02016R0794 — CS — 28.06.2022 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/794

ze dne 11. května 2016

o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV







KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ, CÍLE A ÚKOLY EUROPOLU

Článek 1

Zřízení Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva

1. Zřizuje se Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) s cílem podporovat spolupráci mezi orgány pro vymáhání práva v Unii.

2. Europol zřízený tímto nařízením nahrazuje Europol, který byl zřízen rozhodnutím 2009/371/SVV, a navazuje na něj.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

a) „příslušnými orgány členských států“ všechny policejní orgány a jiné orgány pro vymáhání práva v členských státech, které jsou podle vnitrostátního práva odpovědné za předcházení trestné činnosti a boj proti ní. Příslušnými orgány členských států jsou rovněž jiné veřejné orgány v členských státech, které jsou podle vnitrostátního práva odpovědné za předcházení trestné činnosti, spadající do působnosti Europolu, a boj proti ní;

b) „strategickou analýzou“ všechny metody a postupy shromažďování, uchovávání, zpracovávání a posuzování informací s cílem podporovat a rozvíjet politiku v oblasti trestního práva, která přispívá k účinnému a účelnému předcházení trestné činnosti a boji proti ní;

c) „operativní analýzou“ všechny metody a postupy shromažďování, uchovávání, zpracovávání a posuzování informací s cílem poskytovat podporu při vyšetřování trestné činnosti;

d) „institucemi Unie“ orgány, instituce a subjekty zřízené Smlouvou o EU a Smlouvou o fungování EU nebo na jejich základě;

e) „mezinárodní organizací“ organizace a subjekty mezinárodního práva veřejného, které jsou jí podřízeny, nebo jiný subjekt zřízený dohodou mezi dvěma nebo více zeměmi nebo na jejím základě;

f) „soukromými subjekty“ subjekty a orgány zřízené podle práva členského státu nebo třetí země, zejména společnosti a firmy, sdružení podniků, neziskové organizace a jiné právnické osoby, na něž se nevztahuje písmeno e);

g) „soukromými osobami“ všechny fyzické osoby;

▼M1 —————

▼B

l) „příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, orgán veřejné moci, agentura nebo jakýkoli jiný subjekt, kterým jsou údaje poskytnuty, ať už se jedná o třetí stranu či nikoli;

▼M1 —————

▼M1

p) „administrativními osobními údaji“ osobní údaje zpracovávané Europolem jiné než operativní osobní údaje;

▼M1

q) „vyšetřovacími údaji“ údaje, které jsou členský stát, Úřad evropského veřejného žalobce (dále jen „EPPO“), zřízený nařízením Rady (EU) 2017/1939 ( 1 ), Eurojust nebo třetí země oprávněny zpracovávat v probíhajícím trestním vyšetřování spojeném s jedním nebo více členskými státy, a to v souladu s příslušnými procesními požadavky a zárukami podle unijního nebo vnitrostátního práva, nebo údaje, jež členský stát, EPPO, Eurojust nebo třetí země předložily Europolu na podporu daného probíhajícího trestního vyšetřování a jež obsahují osobní údaje, které se netýkají kategorií subjektů údajů uvedených v příloze II;

r) „teroristickým obsahem“ teroristický obsah ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/784 ( 2 );

s) „online materiálem zobrazujícím pohlavní zneužívání dětí“ materiál představující dětskou pornografii ve smyslu čl. 2 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/93/EU ( 3 ) nebo pornografické představení ve smyslu čl. 2 písm. e) uvedené směrnice;

t) „online krizovou situací“ šíření online obsahu vyplývajícího z probíhající nebo nedávné události reálného světa, který zobrazuje ohrožení života nebo fyzické integrity nebo vyzývá k bezprostřednímu ohrožení života nebo fyzické integrity a má za cíl nebo za následek závažným způsobem zastrašit obyvatelstvo, existuje-li spojení s terorismem nebo násilným extremismem nebo existuje-li důvodné podezření na spojení s terorismem nebo násilným extremismem a lze-li předpokládat potenciál pro exponenciální množení a viralitu tohoto obsahu napříč mnoha online službami;

u) „kategorií předání osobních údajů“ skupina předání osobních údajů, která se všechna týkají stejné konkrétní situace, přičemž se tato předání sestávají ze stejných kategorií osobních údajů a stejných kategorií subjektů údajů;

v) „výzkumnými a inovačními projekty“ projekty týkající se záležitostí, na které se vztahuje toto nařízení, za účelem vývoje, zlepšování, testování a validace algoritmů pro vývoj konkrétních nástrojů a jiných specifických výzkumných a inovačních projektů důležitých pro dosažení cílů Europolu.

▼B

Článek 3

Cíle

1. Europol podporuje a posiluje činnost příslušných orgánů členských států, jakož i jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti dotýkající se dvou nebo více členských států, terorismu a těm formám trestné činnosti, které se dotýkají společného zájmu, jenž je předmětem některé politiky Unie, a při boji proti takové trestné činnosti, jak je uvedeno v příloze I.

2. Kromě cílů uvedených v odstavci 1 spadají mezi cíle Europolu rovněž související trestné činy. Za související trestné činy se považují: a) trestné činy, jejichž účelem je obstarání prostředků pro spáchání činů spadajících do působnosti Europolu; b) trestné činy, jejichž účelem je usnadnění nebo spáchání činů spadajících do působnosti Europolu; c) trestné činy, jejichž účelem je dosáhnout beztrestnosti pro pachatele činů spadajících do působnosti Europolu.

Článek 4

Úkoly

1. Europol plní za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 tyto úkoly: a) shromažďovat, uchovávat, zpracovávat, analyzovat a vyměňovat si informace, včetně operativních informací o trestné činnosti; b) sdělovat členským státům prostřednictvím národních jednotek zřízených nebo určených podle čl. 7 odst. 2 bezodkladně veškeré informace a souvislosti mezi trestnými činy, které se jich týkají; c) koordinovat, organizovat a provádět vyšetřovací a operativní postupy s cílem podporovat a posilovat činnosti příslušných orgánů členských států, které jsou vykonávány: i) společně s příslušnými orgány členských států, nebo ii) v rámci společných vyšetřovacích týmů podle článku 5, a to případně ve spojení s Eurojustem; d) účastnit se společných vyšetřovacích týmů a navrhovat jejich vytvoření podle článku 5; e) poskytovat informace a analytickou podporu členským státům při významných mezinárodních událostech; f) připravovat posouzení hrozeb, strategické a operativní analýzy a všeobecné situační zprávy; g) rozvíjet, sdílet a šířit odborné znalosti týkající se metod předcházení trestné činnosti, vyšetřovacích postupů a technických a kriminalistických metod, jakož i poskytovat poradenství členským státům; h) podporovat členské státy v oblasti přeshraniční výměny informací, přeshraničních operací a přeshraničních vyšetřování, jakož i společné vyšetřovací týmy, mimo jiné poskytováním operativní, technické a finanční podpory; ▼M1 ha) poskytovat administrativní a finanční podporu zvláštním zásahovým jednotkám členských států uvedeným v rozhodnutí Rady 2008/617/SVV ( 4 ); ▼B i) poskytovat specializovanou odbornou přípravu a výcvik a pomáhat členským státům při organizování odborné přípravy a výcviku mimo jiné poskytováním finanční podpory, a to v rámci svých cílů a v souladu s personálními a rozpočtovými zdroji, které má k dispozici, a v koordinaci s Agenturou Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL); ▼M1 j) spolupracovat s institucemi Unie zřízenými na základě hlavy V Smlouvy o fungování EU, s OLAFem a Agenturou Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA) zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/881 ( 5 ), zejména prostřednictvím výměny informací a tím, že jim poskytuje analytickou podporu v oblastech jejich působnosti; ▼B k) poskytovat informace a podporu strukturám a misím EU pro řešení krizí zřízeným na základě Smlouvy o EU, a to v rámci cílů Europolu stanovených v článku 3; l) budovat specializovaná centra Unie pro boj proti určitým typům trestné činnosti, která spadá do působnosti Europolu, především Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě; ▼M1 m) podporovat opatření členských států týkající se prevence a potírání forem trestné činnosti uvedených v příloze I, které jsou usnadňovány, podporovány nebo páchány za použití internetu, a to i prostřednictvím: i) pomoci příslušným orgánům členských států na jejich žádost při reakci na kybernetické útoky, u nichž existuje podezření na jejich trestnou povahu, ii) spolupráce s příslušnými orgány členských států na příkazech k odstranění teroristického online obsahu v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2021/784 a iii) oznamování online obsahu dotčeným poskytovatelům online služeb, aby dobrovolně zvážili slučitelnost uvedeného obsahu s jejich vlastními podmínkami; ▼M1 r) podporovat členské státy při identifikaci osob, jejichž trestná činnost spadá pod formy trestné činnosti, které jsou uvedeny v příloze I, a které představují vysoké bezpečnostní riziko; s) usnadnit společné, koordinované a prioritní vyšetřování ohledně osob uvedených v písmenu r); t) podporovat členské státy při zpracovávání údajů poskytnutých Europolu třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi o osobách zapojených do terorismu nebo závažné trestné činnosti, a navrhovat, aby členské státy podle svého uvážení a s výhradou ověření a analýzy těchto údajů, případně vložily v zájmu Unie informační záznamy o státních příslušnících třetích zemí (dále jen „informační záznamy“) do Schengenského informačního systému (SIS) v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1862 ( 6 ); u) podporovat provádění mechanismu hodnocení a monitorování k ověření uplatňování schengenského acquis podle nařízení (EU) č. 1053/2013, pokud se jedná o cíle Europolu, prostřednictvím poskytování odborných znalostí a analýz, je-li to vhodné; v) aktivně sledovat výzkumné a inovační činnosti důležité pro dosažení cílů Europolu a přispívat k nim podporou souvisejících činností členských států a prováděním svých výzkumných a inovačních činností, včetně projektů pro vývoj, školení, testování a validaci algoritmů pro vývoj zvláštních nástrojů pro orgány pro vymáhání práva a šířit výsledky těchto činností do členských států v souladu s článkem 67; w) přispívat k vytváření synergií mezi institucemi Unie, pokud jde o jejich výzkumné a inovační činnosti, jež jsou důležité pro dosažení cílů Europolu, a to i prostřednictvím inovačního centra EU pro vnitřní bezpečnost a v úzké spolupráci se členskými státy; x) podporovat opatření členských států, pokud o to požádají, při řešení online krizových situací, zejména poskytováním informací, které jsou nezbytné k identifikaci relevantního online obsahu, soukromým subjektům; y) podporovat opatření členských států zaměřená na boj proti šíření online materiálů zobrazujících pohlavní zneužívání dětí; z) spolupracovat v souladu s článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1153 ( 7 ) s finančními zpravodajskými jednotkami zřízenými podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ( 8 ) prostřednictvím příslušné národní jednotky Europolu nebo, pokud to povolí příslušný členský stát, prostřednictvím přímého kontaktu s finančními zpravodajskými jednotkami, zejména prostřednictvím výměny informací a poskytování analýz členským státům na podporu přeshraničních vyšetřování činností nadnárodních zločineckých organizací souvisejících s praním peněz a financováním terorismu.

Zavádí se mechanismus pravidelného podávání zpráv, jehož účelem je, aby mohl členský stát informovat ostatní členské státy a Europol o výsledku ověřování a analýzy údajů a o tom, zda byl vložen do SIS záznam, a to ve lhůtě 12 měsíců ode dne, kdy Europol navrhl případné vložení záznamu podle prvního pododstavce písm. t).

Členské státy informují Europol o veškerých vložených informačních záznamech a o jakémkoli výskytu shody v těchto informačních záznamech a mohou prostřednictvím Europolu informovat o výskytu shody v těchto informačních záznamech třetí zemi nebo mezinárodní organizaci, které poskytly údaje vedoucí k vložení informačního záznamu, a to v souladu s postupem stanoveným v nařízení (EU) 2018/1862.

▼B

2. ►M1 ◄ Europol poskytuje strategické analýzy a posouzení hrozeb, jejichž účelem je pomáhat Radě a Komisi při stanovování strategických a operativních priorit Unie v boji proti trestné činnosti.Europol rovněž napomáhá při operativním provádění těchto priorit, zejména v rámci evropské multidisciplinární platformy (EMPACT) pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti, mimo jiné usnadňováním a poskytováním administrativní, logistické, finanční a operativní podpory operativním a strategickým činnostem vedeným členskými státy.

3. ►M1 ◄ Europol poskytuje strategické analýzy a posouzení hrozeb, aby napomáhal účinnému a účelnému využívání zdrojů dostupných na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie pro operativní činnosti a k podpoře takových činností.Europol rovněž provádí analýzy posouzení hrozeb na základě informací, které má k dispozici o jevech a trendech trestné činnosti, s cílem podpořit Komisi a členské státy při provádění posouzení rizik.

