním, regionálním či celostátním orgánům při vytváření a úvodním zavádění technologií souvisejících s projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.

2. Součinnost

Při poskytování finanční nebo technické pomoci je třeba dbát i na součinnost s dalšími finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti a nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), aby se finanční nástroje vzájemně nepřekrývaly.

3. Příjemci

Příjemci nástroje jsou orgány veřejné moci, pokud možno na místní a regionální úrovni, a veřejné či soukromé subjekty jednající jménem těchto orgánů.

B. Spolupráce s finančními zprostředkovateli

1. Výběr a obecné požadavky, včetně nákladů

Nástroj se zřídí ve spolupráci s jedním nebo více finančními zprostředkovateli a je otevřen účasti vhodných investorů. Výběr finančních zprostředkovatelů se provede na základě jejich prokázané schopnosti využít financování nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v této příloze.

Komise zajistí, aby celková výše režijních nákladů spojených s vytvořením a prováděním nástroje včetně poplatků za vedení a dalších způsobilých nákladů fakturovaných finančními zprostředkovateli byla co nejnižší, v souladu s osvědčenými postupy pro podobné nástroje a při zachování požadované kvality nástroje.

Plnění příspěvku Unie do nástroje zajišťuje Komise v souladu s články 53 a 54 finančního nařízení.

Finanční zprostředkovatelé jsou povinni dodržovat požadavky na pověření úkoly plnění rozpočtu stanovené ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu, zejména pokud jde o pravidla o zadávání zakázek, požadavky na vnitřní kontrolu, účetnictví a externí audit. Tito finanční zprostředkovatelé neobdrží jiné platby než poplatky za vedení nebo náklady spojené se zavedením a prováděním tohoto nástroje.

Podrobné podmínky týkající se zřízení nástroje a jeho rámcové podmínky, včetně sledování a kontroly, stanoví jedna nebo více dohod mezi Komisí a finančními zprostředkovateli.

2. Dostupnost informací

V rámci nástroje se veškeré informace o řízení programu dotýkající se zúčastněných stran zveřejní on-line. Týká se to zejména postupů podávání žádostí, informací o osvědčených postupech a přehledu projektů a zpráv.

C. Podmínky financování a kritéria způsobilosti a výběru

1. Působnost financování

V souladu s touto přílohou je uplatnění nástroje omezeno na financování:

a) investičních projektů, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, zvýšenou energetickou bezpečnost a snížení emisí skleníkových plynů, a

b) technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.

2. Činitele, k nimž je třeba přihlédnout

Při výběru projektů je zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti.

Při financování investičních projektů je náležitá pozornost věnována dosažení významného pákového efektu mezi celkovými investicemi a prostředky Unie s cílem významně zvýšit objem investic v Unii. Pákový efekt se však může u jednotlivých investičních projektů lišit v závislosti na řadě činitelů, jako je skutečná velikost a typ projektu, a na místních podmínkách včetně velikosti a finančních schopností příjemce.

3. Podmínky pro přístup orgánů veřejné moci k financování z nástroje

Orgány veřejné moci žádající o financování investičních projektů a technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie musí splňovat tyto podmínky:

a) učinily nebo se chystají učinit politický závazek zmírňovat změnu klimatu, případně včetně stanovení konkrétních cílů, například týkajících se zvyšování energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;

b) buď usilují o vytvoření víceletých strategií pro zmírňování změny klimatu a případně pro dosažení svých cílů, nebo se účastní víceleté strategie na místní, regionální či celostátní úrovni za účelem zmírnění změny klimatu;

c) přijaly veřejnou odpovědnost za pokrok v dosahování jimi vytyčené celkové strategie.

4. Kritéria způsobilosti a výběru investičních projektů financovaných z nástroje

Investiční projekty financované z nástroje musí splňovat tato kritéria způsobilosti a výběru:

a) kvalitní a technicky odpovídající přístup;

b) kvalita a efektivnost nákladů financování pro celou investiční fázi opatření;

c) zeměpisné vyvážení všech projektů, na něž se vztahuje toto nařízení;

d) propracovanost, definovaná jako dosažení investiční fáze, a co nejdřívější vznik podstatných kapitálových výdajů;

e) míra, ve které je provádění opatření zdrženo nedostatečným přístupem k financování;

f) míra, ve které budu finanční prostředky z nástroje stimulovat financování z veřejných a soukromých zdrojů;

g) kvantifikované socioekonomické dopady;

h) kvantifikované dopady na životní prostředí.

5. Kritéria způsobilosti a výběru projektů technické pomoci financovaných z nástroje

Projekty technické pomoci financované z nástroje musí splňovat kritéria způsobilosti a výběru uvedená v bodě 4 písm. a), c), e), f) a g).