4. Europol působí jako ústředna pro boj proti padělání eura v souladu s rozhodnutím Rady 2005/511/SVV ( 9 ). Europol rovněž podporuje koordinaci opatření prováděných příslušnými orgány členských států za účelem potírání padělání eura nebo v rámci společných vyšetřovacích týmů, případně ve spolupráci s institucemi Unie a orgány třetích zemí.

▼M1

4a. Europol pomáhá členským státům a Komisi při určování klíčových témat výzkumu.

Europol napomáhá Komisi při určování klíčových výzkumných témat, vypracovávání a provádění rámcových programů Unie v oblasti výzkumných a inovačních činností, které jsou důležité pro dosažení cílů Europolu.

Europol může ve vhodných případech šířit výsledky svých výzkumných a inovačních činností v rámci svého příspěvku k vytváření synergií mezi výzkumnými a inovačními činnostmi příslušných institucí Unie v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem písm. w).

Europol přijme veškerá nezbytná opatření k zabránění střetu zájmů. Pokud Europol napomáhá Komisi při určování klíčových výzkumných témat a vypracovávání a provádění rámcového programu Unie, nesmí z tohoto rámcového programu Unie dostávat žádné prostředky.

Europol může ve vhodných případech při vymezování a koncipování výzkumných a inovačních činností týkajících se záležitostí, na něž se vztahuje toto nařízení, uskutečnit konzultace se Společným výzkumným střediskem (JRC) Komise.

4b. Europol podporuje členské státy, pokud jde o předpokládané dopady na bezpečnost, při prověřování konkrétních případů přímých zahraničních investic do Unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 ( 10 ), které se týkají podniků poskytujících technologie, včetně softwaru, používaných Europolem pro předcházení a vyšetřování trestných činů, které spadají do působnosti Europolu.

▼M1

5. Europol při plnění svých úkolů nevyužívá donucovací opatření.

Zaměstnanci Europolu mohou při provádění vyšetřovacích úkonů poskytovat operativní podporu příslušným orgánům členských států na jejich žádost a v souladu s jejich vnitrostátním právem, zejména usnadněním přeshraniční výměny informací, poskytováním forenzní a technické podpory a přítomností při provádění vyšetřovacích úkonů. Zaměstnanci Europolu nesmí provádět vyšetřovací úkony.

▼M1

5a. Při plnění svých úkolů dodržuje Europol základní práva a svobody zakotvené v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“).

▼B







KAPITOLA II

SPOLUPRÁCE MEZI ČLENSKÝMI STÁTY A EUROPOLEM

Článek 5

Účast ve společných vyšetřovacích týmech

1. Zaměstnanci Europolu se mohou účastnit činnosti společných vyšetřovacích týmů zabývajících se trestnou činností spadající do působnosti Europolu. Dohoda o zřízení společného vyšetřovacího týmu stanoví podmínky týkající se účasti zaměstnanců Europolu v tomto týmu a obsahuje informace týkající se pravidel odpovědnosti.

2. Zaměstnanci Europolu mohou v mezích právních předpisů členských států, v nichž společný vyšetřovací tým vyvíjí činnost, napomáhat při všech činnostech a výměnách informací se všemi členy společného vyšetřovacího týmu.

3. Zaměstnanci Europolu účastnící se společného vyšetřovacího týmu mohou v souladu s tímto nařízením poskytnout všem členům týmu nezbytné informace zpracovávané Europolem pro účely stanovené v čl. 18 odst. 2. Europol současně uvědomí národní jednotky členských států zastoupených v týmu, jakož i národní jednotky členských států, které poskytly informace.

4. Informace, které zaměstnanci Europolu získají při účasti ve společném vyšetřovacím týmu, mohou být se souhlasem a na odpovědnost členského státu, který informace poskytl, zpracovány Europolem pro účely stanovené v čl. 18 odst. 2 a za podmínek stanovených tímto nařízením.

5. Pokud se Europol důvodně domnívá, že by zřízení společného vyšetřovacího týmu prospělo vyšetřování, může je navrhnout dotčeným členským státům a přijmout opatření s cílem pomoci při zřízení takového společného vyšetřovacího týmu.

Článek 6

Žádost Europolu o zahájení trestního vyšetřování

1. Pokud se Europol v určitých případech domnívá, že by mělo být zahájeno trestní vyšetřování trestné činnosti spadající do jeho působnosti, požádá prostřednictvím národních jednotek příslušné orgány dotčených členských států, aby zahájily, vedly nebo koordinovaly takové trestní vyšetřování.

▼M1

1a. Aniž je dotčen odstavec 1, pokud se výkonný ředitel domnívá, že by mělo být zahájeno trestní vyšetřování konkrétního trestného činu, který se týká pouze jednoho členského státu, ale dotýká se společného zájmu, jenž je předmětem některé politiky Unie, může prostřednictvím národní jednotky navrhnout příslušným orgánům dotčeného členského státu, aby zahájily, vedly nebo koordinovaly takové trestní vyšetřování.

▼M1

2. Národní jednotky bez zbytečného odkladu informují Europol o každé žádosti podané podle odstavce 1 nebo výkonného ředitele o každém návrhu předloženém podle odstavce 1a o rozhodnutí příslušných orgánů členských států.

▼B

3. Pokud se příslušné orgány členského státu rozhodnou žádosti Europolu podle odstavce 1 nevyhovět, informují Europol o důvodech svého rozhodnutí, a to bez zbytečných odkladů, nejlépe do jednoho měsíce od obdržení žádosti. Důvody však nemusejí být sděleny, pokud by jejich uvedení: a) bylo v rozporu s podstatnými zájmy bezpečnosti dotčeného členského státu, nebo b) ohrozilo úspěch probíhajícího vyšetřování nebo bezpečnost fyzické osoby.

▼M1

4. Europol neprodleně informuje Eurojust a v příslušných případech EPPO o veškerých žádostech podaných podle odstavce 1, o návrzích podle odstavce 1a a o veškerých rozhodnutích příslušného orgánu členského státu podle odstavce 2.

▼B

Článek 7

Národní jednotky Europolu

1. Členské státy a Europol spolupracují navzájem při plnění svých příslušných úkolů stanovených tímto nařízením.

2. Každý členský stát zřídí nebo určí národní jednotku, jež je styčným bodem mezi Europolem a příslušnými orgány daného členského státu. Každý členský stát jmenuje úředníka vedoucím své národní jednotky.

3. Každý členský stát zajistí, aby jeho národní jednotka byla podle vnitrostátního práva příslušná plnit úkoly určené tímto nařízením národním jednotkám, zejména aby měla přístup k vnitrostátním údajům v oblasti vymáhání práva a dalším relevantním údajům nezbytným pro spolupráci s Europolem.

4. Každý členský stát stanoví organizaci své národní jednotky a personálně ji obsadí v souladu se svým vnitrostátním právem.

5. V souladu s odstavcem 2 je národní jednotka styčným subjektem mezi Europolem a příslušnými orgány členských států. Za podmínek stanovených členskými státy, mezi něž patří předchozí zapojení národní jednotky, však mohou členské státy umožnit přímé styky mezi svými příslušnými orgány a Europolem. Národní jednotka současně od Europolu obdrží všechny informace vyměněné v průběhu přímých styků mezi Europolem a příslušnými orgány, pokud národní jednotka neuvede, že takové informace nepotřebuje.

6. Každý členský stát prostřednictvím své národní jednotky, nebo v případě odstavce 5 prostřednictvím příslušného orgánu, zejména: a) dodává Europolu informace nezbytné pro plnění jeho cílů, včetně informací týkajících se forem trestné činnosti, jejichž prevence a boj proti nim jsou Unií považovány za prioritní; b) zajišťuje účinnou komunikaci a spolupráci všech relevantních příslušných orgánů s Europolem; c) zvyšuje informovanost o činnostech Europolu. d) podle čl. 38 odst. 5 písm. a) zajišťuje soulad s vnitrostátními právními předpisy při předávání informací Europolu.

7. Aniž je dotčen výkon odpovědnosti členských států týkající se udržování práva a pořádku a zajištění vnitřní bezpečnosti, nejsou členské státy v žádném konkrétním případě povinny poskytovat informace podle odst. 6 písm. a), pokud by to: a) bylo v rozporu s podstatnými zájmy bezpečnosti dotčeného členského státu; b) ohrozilo úspěch probíhajícího vyšetřování nebo bezpečnost fyzické osoby, nebo c) vyzradilo informace týkající se organizací nebo zvláštních zpravodajských činností v oblasti národní bezpečnosti.

Členské státy však informace poskytnou, jakmile se na tyto informace přestane vztahovat písm. a), b) nebo c) prvního pododstavce.

▼M1

8. Každý členský stát zajistí, aby jeho finanční zpravodajská jednotka byla oprávněna v mezích svého mandátu a pravomocí a s výhradou vnitrostátních procesních záruk odpovídat na řádně odůvodněné žádosti Europolu učiněné v souladu s článkem 12 směrnice (EU) 2019/1153 a týkající se finančních informací a finančních analýz buď prostřednictvím jeho národní jednotky, nebo, je-li to v daném členském státě dovoleno, přímo mezi národní jednotkou a Europolem.

▼B

9. Vedoucí národních jednotek se pravidelně scházejí, zejména s cílem projednat a vyřešit problémy, které se objevují při operativní spolupráci s Europolem.

10. Náklady národních jednotek na komunikaci s Europolem nesou členské státy a s výjimkou nákladů na spojení nejsou Europolu účtovány.

11. Europol vypracuje o informacích poskytnutých jednotlivými členskými státy podle odst. 6 písm. a) výroční zprávu na základě kvantitativních a kvalitativních hodnotících kritérií stanovených správní radou. Výroční zpráva se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

Článek 8

Styční důstojníci

1. Každá národní jednotka přidělí k Europolu alespoň jednoho styčného důstojníka. Není-li v tomto nařízení uvedeno jinak, podléhají styční důstojníci vnitrostátnímu právu vysílajícího členského státu.

2. Styční důstojníci tvoří v Europolu národní styčné kanceláře a jsou pověřeni svou národní jednotkou, aby v Europolu zastupovali její zájmy v souladu s vnitrostátním právem vysílajícího členského státu a předpisy platnými pro správu Europolu.

3. Styční důstojníci napomáhají při výměně informací mezi Europolem a svými členskými státy.

4. Styční důstojníci napomáhají v souladu s jejich vnitrostátním právem při výměně informací mezi jejich členskými státy a styčnými důstojníky z jiných členských států, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Infrastrukturu Europolu lze v souladu s vnitrostátním právem pro takové dvojstranné výměny použít i v případě trestných činů nespadajících do působnosti Europolu. Veškeré takové výměny informací musí být v souladu s platným právem Unie a vnitrostátním právem.

5. Práva a povinnosti styčných důstojníků ve vztahu k Europolu určí správní rada. Styční důstojníci požívají v souladu s čl. 63 odst. 2 výsad a imunit, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů.

6. Europol zajistí, aby styční důstojníci byli v míře nezbytné pro plnění svých úkolů plně informováni o činnosti Europolu a zapojeni do ní.

7. Europol hradí náklady na poskytnutí potřebných prostor v budově Europolu členským státům a na přiměřenou podporu styčným důstojníkům při plnění jejich povinností. Nerozhodne-li Evropský parlament či Rada na doporučení správní rady jinak, všechny ostatní náklady, které vzniknou v souvislosti s vysláním styčných důstojníků, nese vysílající členský stát, včetně nákladů na vybavení styčných důstojníků.







KAPITOLA III

ORGANIZACE EUROPOLU

Článek 9

Správní a řídicí struktura Europolu

Správní a řídicí strukturu Europolu tvoří:

a) správní rada;

b) výkonný ředitel;

c) případně jiné poradní orgány zřízené správní radou v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. s).







ODDÍL 1

Správní rada

Článek 10

Složení správní rady

1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a jednoho zástupce Komise. Každý zástupce má hlasovací právo.

2. Členové správní rady jsou jmenováni s ohledem na své znalosti problematiky spolupráce v oblasti prosazování práva.

3. Každý člen správní rady má náhradníka, jenž je jmenován s ohledem na kritérium stanovené v odstavci 2. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti.

Zohlední se rovněž zásada vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě.

4. Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků je čtyřleté, aniž je dotčeno právo členských států a Komise mandát svých členů ukončit. Toto období lze prodloužit.

Článek 11

Funkce správní rady

1. Správní rada: ▼M1 a) každoročně přijímá dvoutřetinovou většinou svých členů a v souladu s článkem 12 tohoto nařízení jednotný programový dokument uvedený v článku 32 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 ( 11 ); ▼B b) přijímá dvoutřetinovou většinou svých členů roční rozpočet Europolu a vykonává další funkce v souvislosti s rozpočtem Europolu podle kapitoly X; c) přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnosti Europolu a zasílá ji do 1. července následujícího roku ji zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a vnitrostátním parlamentům. Souhrnná výroční zpráva o činnosti se zveřejní; d) přijímá finanční pravidla platná pro Europol v souladu s článkem 61; e) přijímá vnitřní strategii boje proti podvodům, která je úměrná rizikům podvodu a zohledňuje náklady a přínosy opatření, jež mají být provedena; f) přijímá pravidla pro předcházení střetům zájmů a řešení těchto střetů u svých členů, a to i v souvislosti s jejich prohlášením o zájmech; g) v souladu s odstavcem 2 vykonává ve vztahu k zaměstnancům Europolu pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“); h) přijímá vhodná prováděcí pravidla k provedení služebního řádu a pracovního řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu; i) přijímá vnitřní pravidla upravující výběrové řízení na pozici výkonného ředitele, včetně pravidel týkajících se složení výběrové komise, která zajistí její nezávislost a nestrannost; j) navrhuje Radě užší seznam kandidátů na funkci výkonného ředitele a zástupců výkonného ředitele a případně navrhuje Radě, aby v souladu s články 54 a 55 jejich funkční období prodloužila nebo je odvolala z funkce; k) stanoví ukazatele výkonnosti a dohlíží na činnost výkonného ředitele, mimo jiné na to, jakým způsobem plní rozhodnutí správní rady; l) jmenuje pověřence pro ochranu údajů, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý; m) jmenuje účetního, na něhož se vztahuje služební řádu a pracovní řád a který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý; n) případně zřídí útvar interního auditu; o) zajišťuje vhodná následná opatření na základě zjištění a doporučení plynoucích z interních nebo externích auditních zpráv a hodnocení, jakož i z vyšetřování úřadu OLAF a evropského inspektora ochrany údajů; p) vymezuje hodnotící kritéria pro výroční zprávu v souladu s čl. 7 odst. 11; q) přijímá pokyny dále specifikující postupy pro zpracování informací Europolem v souladu s článkem 18, po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů; r) rozhoduje o uzavření pracovních ujednání podle čl. 23 odst. 4 a správních ujednání podle čl. 25 odst. 1; s) s přihlédnutím k funkčním a finančním požadavkům rozhoduje na návrh výkonného ředitele o vytvoření vnitřních struktur Europolu, mimo jiné specializovaných center Unie uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. l); t) přijímá svůj jednací řád, včetně ustanovení týkajících se úkolů a fungování jejího sekretariátu; u) v případě potřeby přijímá další vnitřní pravidla; ▼M1 v) jmenuje úředníka pro otázky základních práv uvedeného v článku 41c; w) upřesní kritéria, na jejichž základě Europol může vydávat návrhy na možné vkládání záznamů do SIS. ▼B

2. Pokud dojde správní rada k názoru, že je to nutné pro plnění úkolů Europolu, může navrhnout Radě, aby upozornila Komisi na nutnost přijetí rozhodnutí o odpovídající ochraně, jak je uvedeno v čl. 25 odst. 1 písm. a), nebo doporučení rozhodnutí o zmocnění k zahájení vyjednávání s cílem uzavřít mezinárodní dohodu, jak je vedeno v čl. 25 odst. 1 písm. b).

3. Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn přenést tyto pravomoci na další osoby.

Pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, může správní rada rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí jím přenesených na další osoby a vykonávat je sama, nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.

Článek 12

Víceleté programování a roční pracovní programy

▼M1

1. Správní rada každoročně do 30. listopadu přijme jednotný programový dokument obsahující víceleté programování a roční pracovní program Europolu, a to na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem a s přihlédnutím ke stanovisku Komise, a pokud jde o víceleté programování, po předchozí konzultaci se skupinou pro společnou parlamentní kontrolu.

Rozhodne-li se správní rada nezohlednit stanovisko Komise uvedené v prvním pododstavci, ať již zcela nebo částečně, Europol podá patřičné odůvodnění.

Rozhodne-li se správní rada nezohlednit jakékoliv připomínky vznesené skupinou pro společnou parlamentní kontrolu v souladu s čl. 51 odst. 2 písm. c), poskytne Europol patřičné odůvodnění.

Správní rada předloží jednotný programový dokument po jeho přijetí Radě, Komisi a skupině pro společnou parlamentní kontrolu.

▼B

2. ►M1 ◄ Víceleté programování stanoví celkové strategické programování, včetně cílů, předpokládaných výsledků a ukazatelů výkonnosti. Stanoví rovněž plánování zdrojů, včetně víceletého rozpočtu a plánu pracovních míst. Obsahuje strategii vztahů s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a plánované činnosti Europolu v oblasti výzkumu a inovací.

Víceleté programování se realizuje prostřednictvím ročních pracovních programů a v případě potřeby se aktualizuje podle výsledků externích a interních hodnocení. Závěry těchto hodnocení se případně zapracují i do ročního pracovního programu na následující rok.

3. Roční pracovní program obsahuje podrobné cíle, předpokládané výsledky a ukazatele výkonnosti. Obsahuje také popis financovaných činností a vymezuje finanční a lidské zdroje přidělené na každou činnost podle zásad sestavování a řízení rozpočtu podle činností. Roční pracovní program musí být v souladu s víceletým programováním. Jasně popíše úkoly, které byly oproti předcházejícímu rozpočtovému roku přidány, změněny nebo zrušeny.

4. Pokud je Europol po přijetí ročného pracovního programu pověřen novým úkolem, správní rada roční pracovní program změní.

5. Každá podstatná změna ročního pracovního programu se přijímá stejným postupem jako původní roční pracovní program. Správní rada může přenést pravomoc k provádění nepodstatných změn ročního pracovního programu na výkonného ředitele.

Článek 13

Předseda a místopředseda správní rady

1. Správní rada volí předsedu a místopředsedu z řad svých členů zastupujících skupinu tří členských států, které společně připravily osmnáctiměsíční program Rady. Funkci vykonávají po dobu 18 měsíců odpovídající době trvání tohoto programu Rady. Skončí-li však členství předsedy nebo místopředsedy ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká současně automaticky též jejich funkční období.

2. Předseda a místopředseda jsou voleni dvoutřetinovou většinou hlasů členů správní rady.

3. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo bez dalšího zaujme místopředseda.

Článek 14

Zasedání správní rady

1. Zasedání správní rady svolává předseda.

2. Jednání správní rady se účastní výkonný ředitel.

3. Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát za rok. Správní rada se schází rovněž z podnětu předsedy nebo na žádost Komise či alespoň třetiny svých členů.

▼M1

4. Správní rada může na své zasedání přizvat jako pozorovatele bez hlasovacího práva každého, kdo může svým názorem přispět k jednání.

Dva zástupci skupiny pro společnou parlamentní kontrolu jsou zváni k účasti na dvou řádných zasedáních správní rady ročně jako pozorovatelé bez hlasovacího práva, aby projednali tyto záležitosti, které jsou předmětem politického zájmu:

a) souhrnnou výroční zprávu o činnosti za předchozí rok uvedenou v čl. 11 odst. 1 písm. c);

b) jednotný programový dokument na následující rok uvedený v článku 12 a roční rozpočet;

c) písemné otázky a odpovědi skupiny pro společnou parlamentní kontrolu;

d) vnější vztahy a záležitosti partnerství.

Správní rada může společně se zástupci skupiny pro společnou parlamentní kontrolu rozhodnout o dalších záležitostech politického zájmu, které mají být projednány na zasedáních uvedených v prvním pododstavci.

▼B

5. Členům správní rady a jejich náhradníkům mohou být v souladu s jednacím řádem nápomocni poradci nebo odborníci.

6. Sekretariát pro správní radu zajišťuje Europol.

Článek 15

Pravidla hlasování ve správní radě

1. Aniž jsou dotčeny čl. 11 odst. 1 písm. a) a b), čl. 13 odst. 2, čl. 50 odst. 2, čl. 54 odst. 8 a článek 64, přijímá správní rada rozhodnutí většinou hlasů svých členů.

2. Každý člen má jeden hlas. V nepřítomnosti hlasujícího člena je k výkonu jeho hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.

3. Výkonný ředitel se hlasování neúčastní.

4. Jednací řád správní rady stanoví podrobná pravidla hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen zastupovat jiného člena, a v případě potřeby i pravidla týkající se usnášeníschopnosti.







ODDÍL 2

Výkonný ředitel

Článek 16

Povinnosti výkonného ředitele

1. Výkonný ředitel řídí Europol. Zodpovídá se správní radě.

2. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise nebo správní rady, jedná výkonný ředitel při plnění svých úkolů nezávisle a nesmí vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.

▼M1

3. Rada nebo skupina pro společnou parlamentní kontrolu mohou výkonného ředitele vyzvat, aby o plnění svých povinností předložil zprávu.

▼B

4. Výkonný ředitel je právním zástupcem Europolu.

5. Výkonný ředitel odpovídá za plnění úkolů svěřených Europolu tímto nařízením, zejména za: a) běžnou správu Europolu; b) předkládání návrhů správní radě ohledně vytváření vnitřní struktury Europolu; c) provádění rozhodnutí přijatých správní radou; ▼M1 d) přípravu návrhu jednotného programového dokumentu uvedeného v článku 12 a jejich předložení správní radě po konzultaci s Komisí a skupinou pro společnou parlamentní kontrolu; ▼B e) provádění víceletého programování a ročních pracovních programů a podávání zpráv o jejich provádění správní radě; f) vypracování vhodných návrhů prováděcích pravidel k provedení služebního řádu a pracovního řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu; g) vypracování návrhu souhrnné výroční zprávy o činnosti Europolu a její předložení správní radě k přijetí; h) vypracování akčního plánu v návaznosti na závěry interních nebo externích auditních zpráv a hodnocení a na zprávy o vyšetřování a souvisejících doporučení ze strany úřadu OLAF a evropského inspektora ochrany údajů a za vypracování zpráv o pokroku, které předkládá dvakrát ročně Komisi a pravidelně správní radě; i) ochranu finančních zájmů Unie uplatňováním opatření pro předcházení podvodům, korupci a jakýmkoli jiným nedovoleným činnostem a, aniž je dotčena vyšetřovací pravomoc úřadu OLAF, účinnými kontrolami a zpětným získáním nesprávně vyplacených částek v případech, kdy jsou zjištěny nesrovnalosti, a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi; j) vypracování návrhu interní strategie Europolu pro boj proti podvodům a jeho předložení správní radě k přijetí; k) vypracování návrhu vnitřních pravidel pro předcházení střetům zájmů a řešení těchto střetů u členů správní rady a jeho předložení správní radě k přijetí; l) přípravu návrhu finančních pravidel Europolu; m) přípravu návrhu odhadu příjmů a výdajů Europolu a za plnění jeho rozpočtu; n) podporu předsedy správní rady při přípravě zasedání správní rady; o) pravidelné informování správní rady o plnění strategických a operativních priorit Unie v boji proti trestné činnosti; ▼M1 oa) informování správní rady o memorandech o porozumění podepsaných se soukromými subjekty; ▼B p) plnění dalších úkolů podle tohoto nařízení.







KAPITOLA IV

ZPRACOVÁNÍ INFORMACÍ

Článek 17

Zdroje informací

1. Europol zpracovává pouze informace, které mu poskytly: a) členské státy podle svého vnitrostátního práva a článku 7; b) instituce Unie, třetí země a mezinárodní organizace podle kapitoly V; c) soukromé subjekty a soukromé osoby podle kapitoly V.

2. Europol může přímo získávat a zpracovávat informace včetně osobních údajů z veřejně přístupných zdrojů, včetně internetu a veřejně přístupných údajů.

3. Pokud unijní, mezinárodní nebo vnitrostátní právní nástroje opravňují Europol k elektronickému přístupu k údajům obsaženým v unijních, mezinárodních či vnitrostátních informačních systémech, může Europol takovým způsobem informace, včetně osobních údajů, vyhledávat a zpracovávat, pokud je to nezbytné pro plnění jeho úkolů. Přístup k těmto údajům a jejich využívání Europolem se řídí příslušnými ustanoveními unijních, mezinárodních nebo vnitrostátních právních nástrojů, pokud obsahují pravidla pro přístup a využívání, která jsou přísnější než pravidla stanovená tímto nařízením. Přístup k těmto informačním systémům se udělí pouze řádně zmocněným zaměstnancům Europolu, a to pouze pokud je to nezbytné a přiměřené pro plnění jejich úkolů.