▼B









PROHLÁŠENÍ KOMISE

Komise zdůrazňuje, že energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie jsou hlavními prioritami energetické politiky EU, a to jak z důvodu ochrany životního prostředí, tak z důvodu zabezpečení dodávek energie. Poskytnutím značné podpory projektům zaměřeným na větrnou energii na moři nařízení z tohoto hlediska přispěje k těmto prioritám. Komise v této souvislosti připomíná řadu dalších nových iniciativ na podporu energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, které navrhla zejména v rámci plánu evropské hospodářské obnovy schváleném Evropskou radou v prosinci roku 2008. Mezi tyto iniciativy patří:

Úprava nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj s cílem umožnit ve všech členských státech investice do energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů v oblasti bydlení až do výše 8 miliard EUR.

Partnerství veřejného a soukromého sektoru v rámci iniciativy nazvané Evropské energeticky účinné budovy, jejímž cílem je podpora ekologicky šetrných technologií a vývoj energeticky účinných systémů a materiálů v nových a rekonstruovaných budovách. Odhadovaný finanční rámec pro toto opatření je 1 miliarda EUR: 500 milionů EUR ze stávajícího rozpočtu sedmého rámcového programu Evropského společenství v letech 2010 až 2013 a 500 milionů EUR z prostředků poskytnutých průmyslovým odvětvím.

Iniciativa Evropského společenství a Evropské investiční banky s názvem Iniciativa EU pro financování udržitelné energetiky. Jejím cílem je umožnit investice do projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v městském prostředí. Komise financuje technický nástroj na podporu této iniciativy z programu Inteligentní energie – Evropa (roční příděl ve výši 15 milionů EUR na rok 2009). Tento nástroj, spravovaný EIB, umožní přístup k půjčkám EIB se značným pákovým efektem.

Vytvoření tržně orientovaného akciového fondu s názvem Marguerite: Evropský fond 2020 pro energii, změnu klimatu a infrastrukturu, na němž se budou podílet institucionální investoři ze zemí EU v čele s EIB. Tento fond by investoval v oblasti energetiky a změny klimatu (TEN-E, udržitelná výroba energie, obnovitelné zdroje energie, nové technologie, investice do energetické účinnosti, zabezpečení dodávek, jakož i environmentální infrastruktura). Komise tuto iniciativu podporuje. Komise rovněž do konce listopadu roku 2009 předloží revizi akčního plánu pro energetickou účinnost, jak byla vyzvána Radou (závěry Evropské rady z března roku 2009) a Parlamentem (usnesení EP P6_TA(2009)0064).

Odborníci se shodují na tom, že energetická účinnost představuje nejlevnější možný způsob, jak snížit emise skleníkových plynů. Do listopadu roku 2009 Komise vypracuje podrobný rozbor překážek bránících větším investicím v oblasti energetické účinnosti. Zejména posoudí otázku, zda jsou zapotřebí větší finanční pobídky v podobě nízkoúročených půjček či grantů a jak by k tomuto účelu bylo možné využít evropského rozpočtu, přičemž do nového nástroje EU pro energetickou bezpečnost a infrastrukturu, jenž má být předložen v roce 2010, Komise případně zahrne i další prostředky na financování energetické účinnosti.

Při revizi akčního plánu pro energetickou účinnost bude Komise věnovat zvláštní pozornost energetické účinnosti z hlediska vztahů se sousedními zeměmi. Provede rozbor toho, jakým způsobem lze sousedním zemím poskytnout finanční a regulační pobídky ke zvýšení jejich investic do energetické účinnosti. Pokud Komise ve své zprávě z roku 2010 o provádění tohoto nařízení podle jeho článku 28 zjistí, že do konce roku 2010 nebude možné přidělit část finančních prostředků plánovaných pro projekty uvedené v příloze nařízení, navrhne případně a z geografického hlediska vyváženým způsobem změnu nařízení, která spolu s výše uvedenými iniciativami umožní financování projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, a rovněž příslušná kritéria způsobilosti téhož druhu jako kritéria způsobilosti uplatňovaná u projektů uvedených v příloze tohoto nařízení.

Prohlášení Portugalska

Portugalsko hlasuje pro toto nařízení, nicméně má za to, že v rámci revize programu podle článku 28 je třeba zvážit možnost zahrnutí projektů týkajících se obnovitelných energií a energetické účinnosti, a to zejména v oblasti mikrovýroby a inteligentních sítí a měřicích systémů, které by přispěly k cílům uvedeným v čl. 4 písm. a) a b) tohoto nařízení.