Článek 18

Účely zpracování informací

1. Je-li to nezbytné pro dosažení jeho cílů stanovených v článku 3, může Europol zpracovávat informace, včetně osobních údajů.

2. Osobní údaje mohou být zpracovávány pouze pro účely: a) křížové kontroly s cílem nalézt souvislosti nebo jiné důležité spojitosti mezi informacemi týkajícími se: i) osob, které jsou podezřelé ze spáchání trestného činu, který spadá do působnosti Europolu, nebo z účasti na takovém trestném činu nebo které byly za spáchání takového činu nebo za účast na něm odsouzeny, ii) osob, u nichž se má na základě věcných zjištění nebo odůvodněných domněnek za to, že spáchají trestné činy, které spadají do působnosti Europolu; b) analýz strategické nebo tematické povahy; c) operativních analýz; ▼M1 d) usnadnění výměny informací mezi členskými státy, Europolem, jinými institucemi Unie, třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi a soukromými subjekty; ▼M1 e) výzkumné a inovační projekty; f) podpory členských států, na jejich žádost, při informování veřejnosti o podezřelých nebo odsouzených osobách, které jsou hledány na základě vnitrostátního soudního rozhodnutí týkajícího se trestného činu, jenž spadá do působnosti Europolu, a usnadnění poskytování informací členským státům a Europolu o těchto osobách ze strany veřejnosti. ▼B

3. Zpracování pro účely operativních analýz podle odst. 2 písm. c) se provádí prostřednictvím projektů operativní analýzy, pro které se uplatní tyto zvláštní záruky: a) pro každý projekt operativní analýzy vymezí výkonný ředitel konkrétní účel, kategorie osobních údajů a kategorie subjektů údajů, zúčastněné strany, dobu uchovávání a podmínky pro přístup, předávání a použití dotčených údajů a informuje správní radu a evropského inspektora ochrany údajů; b) osobní údaje mohou být shromažďovány a zpracovávány pouze pro účely konkrétně stanoveného projektu operativní analýzy. Pokud je zjevné, že osobní údaje mohou být významné i pro jiný projekt operativní analýzy, další zpracování takových osobních údajů se povolí pouze v případě, že toto další zpracování je nezbytné a přiměřené a osobní údaje jsou slučitelné s ustanoveními v písmenu a), které platí pro daný další projekt analýzy; c) pouze oprávnění zaměstnanci mají přístup k údajům příslušného projektu a mohou je zpracovávat.

▼M1

3a. Je-li to nezbytné pro dosažení cílů výzkumných a inovačních projektů Europolu, provádí se zpracování osobních údajů pro tyto účely pouze v souvislosti s výzkumnými a inovačními projekty Europolu s jasně definovanými účely a cíli a je v souladu s článkem 33a.

▼B

4. Zpracování uvedené v odstavcích 2 a 3 se provádí v souladu se zárukami ochrany údajů stanovenými tímto nařízením. Europol toto zpracovávání náležitým způsobem zdokumentuje. Dokumentace se na vyžádání zpřístupní pověřenci pro ochranu údajů a evropskému inspektorovi ochrany údajů za účelem ověření zákonnosti zpracování.

▼M1

5. Aniž je dotčen čl. 8 odst. 4, čl. 18 odst. 2 písm. e), článek 18a a zpracování údajů podle čl. 26 odst. 6c, pokud je infrastruktura Europolu využívána pro dvoustrannou výměnu osobních údajů a Europol nemá přístup k obsahu údajů, jsou kategorie osobních údajů a kategorie subjektů údajů, jejichž údaje mohou být shromažďovány a zpracovávány pro účely odstavce 2 tohoto článku, uvedeny v příloze II.

▼M1

5a. V souladu s článkem 73 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ( 12 ) Europol v příslušných případech a pokud je to možné jasně rozlišuje mezi osobními údaji, které se týkají různých kategorií subjektů údajů uvedených v příloze II.

▼M1

6. Europol může dočasně zpracovávat údaje, aby určil, zda jsou tyto údaje důležité pro plnění jeho úkolů a pokud ano, pro který z účelů uvedených v odstavci 2 jsou důležité. Lhůta pro zpracování těchto údajů nepřesáhne šest měsíců od obdržení těchto údajů.

▼M1

6a. Před zpracováním údajů podle odstavce 2 tohoto článku a je-li to nezbytně nutné pouze pro účel určení, zda jsou osobní údaje v souladu s odstavcem 5 tohoto článku, může Europol dočasně zpracovávat osobní údaje získané podle čl. 17 odst. 1 a 2, včetně kontroly těchto údajů oproti všem údajům, které již Europol zpracovává v souladu s odstavcem 5 tohoto článku.

Europol může zpracovávat osobní údaje podle prvního pododstavce pouze po dobu nejvýše 18 měsíců od okamžiku, kdy Europol zjistí, že tyto údaje spadají do jeho působnosti, nebo v odůvodněných případech po delší dobu, je-li to pro účely tohoto článku nezbytné. Europol informuje evropského inspektora ochrany údajů o každém prodloužení doby zpracování. Celková doba zpracování údajů podle prvního pododstavce činí tři roky. Tyto osobní údaje se uchovávají funkčně odděleně od ostatních údajů.

Pokud Europol dospěje k závěru, že osobní údaje uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce nejsou v souladu s odstavcem 5, tyto údaje vymaže a informuje o tom poskytovatele údajů, je-li to vhodné.

6b. Správní rada na návrh výkonného ředitele, po konzultaci evropského inspektora ochrany údajů a s náležitým ohledem na zásady uvedené v článku 71 nařízení (EU) 2018/1725 upřesní podmínky pro zpracování údajů podle odstavců 6 a 6a tohoto článku, zejména pokud jde o poskytování těchto údajů, přístup k nim a jejich využívání, jakož i o lhůty pro uchování a vymazání těchto údajů, které nesmějí přesáhnout lhůty stanovené v odstavcích 6 a 6a tohoto článku.

▼B

7. Je-li to vhodné, správní rada přijme po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů pokyny dále upřesňující postupy pro zpracování informací pro účely uvedené v odstavci 2 v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. q).

▼M1

Článek 18a

Zpracování osobních údajů na podporu trestního vyšetřování

1. Je-li to nezbytné pro podporu konkrétního probíhajícího trestního vyšetřování trestného činu, který spadá do působnosti Europolu, může Europol zpracovávat osobní údaje, jež se netýkají kategorií subjektů údajů uvedených v příloze II, pokud: a) členský stát, EPPO nebo Eurojust poskytnou vyšetřovací údaje Europolu podle čl. 17 odst. 1 písm. a) nebo b) a požádají Europol o podporu tohoto vyšetřování: i) prostřednictvím operativní analýzy podle čl. 18 odst. 2 písm. c), nebo ii) ve výjimečných a řádně odůvodněných případech prostřednictvím křížové kontroly podle čl. 18 odst. 2 písm. a); b) Europol usoudí, že není možné provést operativní analýzu podle čl. 18 odst. 2 písm. c) nebo křížovou kontrolu podle čl. 18 odst. 2 písm. a) na podporu tohoto vyšetřování bez zpracování osobních údajů, které nejsou v souladu s čl. 18 odst. 5.

Výsledky posouzení uvedeného v prvním pododstavci písm. b) se zaznamenají a zašlou pro informaci evropskému inspektorovi ochrany údajů, pokud Europol přestane podporovat vyšetřování uvedené v prvním pododstavci.

2. Není-li již členský stát uvedený v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) oprávněn zpracovávat dané údaje v rámci probíhajícího konkrétního trestního vyšetřování uvedeného v odstavci 1 v souladu s procesními požadavky a zárukami podle příslušného vnitrostátního práva, informuje o tom Europol.

Pokud EPPO nebo Eurojust poskytly vyšetřovací údaje Europolu a již nejsou oprávněny zpracovávat dané údaje v rámci probíhajícího konkrétního trestního vyšetřování v souladu s procesními požadavky a zárukami podle příslušného unijního a vnitrostátního práva, informují o tom Europol.

3. Europol může zpracovávat vyšetřovací údaje v souladu s čl. 18 odst. 2, pokud podporuje probíhající konkrétní trestní vyšetřování, pro které byly vyšetřovací údaje předány v souladu s odstavcem 1 prvním pododstavcem písm. a) tohoto článku, a to pouze za účelem podpory tohoto vyšetřování.

4. Europol může vyšetřovací údaje poskytnuté v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) a výsledek zpracování těchto údajů uchovávat i nad rámec doby zpracování stanovené v odstavci 3, a to na žádost poskytovatele těchto vyšetřovacích údajů a pouze za účelem zajištění pravdivosti, spolehlivosti a dohledatelnosti procesu získávání zpravodajských informací o trestné činnosti a pouze po dobu, po kterou v daném členském státě probíhá soudní řízení týkající se konkrétního trestního vyšetřování, pro nějž byly uvedené údaje poskytnuty.

Poskytovatelé vyšetřovacích údajů uvedení v odst. 1 prvním pododstavci písm. a), nebo s jejich souhlasem členský stát, v němž probíhá soudní řízení týkající se souvisejícího trestního vyšetřování, může požádat Europol o uchování vyšetřovacích údajů a výsledku operativní analýzy těchto údajů po dobu delší, než je doba zpracování stanovená v odstavci 3, a to za účelem zajištění pravdivosti, spolehlivosti a dohledatelnosti procesu získávání zpravodajských informací o trestné činnosti, a pouze po dobu, po kterou probíhá soudní řízení týkající se souvisejícího trestního vyšetřování v uvedeném jiném členském státě.

5. Aniž je dotčeno zpracování osobních údajů podle čl. 18 odst. 6a, osobní údaje, které se netýkají kategorií subjektů údajů uvedených v příloze II, se uchovávají funkčně odděleně od ostatních údajů a lze je zpracovávat pouze, je-li to přiměřené a nezbytné pro účely odstavců 3, 4 a 6 tohoto článku.

Správní rada na návrh výkonného ředitele a po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů upřesní podmínky týkající se poskytování a zpracování osobních údajů v souladu s odstavci 3 a 4.

6. Odstavce 1 až 4 tohoto článku se rovněž použijí, pokud jsou Europolu poskytnuty osobní údaje ze třetí země podle čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c), nebo podle čl. 25 odst. 4a, a tato třetí země poskytne Europolu vyšetřovací údaje pro operativní analýzu, jež přispěje ke konkrétnímu trestnímu vyšetřování v jednom nebo více členských státech, které Europol podporuje, pokud tato třetí země získala údaje v rámci trestního vyšetřování v souladu s procesními požadavky a zárukami platnými podle jejího vnitrostátního trestního práva.

Pokud třetí země poskytne Europolu vyšetřovací údaje v souladu s prvním pododstavcem, může o tom pověřenec pro ochranu osobních údajů ve vhodných případech uvědomit evropského inspektora ochrany údajů.

Europol ověří, zda množství osobních údajů podle prvního pododstavce není zjevně nepřiměřené ve vztahu ke konkrétnímu trestnímu vyšetřování v dotčeném členském státě. Pokud Europol dospěje k závěru, že existuje náznak, že tyto údaje jsou zjevně nepřiměřené nebo byly shromážděny ve zjevném rozporu se základními právy, Europol tyto údaje nebude zpracovávat a vymaže je.

K osobním údajům zpracovávaným podle tohoto odstavce má Europol přístup pouze tehdy, je-li to nezbytné pro podporu konkrétního trestního vyšetřování, pro kterou byly poskytnuty. Tyto osobní údaje se sdílejí pouze v rámci Unie.

▼B

Článek 19

Stanovení účelu zpracování informací Europolem a omezení tohoto zpracování

▼M1

1. Členský stát, instituce Unie, třetí země nebo mezinárodní organizace, které poskytují informace Europolu, určí účel nebo účely jejich zpracování v souladu s článkem 18.

Pokud poskytovatel informace uvedený v prvním pododstavci nesplní povinnost v uvedeném pododstavci, zpracuje Europol po dohodě s poskytovatelem dotyčných informací tyto informace s cílem určit jejich důležitost a účel nebo účely jejich dalšího zpracování.

Europol zpracovává informace za jiným účelem, než za jakým byly poskytnuty, pouze se souhlasem poskytovatele těchto informací.

Informace poskytnuté pro účely uvedené v čl. 18 odst. 2 písm. a) až d) může Europol rovněž zpracovávat pro účely čl. 18 odst. 2 písm. e) v souladu s článkem 33a.

2. Členské státy, instituce Unie, třetí země a mezinárodní organizace mohou při poskytnutí informací Europolu obecně či konkrétně omezit přístup k nim nebo jejich využití, a to též pokud jde o jejich předávání, přenos, výmaz nebo zničení. Pokud potřeba takových omezení vyvstane po poskytnutí informací, uvědomí o tom Europol. Europol musí taková omezení dodržovat.

▼B

3. V řádně odůvodněných případech může Europol omezit přístup k informacím získaným z veřejně přístupných zdrojů a jejich využívání ze strany členských států, institucí Unie, třetích zemí a mezinárodních informací.

Článek 20

Přístup členských států a zaměstnanců Europolu k informacím uchovávaným Europolem

1. Členské státy mají v souladu s jejich vnitrostátním právem a čl. 7 odst. 5 přístup ke všem informacím poskytnutým pro účely podle čl. 18 odst. 2 písm. a) a b) a mohou v těchto informacích vyhledávat. Tímto není dotčeno právo členských států, institucí Unie, třetích zemí a mezinárodních organizací jakýmkoliv způsobem omezit přístup k těmto údajům nebo jejich využívání v souladu s čl. 19 odst. 2.

2. Členské státy mají v souladu s jejich vnitrostátním právem a čl. 7 odst. 5 nepřímý přístup k informacím poskytnutým pro účely podle čl. 18 odst. 2 písm. c) na základě systému výskyt shody/bez výskytu shody. Tím nejsou dotčena jakákoli omezení určená členskými státy, institucemi Unie, třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi poskytujícími informace podle čl. 19 odst. 2.

V případě výskytu shody zahájí Europol postup, kterým mohou být informace, jež vedly k nalezení shody, sdíleny v souladu s rozhodnutím poskytovatele informace Europolu.

▼M1

2a. V rámci projektů operativní analýzy uvedených v čl. 18 odst. 3 a s výhradou pravidel a záruk pro zpracování osobních údajů stanovených v tomto nařízení mohou členské státy určit informace, které má Europol přímo zpřístupnit vybraným jiným členským státům pro účely společné operativní analýzy v rámci konkrétních trestních vyšetřování, aniž jsou dotčena jakákoli omezení podle čl. 19 odst. 2 a v souladu s postupy stanovenými v pokynech uvedených v čl. 18 odst. 7.

▼M1

3. V souladu s vnitrostátním právem mají členské státy přístup k informacím uvedeným v odstavcích 1, 2 a 2a a dále je mohou zpracovávat pouze pro účely prevence, odhalování, vyšetřování a stíhání: ▼B a) formám trestné činnosti, které spadají do působnosti Europolu, a b) dalším formám závažné trestné činnosti uvedeným v rámcovém rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ( 13 ).

4. Zaměstnanci Europolu řádně zmocnění výkonným ředitelem mají přístup k informacím zpracovávaným Europolem v rozsahu nezbytném pro plnění svých úkolů a aniž je dotčen článek 67.

▼M1

Článek 20a

Vztahy s Úřadem evropského veřejného žalobce

1. Europol naváže a udržuje úzké vztahy s EPPO. V rámci tohoto vztahu jednají Europol a Úřad evropského veřejného žalobce v rámci svého příslušného mandátu a svých příslušných pravomocí. Za tímto účelem uzavřou obě strany pracovní ujednání stanovující formy jejich spolupráce.

2. Europol na žádost EPPO v souladu s článkem 102 nařízení (EU) 2017/1939 podporuje vyšetřování vedené tímto úřadem a spolupracuje s ním tím, že mu poskytuje informace a analytickou podporu, až do rozhodnutí EPPO o zahájení trestního stíhání nebo jiného rozhodnutí ve věci.

3. S cílem poskytovat informace EPPO podle odstavce 2 tohoto článku přijme Europol veškerá vhodná opatření, aby umožnil EPPO na základě systému výskytu shody/bez výskytu shody nepřímý přístup k údajům týkajícím se trestných činů, které spadají do jeho pravomoci, poskytovaným pro účely čl. 18 odst. 2 písm. a), b) a c). Tento systém výskytu shody/bez výskytu shody informuje pouze Europol v případě výskytu shody a aniž jsou dotčena jakákoli omezení stanovená podle čl. 19 odst. 2 poskytovateli informací uvedenými v čl. 19 odst. 1.

V případě výskytu shody zahájí Europol postup, kterým mohou být informace, jež vedly k výskytu shody, sdíleny v souladu s rozhodnutím poskytovatele informace uvedené v čl. 19 odst. 1, a to pouze do té míry, v jaké jsou údaje, které vedly k nalezení shody, relevantní pro žádost předloženou podle odstavce 2 tohoto článku.

4. Europol bez zbytečného odkladu ohlásí EPPO jakoukoli trestnou činnost, u níž by EPPO mohl vykonávat svou pravomoc, v souladu s článkem 22 a čl. 25 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2017/1939 a aniž jsou dotčena jakákoli omezení podle čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení stanovená poskytovatelem informace.

V případech, kdy Europol podává hlášení EPPO podle prvního pododstavce, oznámí to dotčeným členským státům neprodleně.

Pokud informace týkající se trestné činnosti, v souvislosti s níž by EPPO mohl vykonávat svou pravomoc, poskytl Europolu členský stát, který podle čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení stanovil omezení pro použití těchto informací, oznámí Europol existenci tohoto omezení EPPO a postoupí záležitost dotčenému členskému státu. Dotčený členský stát spolupracuje přímo s EPPO s cílem splnit své povinnosti podle čl. 24 odst. 1 a 4 nařízení (EU) 2017/1939.

▼B

Článek 21

Přístup Eurojustu a úřadu OLAF k informacím uchovávaným Europolem

1. Europol přijme všechna vhodná opatření k tomu, aby Eurojustu a úřadu OLAF umožnil v rámci jejich pravomocí nepřímý přístup na základě systému výskyt shody/bez výskytu shody k informacím poskytnutým k účelům podle čl. 18 odst. 2 písm. a), b) a c), aniž jsou dotčena jakákoli omezení určená členskými státy, institucemi Unie, třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi poskytujícími dané informace podle čl. 19 odst. 2.

V případě výskytu shody zahájí Europol postup, kterým mohou být informace, jež vedly k výskytu shody, sdíleny v souladu s rozhodnutím poskytovatele informace Europolu, a to pouze do té míry, v jaké jsou údaje, které vedly k nalezení shody, nezbytně nutné pro plnění příslušných úkolů Eurojustu a úřadu OLAF.

2. Europol a Eurojust mohou uzavřít pracovní ujednání zajišťující recipročně a v rámci jejich příslušných pravomocí přístup ke všem informacím, které byly poskytnuty pro účely uvedené v čl. 18 odst. 2 písm. a), a možnost jejich vyhledávání. Tím není dotčeno právo členských států, institucí Unie a třetích zemí i mezinárodních organizací určit omezení přístupu a využití takových údajů, a to v souladu se zárukami v oblasti ochrany údajů stanovenými v tomto nařízení.

3. Vyhledávání informací podle odstavců 1 a 2 lze provádět pouze za účelem zjištění, zda se informace v držení Eurojustu nebo úřadu OLAF shodují s informacemi zpracovávanými Europolem.

4. Europol umožní vyhledávání podle odstavců 1 a 2 až poté, co jej Eurojust informuje, kteří národní členové, jejich zástupci a asistenti a zaměstnanci Eurojustu jsou oprávněni provádět taková vyhledávání, a úřad OLAF informuje, kteří zaměstnanci úřadu OLAF jsou oprávněni provádět taková vyhledávání.

5. Pokud během doby, kdy Europol zpracovává informace v souvislosti s určitým vyšetřováním, Europol nebo členský stát zjistí, že je nezbytná koordinace, spolupráce nebo podpora ze strany Eurojustu nebo úřadu OLAF v rámci jejich pravomocí, vyrozumí je Europol o této skutečnosti a v souladu s rozhodnutím členského státu, který informace poskytl, zahájí postup pro sdílení informací. V takovém případě Eurojust nebo úřad OLAF konzultují Europol.

6. Eurojust, počítaje v to kolegium, národní členy, jejich zástupce a asistenty, jakož i zaměstnance Eurojustu, a úřad OLAF dodržují všechna obecná i konkrétní omezení přístupu nebo využívání stanovená členskými státy, institucemi Unie, třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle čl. 19 odst. 2.

7. Europol, Eurojust a OLAF se navzájem informují, pokud po vzájemném konzultování údajů v souladu s odstavcem 2 nebo v důsledku výskytu shody v souladu s odstavcem 1 existují známky toho, že údaje mohou být nesprávné nebo v rozporu s jinými údaji.

▼M1

8. Pokud při zpracovávání informací v souvislosti s konkrétním trestním vyšetřováním nebo s konkrétním projektem Europol zjistí informace týkající se možné protiprávní činnosti ohrožující finanční zájmy Unie, předá Europol bez zbytečného odkladu tyto informace OLAFu, aniž jsou dotčena jakákoli omezení stanovená podle čl. 19 odst. 2 členským státem, který dotčené informace poskytl.

Poskytne-li Europol OLAFu informace podle prvního pododstavce, oznámí to dotčeným členským státům neprodleně.

▼B

Článek 22

Povinnost informovat členské státy

1. Europol v souladu se svými úkoly podle čl. 4 odst. 1 písm. b) neprodleně sdělí členskému státu informace, které se tohoto členského státu týkají. Jestliže se na tyto informace vztahuje omezení přístupu podle čl. 19 odst. 2 bránící jejich sdílení, obrátí se Europol ohledně omezení přístupu na poskytovatele těchto informací a vyžádá si od něj povolení ke sdílení.

V takovém případě nelze informace sdílet bez výslovného povolení poskytovatele.

2. Bez ohledu na jakékoliv omezení přístupu oznámí Europol členskému státu informace, které se tohoto členského státu týkají, je-li to naprosto nezbytné v zájmu zabránění bezprostřednímu ohrožení života.

V takovém případě Europol souběžně informuje poskytovatele informací o sdílení těchto informací a uvede důvody, které jej k takovému vyhodnocení situace vedly.







KAPITOLA V

VZTAHY S PARTNERY







ODDÍL 1

Společná ustanovení

Článek 23

Společná ustanovení

1. Je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, Europol může navázat a udržovat spolupráci s institucemi Unie v souladu s cíli těchto institucí, s orgány třetích zemí, s mezinárodními organizacemi a se soukromými subjekty.

2. S výhradou omezení podle čl. 19 odst. 2 a aniž je dotčen článek 67 může Europol se subjekty uvedenými v odstavci 1 tohoto článku přímo vyměňovat veškeré informace s výjimkou osobních údajů, je-li taková výměna významná pro plnění jeho úkolů.

3. Výkonný ředitel informuje správní radu o veškeré pravidelné spolupráci, kterou má Europol v úmyslu navázat a udržovat v souladu s odstavci 1 a 2, a o vývoji takové spolupráce po jejím navázání.

4. Pro účely uvedené v odstavcích 1 a 2 může Europol se subjekty uvedenými v odstavci 1 uzavírat pracovní ujednání. Tato pracovní ujednání neumožňují výměnu osobních údajů a nejsou pro Unii a její členské státy závazná.

5. Europol může přijímat a zpracovávat osobní údaje od subjektů uvedených v odstavci 1, je-li to nezbytné a přiměřené pro řádné plnění jeho úkolů a pokud je to v souladu s ustanoveními této kapitoly.

6. Aniž je dotčen čl. 30 odst. 5, Europol předává osobní údaje institucím Unie, třetím zemím a mezinárodním organizacím, pouze pokud je to nezbytné pro předcházení trestné činnosti, která spadá do působnosti Europolu, nebo boj proti ní a je-li to v souladu s tímto nařízením a pokud se příjemce zaváže, že údaje budou zpracovány pouze pro účely, pro které byly předány. Jestliže údaje, které mají být předány, poskytl členský stát, vyžádá si Europol jeho souhlas, ledaže by členský stát dal k takovému následnému předání předchozí souhlas, a to buď obecný, nebo omezený určitými podmínkami. Tento souhlas lze kdykoliv odvolat.

▼M1

7. Další předání osobních údajů v držení Europolu členskými státy, institucemi Unie, třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi nebo soukromými subjekty je zakázáno, pokud k němu Europol nedal předchozí výslovné svolení.

▼B

8. Europol zajistí, aby v souladu s tímto nařízením byly vedeny podrobné záznamy o předání osobních údajů a o důvodech tohoto předání.

9. Informace, u nichž je zřejmé, že při jejich získání byla očividně porušena lidská práva, se nezpracovávají.







ODDÍL 2

▼M1

Předávání, přenos a výměna osobních údajů

Článek 24

Předávání osobních údajů institucím Unie

1. V souladu s čl. 71 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1725 a s výhradou případných dalších omezení podle tohoto nařízení, a aniž je dotčen článek 67 tohoto nařízení, předá Europol osobní údaje jiné instituci Unie, pouze pokud jsou tyto osobní údaje přiměřené a nezbytné pro legitimní plnění úkolů přijímající instituce Unie.

2. V návaznosti na žádost o předání osobních údajů podanou jinou institucí Unie si Europol ověří pravomoc této instituce Unie. Pokud není Europol schopen potvrdit, že je předání osobních údajů nezbytné v souladu s odstavcem 1, vyžádá si od žádající instituce Unie další informace.

Žádající instituce Unie zajistí, aby nezbytnost předání osobních údajů mohla být ověřena.

3. Přijímající instituce Unie zpracovává osobní údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 pouze pro účely, pro které byly předány.

▼B

Článek 25

Předávání osobních údajů třetím zemím a mezinárodním organizacím

▼M1

1. S výhradou omezení stanovených podle čl. 19 odst. 2 nebo 3 a aniž je dotčen článek 67, může Europol předávat osobní údaje příslušným orgánům třetí země či mezinárodní organizaci, je-li toto předání nezbytné pro plnění jeho úkolů na základě jednoho z následujících: a) rozhodnutí Komise přijatého v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2016/680, kterým se shledává, že třetí země, území nebo jeden nebo více zvláštních útvarů v této třetí zemi či dotyčná mezinárodní organizace zajišťují odpovídající úroveň ochrany (dále jen „rozhodnutí o odpovídající ochraně“); ▼B b) mezinárodní dohody uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí či mezinárodní organizací podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, která poskytuje dostatečná ochranná opatření ve vztahu k ochraně soukromí, základních práv a svobod fyzických osob; c) dohody o spolupráci umožňující výměnu osobních údajů, uzavřené před 1. květnem 2017 mezi Europolem a danou třetí zemí či mezinárodní organizací podle článku 23 rozhodnutí 2009/371/SVV.

K provedení takových dohod či rozhodnutí o odpovídající ochraně může Europol uzavřít správní ujednání.

2. Výkonný ředitel informuje správní radu o výměně osobních údajů na základě rozhodnutí o odpovídající ochraně podle odstavce 1 písm. a).

▼M1 —————

▼B

4. Do 14. června 2021 Komise posoudí ustanovení dohod o spolupráci uvedených v odst. 1 písm. c), zejména ta, která se týkají ochrany údajů. Komise informuje Evropský parlament a Radu o výsledcích tohoto posouzení a případně může předložit Radě doporučení pro rozhodnutí o zmocnění k zahájení vyjednávání s cílem uzavřít mezinárodní dohody uvedené v odst. 1 písm. b).

▼M1

4a. V případě neexistence rozhodnutí o odpovídající ochraně může správní rada povolit Europolu předávání osobních údajů příslušnému orgánu třetí země nebo mezinárodní organizaci, pokud: a) jsou v právně závazném nástroji stanoveny vhodné záruky ve vztahu k ochraně osobních údajů; nebo b) Europol posoudil všechny okolnosti daného předání osobních údajů a dospěl k závěru, že ve vztahu k ochraně osobních údajů existují vhodné záruky.

▼B

5. ►M1 Odchylně od odstavce 1 může výkonný ředitel v jednotlivých a řádně odůvodněných případech povolit předání nebo kategorii předání osobních údajů příslušnému orgánu třetí země či mezinárodní organizaci, jestliže předání nebo kategorie předání je: ◄ a) nezbytné k ochraně životně důležitých zájmů subjektu údajů nebo jiné osoby; ▼M1 b) nezbytné k ochraně oprávněných zájmů subjektu údajů; ▼B c) nezbytné, aby se zabránilo bezprostřednímu a závažnému ohrožení veřejné bezpečnosti v některém členském státě nebo třetí zemi; d) v jednotlivých případech nutné pro účely prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, nebo e) v jednotlivých případech nutné pro stanovení, výkon nebo obhajobu právních nároků v souvislosti s prevencí, vyšetřováním, odhalováním či stíháním určitého trestného činu nebo výkonem určitého trestu.

Osobní údaje se nepředají, pokud výkonný ředitel rozhodne, že, základní práva a svobody dotčeného subjektu údajů převažují nad veřejným zájmem na předání uvedeným v písmenech d) a e).

Odchylky nelze použít pro systematické, hromadné nebo strukturální předávání.

6. Odchylně od odstavce 1 může správní rada po dohodě s evropským inspektorem ochrany údajů povolit na období nepřesahující jeden rok, které lze obnovit, soubor předání v souladu s odst. 5 písm. a) až e), přičemž zohlední existenci odpovídajících záruk na ochranu soukromí a základních práv a svobod fyzických osob. Takové povolení musí být řádně odůvodněno a dokumentováno.

7. Výkonný ředitel co nejdříve informuje správní radu a evropského inspektora ochrany údajů o případech, u nichž byl použit odstavec 5.

▼M1

8. Europol informuje evropského inspektora ochrany údajů o kategoriích předávání podle odst. 4a písm. b). Je-li předání osobních údajů prováděno podle odstavce 4a nebo 5, musí být zdokumentováno a příslušná dokumentace na požádání zpřístupněna evropskému inspektorovi ochrany údajů. Tato dokumentace musí obsahovat záznam o dni a čase předání a informace o příslušném orgánu uvedeném v tomto článku, o důvodech předání a o předaných osobních údajích.

▼B

Článek 26

Výměny osobních údajů se soukromými subjekty

1. Je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, může Europol zpracovávat osobní údaje získané od soukromých subjektů za podmínky, že je obdržel prostřednictvím: a) národní jednotky v souladu s vnitrostátním právem; b) kontaktního místa třetí země nebo mezinárodní organizace, s nimiž Europol uzavřel před 1. květnem 2017 dohodu o spolupráci umožňující výměnu osobních údajů v souladu s článkem 23 rozhodnutí 2009/371/SVV, nebo ▼M1 c) orgánu třetí země či mezinárodní organizace uvedených v čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c) nebo v čl. 25 odst. 4a.

2. Pokud Europol obdrží osobní údaje přímo od soukromých subjektů, může tyto osobní údaje zpracovávat v souladu s článkem 18 za účelem určení dotčených národních jednotek, jak je uvedeno v odst. 1 písm. a) tohoto článku. Europol neprodleně předá osobní údaje a všechny příslušné výsledky nezbytného zpracování těchto údajů pro účely stanovení pravomoci příslušným národním jednotkám. Europol může předat osobní údaje a příslušné výsledky nezbytného zpracování těchto údajů pro účely stanovení pravomoci v souladu s článkem 25 dotčeným kontaktním místům a orgánům uvedeným v odst. 1 písm. b) a c) tohoto článku. Pokud Europol nedokáže určit žádnou z dotčených národních jednotek, nebo už předal příslušné osobní údaje všem určeným dotčeným příslušným národním jednotkám a již není možné určit další dotčené národní jednotky, údaje vymaže, pokud do čtyř měsíců po předání nebo přenosu údajů dotčená národní jednotka, kontaktní místo nebo orgán tyto osobní údaje znovu nepředloží Europolu v souladu s čl. 19 odst. 1.

Kritéria týkající se toho, zda národní jednotka členského státu, v němž je příslušný soukromý subjekt usazen, představuje dotčenou národní jednotku, jsou stanovena v pokynech uvedených v čl. 18 odst. 7.

▼M1

2a. Jakákoli spolupráce Europolu se soukromými subjekty nesmí zdvojovat činnosti finančních zpravodajských jednotek členských států ani do nich zasahovat a netýká se informací, které mají být poskytovány finančním zpravodajským jednotkám pro účely směrnice (EU) 2015/849.

▼B

3. Po předání osobních údajů podle odst. 5 písm. c) může Europol v této souvislosti obdržet přímo od soukromého subjektu osobní údaje, které je tento soukromý subjekt podle svého prohlášení oprávněn podle platných právních předpisů předávat, za účelem zpracování těchto údajů pro plnění úkolů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. m).

▼M1

4. Pokud Europol obdrží osobní údaje od soukromého subjektu usazeného ve třetí zemi, předá tyto údaje a výsledky jejich analýzy a ověření těchto údajů pouze členskému státu nebo dotčené třetí zemi uvedené v čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c) nebo čl. 25 odst. 4a.

Aniž je dotčen první pododstavec tohoto odstavce, může Europol předat výsledky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce dotčené třetí zemi podle čl. 25 odst. 5 nebo 6.

5. Europol nesmí předat nebo přenést osobní údaje soukromým subjektům, kromě následujících případů, a pokud je toto předání nebo tento převod nezbytně nutný a přiměřený, a to na základě individuálního posouzení: a) předání nebo přenos jsou nepochybně v zájmu subjektu údajů; b) předání nebo přenos jsou naprosto nezbytné v zájmu zabránění bezprostřednímu spáchání trestného činu, včetně terorismu, spadajícího do působnosti Europolu; c) předání nebo přenos veřejně dostupných osobních údajů jsou nezbytně nutné ke splnění úkolu uvedeného v čl. 4 odst. 1 písm. m) a jsou splněny tyto podmínky: i) předání nebo přenos se týkají jednotlivého konkrétního případu; ii) v daném případě nepřevažují nad veřejným zájmem vyžadujícím předání nebo přenos těchto osobních údajů žádná základní práva ani svobody dotčených subjektů údajů; nebo d) předání nebo přenos jsou nezbytně nutné, aby mohl Europol oznámit tomuto soukromému subjektu, že obdržené informace nestačí k tomu, aby umožnily Europolu určit dotčené národní jednotky, a jsou splněny tyto podmínky: i) předání nebo přenos následuje po přijetí osobních údajů přímo od soukromého subjektu v souladu s odstavcem 2; ii) chybějící informace, na něž Europol v těchto oznámeních případně odkazuje, mají jasnou souvislost s informacemi dříve předanými tímto soukromým subjektem; iii) chybějící informace, na něž Europol v těchto oznámeních případně odkazuje, jsou přísně omezeny na to, co je pro Europol nezbytné k určení příslušných národních jednotek. Předání nebo přenos podle prvního pododstavce tohoto odstavce podléhá omezením podle čl. 19 odst. 2 nebo 3 a není jimi dotčen článek 67.

6. Pokud jde o odst. 5 písm. a), b) a d) tohoto článku, není-li dotčený soukromý subjekt usazen v Unii nebo v třetí zemi podle čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c), nebo podle čl. 25 odst. 4a, výkonný ředitel předání povolí pouze tehdy, je-li to: a) nezbytné k ochraně životně důležitých zájmů dotčeného subjektu údajů nebo jiné osoby; b) nezbytné pro ochranu oprávněných zájmů dotčeného subjektu údajů; c) nutné, aby se zabránilo bezprostřednímu a závažnému ohrožení veřejné bezpečnosti v některém členském státě nebo třetí zemi; d) v jednotlivých případech nutné pro účely prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání konkrétního trestného činu spadajícího do působnosti Europolu; nebo e) v jednotlivých případech nutné pro stanovení, výkon nebo obhajobu právních nároků v souvislosti s prevencí, vyšetřováním, odhalováním či stíháním konkrétního trestného činu spadajícího do působnosti Europolu.

Osobní údaje se nepředají, pokud výkonný ředitel rozhodne, že, základní práva a svobody dotčeného subjektu údajů převažují nad veřejným zájmem vyžadujícím předání uvedené v prvním pododstavci písm. d) a e) tohoto odstavce.

▼M1

6a. Aniž je dotčen odst. 5 písm. a), c) a d) tohoto článku a jiné právní akty Unie, nesmí být předávání nebo přenosy osobních údajů podle odstavců 5 a 6 systematické, hromadné nebo strukturální.

6b. Europol může požádat členské státy prostřednictvím jejich národních jednotek, aby získaly v souladu se svým vnitrostátním právem osobní údaje od soukromých subjektů, které jsou usazeny nebo mají na jejich území právního zástupce, za účelem sdílení těchto údajů s Europolem. Tyto žádost musí být odůvodněny a co nejcílenější. Tyto osobní údaje musí být co nejméně citlivé a přísně omezeny na to, co je pro Europol nezbytné a přiměřené za účelem umožnění identifikace dotčených národních jednotek.

Bez ohledu na to, zda konkrétní trestný čin spadá do jejich pravomoci, členské státy zajistí, aby jejich příslušné orgány mohly zpracovat žádosti uvedené v prvním pododstavci v souladu s jejich vnitrostátním právem, aby mohly Europolu poskytnout informace nezbytné pro určení dotčených národních jednotek.

6c. Infrastrukturu Europolu lze využívat k výměnám mezi příslušnými orgány členských států a soukromými subjekty v souladu s vnitrostátním právem příslušných členských států. Tyto výměny se mohou týkat i trestných činů, které nespadají do působnosti Europolu.

V případech, kdy členské státy využívají infrastrukturu Europolu k výměně osobních údajů o trestných činech spadajících do působnosti Europolu, mohou Europolu poskytnout k těmto údajům přístup.

V případech, kdy členské státy využívají infrastrukturu Europolu pro výměnu osobních údajů o trestných činech nespadajících do působnosti Europolu, nemá mít Europol k těmto údajům přístup a je považován za zpracovatele podle článku 87 nařízení (EU) 2018/1725.

Europol provede posouzení bezpečnostních rizik vyplývajících z umožnění použití jeho infrastruktury soukromými subjekty a v případě potřeby zavede vhodná preventivní a zmírňující opatření.

▼B

7. Europol zajistí dokumentaci podrobných záznamů o veškerých předáních osobních údajů a o důvodech těchto předání v souladu s tímto nařízením a tyto podrobné záznamy na vyžádání sdělí evropskému inspektorovi ochrany údajů podle článku 40.

8. Pokud jsou obdrženými osobními údaji nebo těmi, které mají být předány, dotčeny zájmy některého členského státu, Europol bezodkladně informuje národní jednotku tohoto členského státu.

▼M1 —————

▼M1

11. Europol vypracuje pro správní radu výroční zprávu o osobních údajích vyměňovaných se soukromými subjekty podle článků 26, 26a a 26b na základě kvantitativních a kvalitativních hodnotících kritérií stanovených správní radou.

Výroční zpráva obsahuje konkrétní příklady případů prokazující, proč byly žádosti Europolu podle odstavce 6b tohoto článku nezbytné k dosažení cílů a plnění úkolů Europolu.

Ve výroční zprávě se zohlední povinnost zachovávat mlčenlivost a důvěrnost a příklady musí být anonymizovány, pokud jde o osobní údaje.

Výroční zpráva se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

Článek 26a

Výměny osobních údajů se soukromými subjekty v online krizových situacích

1. V online krizových situacích může Europol přijímat osobní údaje přímo od soukromých subjektů a zpracovávat tyto osobní údaje v souladu s článkem 18.

2. Pokud Europol obdrží osobní údaje od soukromého subjektu usazeného ve třetí zemi, předá tyto údaje a výsledky své analýzy a ověření těchto údajů pouze členskému státu nebo dotčené třetí zemi podle čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c), nebo podle čl. 25 odst. 4a.

Europol může předat výsledky své analýzy a ověření těchto údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku dotčené třetí zemi podle čl. 25 odst. 5 nebo 6.

3. Europol může v jednotlivých případech předávat nebo přenášet osobní údaje soukromým subjektům, s výhradou případných omezení stanovených podle čl. 19 odst. 2 nebo 3, a aniž je dotčen článek 67, pokud jsou předání nebo přenos těchto údajů nezbytně nutné k řešení online krizových situací, a v daném případě nepřevažují nad veřejným zájmem vyžadujícím přenos nebo převod osobních údajů základní práva a svobody dotčených subjektů údajů.

4. Není-li dotčený soukromý subjekt usazen v Unii nebo v třetí zemi podle čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c), nebo podle čl. 25 odst. 4a, musí předání povolit výkonný ředitel.

5. Europol pomáhá příslušným orgánům členských států, vyměňuje si s nimi informace a spolupracuje s nimi, pokud jde o předávání nebo přenosy osobních údajů soukromým subjektům podle odstavců 3 nebo 4, zejména s cílem zabránit zdvojování úsilí, posílit koordinaci a zabránit zasahování do vyšetřování v různých členských státech.

6. Europol může požádat členské státy prostřednictvím jejich národních jednotek, aby získaly v souladu s vnitrostátním právem osobní údaje od soukromých subjektů, které jsou usazeny nebo mají na jejich území právního zástupce, za účelem sdílení těchto údajů s Europolem. Tyto žádosti musí být odůvodněny a co nejcílenější. Tyto osobní údaje musí být co nejméně citlivé a přísně omezeny na to, co je pro Europol nezbytné a přiměřené za účelem umožnění podpory členských států při řešení online krizových situací.

Bez ohledu na to, zda šíření obsahu, v souvislosti s nímž Europol požaduje osobní údaje, spadá do jejich pravomoci, členské státy zajistí, aby jejich příslušné orgány mohly zpracovat žádosti uvedené v prvním pododstavci v souladu s jejich vnitrostátním právem, aby mohly Europolu poskytnout informace nezbytné pro dosažení jeho cílů.

7. Europol zajistí, že bude dokumentace podrobných záznamů o veškerých předáních osobních údajů a o důvodech těchto předání uchována v souladu s tímto nařízením. Europol tyto záznamy zpřístupní evropskému inspektorovi ochrany údajů podle článku 39a, pokud o to evropský inspektor požádá.

8. Pokud jsou obdrženými osobními údaji nebo těmi, které mají být předány, dotčeny zájmy některého členského státu, Europol bezodkladně informuje národní jednotku dotčeného členského státu.

Článek 26b

Výměna osobních údajů se soukromými subjekty s cílem řešit šíření online materiálu zobrazujícího pohlavní zneužívání dětí

1. Europol může přijímat osobní údaje přímo od soukromých subjektů a zpracovávat tyto osobní údaje v souladu s článkem 18 s cílem řešit šíření online materiálu zobrazujícího pohlavní zneužívání dětí, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. y).

2. Pokud Europol obdrží osobní údaje od soukromého subjektu usazeného ve třetí zemi, předá tyto údaje a výsledky své analýzy a ověření údajů pouze členskému státu nebo dotčené třetí zemi podle čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c), nebo podle čl. 25 odst. 4a.

Europol může předat výsledky své analýzy a ověření údajů uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce dotčené třetí zemi podle čl. 25 odst. 5 nebo 6.

3. Europol může v jednotlivých případech předávat nebo přenášet osobní údaje soukromým subjektům, s výhradou omezení podle čl. 19 odst. 2 nebo 3 a aniž je dotčen článek 67, pokud jsou předání nebo přenos těchto údajů nezbytně nutné k řešení šíření online materiálu zobrazujícího pohlavní zneužívání dětí, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. x), a v daném případě nepřevažují nad veřejným zájmem vyžadujícím předání nebo přenos těchto osobních údajů základní práva a svobody dotčených subjektů údajů.

4. Není-li dotčený soukromý subjekt usazen v Unii nebo v třetí zemi podle čl. 25 odst. 1 písm. a), b) nebo c), nebo podle čl. 25 odst. 4a, musí předání povolit výkonný ředitel.

5. Europol pomáhá příslušným orgánům členských států, vyměňuje si s nimi informace a spolupracuje s nimi, pokud jde o předávání nebo přenos osobních údajů soukromým subjektům podle odstavců 3 nebo 4, zejména s cílem zabránit zdvojování úsilí, posílit koordinaci a zabránit zasahování do vyšetřování v různých členských státech.

6. Europol může požádat členské státy prostřednictvím jejich národních jednotek, aby získaly v souladu s vnitrostátním právem osobní údaje od soukromých subjektů, které jsou usazeny nebo mají na jejich území právního zástupce, za účelem sdílení těchto osobních údajů s Europolem. Tyto žádosti musí být odůvodněny a co nejcílenější. Tyto osobní údaje musí být co nejméně citlivé a přísně omezeny na to, co je pro Europol přiměřené a nezbytné pro řešení šíření online materiálu zobrazujícího pohlavní zneužívání dětí, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. y).

Bez ohledu na to, zda šíření obsahu, v souvislosti s nímž Europol požaduje osobní údaje, spadá do jejich pravomoci, členské státy zajistí, aby jejich příslušné orgány mohly zpracovat žádosti uvedené v prvním pododstavci v souladu s jejich vnitrostátním právem, aby mohly Europolu poskytnout informace nezbytné pro dosažení jeho cílů.

7. Europol zajistí, že bude dokumentace podrobných záznamů o veškerých předáních osobních údajů a o důvodech těchto předání uchována v souladu s tímto nařízením. Europol tyto záznamy zpřístupní evropskému inspektorovi ochrany údajů podle článku 39a, pokud o to evropský inspektor ochrany údajů požádá.

8. Pokud jsou obdrženými osobními údaji nebo těmi, které mají být předány, dotčeny zájmy některého členského státu, Europol bezodkladně informuje národní jednotku dotčeného členského státu.

▼B

Článek 27

Informace od soukromých osob

▼M1

1. Je-li to nezbytné pro plnění jeho úkolů, může Europol obdržet a zpracovávat informace od soukromých osob.

Europol zpracovává informace pocházející od soukromých osob pouze, pokud je obdrží prostřednictvím:

a) národní jednotky v souladu s vnitrostátním právem;

b) kontaktního místa třetí země nebo mezinárodní organizace podle čl. 25 odst. 1 písm. c; nebo

c) orgánu třetí země či mezinárodní organizace podle v čl. 25 odst. 1 písm. a) nebo b), nebo podle čl. 25 odst. 4a.

2. Pokud Europol obdrží informace včetně osobních údajů od soukromé osoby s bydlištěm v třetí zemi jiné než podle čl. 25 odst. 1 písm. a) nebo b), nebo podle čl. 25 odst. 4a, může takové informace předat pouze členskému státu či této třetí zemi.

▼B

3 Pokud jsou obdrženými osobními údaji dotčeny zájmy některého členského státu, Europol bezodkladně informuje národní jednotku dotčeného členského státu.

4. Europol nesmí kontaktovat soukromé osoby s cílem získat informace.

5. Aniž jsou dotčeny články 36 a 37, Europol nesmí předávat osobní údaje soukromým osobám.







KAPITOLA VI

▼M1

OCHRANA ÚDAJŮ

▼M1

Článek 27a

Zpracování osobních údajů Europolem

1. Aniž je dotčeno toto nařízení, vztahuje se na zpracování osobních údajů Europolem článek 3 a kapitola IX nařízení (EU) 2018/1725.

Na zpracování administrativních osobních údajů Europolem se vztahuje nařízení (EU) 2018/1725 s výjimkou kapitoly IX.

2. Odkazy na „osobní údaje“ v tomto nařízení se považují za odkazy na „operativní osobní údaje“ ve smyslu čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2018/1725, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.

3. Správní rada přijme pravidla pro stanovení lhůt pro uchovávání administrativních osobních údajů.

▼M1 —————

▼B

Článek 29

Hodnocení spolehlivosti zdroje a správnosti informací

1. Spolehlivost zdroje informací pocházejících z členského státu je v co největší míře hodnocena členským státem poskytujícím informace za využití těchto kódů pro hodnocení zdroje: A): není pochyb o pravosti, důvěryhodnosti a kompetentnosti zdroje nebo informace jsou poskytovány zdrojem, který je vždy prokazatelně spolehlivý; B): informace jsou poskytovány zdrojem, který je většinou prokazatelně spolehlivý; C): informace jsou poskytovány zdrojem, který je většinou prokazatelně nespolehlivý; X): spolehlivost zdroje nelze posoudit.

2. Správnost informací pocházejících z členského státu je v co největší míře hodnocena poskytujícím členským státem za využití těchto kódů pro hodnocení informací: 1): informace, o jejichž správnosti není pochyb; 2): informace osobně známé zdroji, avšak nikoli osobně známé pracovníkovi, který je předává dále; 3): informace nikoli osobně známé zdroji, avšak potvrzené dalšími již zaznamenanými informacemi; 4): informace, které nejsou osobně známé zdroji a které nelze potvrdit.

3. Jestliže Europol na základě informací, které má již k dispozici, dospěje k závěru, že hodnocení podle odstavce 1 nebo 2 je třeba opravit, uvědomí dotčený členský stát a bude usilovat o dohodu o změně hodnocení. Bez této dohody Europol hodnocení nezmění.

4. Jestliže Europol obdrží od členského státu informace bez hodnocení podle odstavců 1 nebo 2, snaží se vyhodnotit spolehlivost zdroje nebo správnost informací na základě informací, které má již k dispozici. Konkrétní údaje a informace se hodnotí po dohodě s poskytujícím členským státem. Členský stát se může s Europolem rovněž dohodnout na obecných podmínkách hodnocení určitých druhů údajů a určitých zdrojů. Jestliže v konkrétním případě není dosaženo dohody, nebo neexistuje obecná dohoda, Europol vyhodnotí informace nebo údaje a přiřadí těmto informacím nebo údajům kód X podle odstavce 1 a kód 4 podle odstavce 2.

5. Pokud Europol obdrží údaje či informace od instituce Unie, třetí země, mezinárodní organizace či soukromého subjektu, použije se obdobně tento článek.

6. Informace z veřejně přístupných zdrojů Europol vyhodnotí s využitím kódů pro hodnocení informací uvedených v odstavcích 1 a 2.

7. Jestliže jsou informace výsledkem analýzy prováděné Europolem v rámci plnění jeho úkolů, Europol tyto informace vyhodnotí v souladu s tímto článkem a po dohodě s členskými státy podílejícími se na analýze.

Článek 30

Zpracovávání zvláštních kategorií osobních údajů a různých kategorií subjektů údajů

1. Zpracování osobních údajů týkajících se obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, nebo osobních údajů týkajících se osob mladších osmnácti let je povoleno, jestliže je to nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestné činnosti spadající do působnosti Europolu nebo boj proti ní.

2. ►M1 ◄ Výběr určité skupiny osob výlučně na základě takových osobních údajů je zakázán. Automatizované či jiné zpracovávání osobních údajů, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském vyznání či filosofickém přesvědčení nebo členství v odborech, a zpracovávání genetických údajů, biometrických údajů za účelem jedinečné identifikace fyzické osoby nebo údajů o zdravotním stavu nebo o sexuálním životě či sexuální orientaci fyzické osoby je povoleno pouze tehdy, pokud je to nezbytně nutné a přiměřené pro výzkumné a inovační projekty podle článku 33a a pro operativní účely v rámci cílů Europolu a pouze pro předcházení trestné činnosti spadající do působnosti Europolu nebo boj proti ní. Toto zpracování podléhá rovněž odpovídajícím zárukám stanoveným v tomto nařízení, pokud jde o práva a svobody subjektu údajů, a s výjimkou biometrických údajů zpracovávaných za účelem jedinečné identifikace fyzické osoby je povoleno pouze tehdy, pokud tyto údaje doplňují jiné osobní údaje zpracovávané Europolem.Výběr určité skupiny osob výlučně na základě takových osobních údajů je zakázán.

▼M1

2a. O zpracování osobních údajů podle tohoto článku je bez zbytečného odkladu informován pověřenec pro ochranu osobních údajů.

▼M1

3. K osobním údajům uvedeným v odstavcích 1 a 2 má přímý přístup pouze Europol. Výkonný ředitel náležitě zmocní omezený počet pracovníků Europolu k takovému přístupu, pokud je to nezbytné k plnění jejich úkolů.

Aniž je dotčen první pododstavec, pokud je nezbytné poskytnout pracovníkům příslušných orgánů členských států a agentur Unie zřízených na základě hlavy V Smlouvy o fungování EU přímý přístup k osobním údajům pro plnění jejich úkolů, zmocní výkonný ředitel pro případy uvedené v čl. 20 odst. 1 a 2a tohoto nařízení nebo pro výzkumné a inovační projekty v souladu s čl. 33a odst. 2 písm. d) tohoto nařízení k takovému přístupu omezený počet těchto pracovníků.

▼M1 —————

▼M1

5. Osobní údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 se nepředávají členským státům, institucím Unie ani nepřenášejí třetím zemím a mezinárodním organizacím, pokud toto předání nebo přenos nejsou požadovány podle práva Unie nebo nejsou nezbytně nutné a přiměřené v jednotlivých v jednotlivých případech týkajících se trestných činů, které spadají do působnosti Europolu, a v souladu s kapitolou V.

▼B

6. Každý rok podá Europol evropskému inspektoru ochrany údajů statistický přehled všech osobních údajů uvedených v odstavci 2, které zpracoval.

Článek 31

Lhůty pro uchovávání a výmaz osobních údajů

1. Europol uchovává osobní údaje, které zpracovává, pouze po dobu nutnou a odpovídající účelům, pro které jsou údaje zpracovávány.

2. Europol v každém případě přezkoumá nezbytnost dalšího uchování údajů do tří let po zahájení prvotního zpracování osobních údajů. Jestliže je v zájmu plnění úkolů Europolu další uchování údajů nadále nezbytné, může Europol rozhodnout o dalším uchování osobních údajů uchovávat až do následujícího přezkumu, který se uskuteční po dalších třech letech. Důvody k dalšímu uchování údajů se zaznamenají. Pokud není rozhodnuto o dalším uchování osobních údajů, tyto údaje se po třech letech automaticky vymažou.

3. Pokud se osobní údaje uvedené v čl. 30 odst. 1 a 2 uchovávají déle než pět let, je o této skutečnosti informován evropský inspektor ochrany údajů.

4. Pokud členský stát, instituce Unie, třetí země či mezinárodní organizace stanovily podle čl. 19 odst. 2 v okamžiku předání informací jakékoli omezení týkající se dřívějšího výmazu či zničení osobních údajů, vymaže Europol tyto osobní údaje v souladu s těmito omezeními. Považuje-li se na základě rozsáhlejších informací, než jaké má k dispozici poskytovatel údajů, další uchování údajů za nezbytné pro plnění úkolů Europolu, požádá Europol poskytovatele údajů o povolení k dalšímu uchování těchto údajů a tuto žádost zdůvodní.

5. Pokud členský stát, instituce Unie, třetí země či mezinárodní organizace vymaže ze svých vlastních datových souborů osobní údaje, které byly poskytnuty Europolu, sdělí tuto skutečnost Europolu. Europol tyto údaje vymaže, ledaže se na základě rozsáhlejších informací, než jaké má k dispozici poskytovatel údajů, považuje další uchování údajů za nezbytné pro plnění úkolů Europolu. Europol informuje poskytovatele údajů o dalším uchování těchto údajů a zdůvodní je.

6. Osobní údaje se nevymažou, pokud: a) by to poškodilo zájmy subjektu údajů, který vyžaduje ochranu. V takových případech se údaje použijí jen s výslovným a písemným souhlasem subjektu údajů; b) subjekt údajů zpochybňuje správnost údajů a údaje se nevymažou po dobu potřebnou k tomu, aby členské státy nebo případně Europol ověřily správnost těchto údajů; c) musí být uchovány pro účely dokazování nebo pro stanovení, výkon nebo obhajobu právních nároků, nebo d) subjekt údajů odmítá jejich výmaz a žádá místo toho o omezení jejich použití.

▼M1

Článek 32

Bezpečnost zpracování

Europol v souladu s článkem 91 nařízení (EU) 2018/1725 a členské státy v souladu s článkem 29 směrnice (EU) 2016/680 zavedou mechanismy k zajištění toho, aby byla bezpečnostní opatření řešena napříč hranicemi informačního systému.

▼M1 —————

▼M1

Článek 33a

Zpracování osobních údajů pro výzkum a inovace

1. Europol může zpracovávat osobní údaje pro účely svých výzkumných a inovačních projektů, pokud zpracování těchto osobních údajů: a) je nezbytně vyžadované a řádně odůvodněné pro dosažení cílů dotčeného projektu; b) pokud jde o zvláštní kategorie osobních údajů, je nezbytně nutné a podléhá náležitým zárukám, které mohou zahrnovat pseudonymizaci.

Zpracování osobních údajů Europolem v souvislosti s výzkumnými a inovačními projekty se řídí zásadami transparentnosti, vysvětlitelnosti, spravedlnosti a odpovědnosti.

2. Aniž je dotčen odstavec 1, vztahují se na zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s výzkumnými a inovačními projekty Europolu tyto záruky: a) každý výzkumný a inovační projekt vyžaduje předchozí schválení výkonným ředitelem po konzultaci s pověřencem pro ochranu osobních údajů a úředníkem pro otázky základních práv na základě: i) popisu cílů projektu a vysvětlení, jakým způsobem projekt pomáhá Europolu nebo příslušným členských států při plnění jejich úkolů; ii) popisu předpokládané činnosti zpracování uvádějícího cíle, rozsah a dobu trvání zpracování a nezbytnost a přiměřenost zpracování osobních údajů, například pro zkoumání a testování inovativních technologických řešení a zajištění přesnosti výsledků projektu; iii) popisu kategorií osobních údajů, které mají být zpracovány; iv) posouzení souladu se zásadami ochrany údajů stanovenými v článku 71 nařízení (EU) 2018/1725, lhůt pro uchovávání a podmínek pro přístup k osobním údajům; a v) posouzení dopadu na ochranu údajů, včetně rizik pro veškerá práva a svobody subjektů údajů, rizika jakéhokoli zkreslení v osobních údajích, které mají být použity pro školení algoritmů a ve výsledcích zpracování, a plánovaných opatření k řešení těchto rizik a k zamezení porušování základních práv; b) před zahájením projektu je informován evropský inspektor ochrany údajů; c) správní rada je před zahájením projektu buď konzultována, nebo informována, a to v souladu s pokyny uvedenými v čl. 18 odst. 7; d) osobní údaje, které mají být zpracovány v souvislosti s projektem: i) se dočasně zkopírují do samostatného, izolovaného a chráněného prostředí pro zpracování údajů v rámci Europolu pouze za účelem provedení tohoto projektu; ii) přístup k těmto údajům mají pouze konkrétně pověření zaměstnanci Europolu v souladu s čl. 30 odst. 3 tohoto nařízení a při dodržení technických bezpečnostních opatření, konkrétně pověření zaměstnanci příslušných orgánů členských států a agentur Unie zřízených na základě hlavy V Smlouvy o fungování EU; iii) nesmí být předávány nebo přenášeny; iv) nesmí vést k opatřením nebo rozhodnutím ovlivňujícím subjekty údajů v důsledku jejich zpracování; v) se vymažou po dokončení projektu nebo po uplynutí lhůty pro uchovávání těchto osobních údajů v souladu s článkem 31; e) logy o zpracování osobních údajů v souvislosti s projektem se uchovávají po dobu dvou let od jeho ukončení, a to pouze pro účely ověření přesnosti výsledku zpracování údajů a pouze po dobu nezbytnou.

3. Správní rada stanoví v závazném dokumentu obecný rozsah výzkumných a inovačních projektů. Tento dokument se v případě potřeby aktualizuje. Dokument se zpřístupní evropskému inspektorovi ochrany údajů pro účely výkonu jeho dozoru.

4. Europol uchovává dokument obsahující podrobný popis procesu a odůvodnění školení, testování a validace algoritmů s cílem zajistit transparentnost postupu a algoritmů, včetně jejich souladu se zárukami stanovenými v tomto článku, a umožnit ověření přesnosti výsledků dosažených po použití těchto algoritmů. Europol tento dokument na požádání poskytne zúčastněným stranám, včetně členských států a skupiny pro společnou parlamentní kontrolu.

5. Pokud údaje, které mají být pro určitý výzkumný a inovační projekt zpracovány, poskytl členský stát, instituce Unie, třetí země nebo mezinárodní organizace, vyžádá si Europol souhlas tohoto poskytovatele údajů v souladu s čl. 19 odst. 2, ledaže daný poskytovatel údajů udělil předchozí souhlas s takovým zpracováním pro účely výzkumných a inovačních projektů, a to buď obecně, nebo se zvláštními podmínkami.

Europol nesmí zpracovávat údaje pro účely výzkumných a inovačních projektů bez souhlasu poskytovatele těchto údajů. Tento souhlas lze kdykoliv odvolat.

▼C1

Článek 34

Oznámení případů porušení zabezpečení osobních údajů dotčeným orgánům

▼M1

1. Aniž je dotčen článek 92 nařízení (EU) 2018/1725, v případě porušení zabezpečení osobních údajů oznámí Europol toto porušení bez zbytečného prodlení v souladu s čl. 7 odst. 5 tohoto nařízení příslušným orgánům dotčených členských států, jakož i poskytovateli dotyčných údajů, ledaže je nepravděpodobné, že by toto porušení zabezpečení osobních údajů mělo za následek riziko pro práva a svobody fyzických osob.

▼C1

2. V oznámení podle odstavce 1 musí být přinejmenším: a) popsána povaha daného případu porušení zabezpečení osobních údajů včetně, pokud je to možné a vhodné, kategorií a počtu dotčených subjektů údajů a kategorií a množství dotčených záznamů údajů; b) popsány možné důsledky porušení zabezpečení osobních údajů; c) popsána opatření, která Europol navrhl nebo přijal s cílem vyřešit dané porušení zabezpečení osobních údajů, a d) případně doporučena opatření ke zmírnění nežádoucích účinků, které by dané porušení zabezpečení osobních údajů mohlo mít.

▼M1 —————

▼C1

Článek 35

Sdělení případu porušení zabezpečení osobních údajů subjektu údajů

▼M1 —————

▼M1

3. Aniž je dotčen článek 93 nařízení (EU) 2018/1725, požádá Europol, nemá-li kontaktní údaje dotčeného subjektu údajů, poskytovatele údajů, aby sdělil dotčenému subjektu údajů porušení ochrany osobních údajů a informoval Europol o přijatém rozhodnutí. Členské státy, které poskytují údaje, informují o porušení zabezpečení osobních údajů dotčený subjekt údajů v souladu se svým vnitrostátním právem.

▼M1 —————

▼B

Článek 36

Právo subjektu údajů na přístup

▼M1 —————

▼M1

3. Subjekt údajů, který chce uplatnit své právo na přístup podle článku 80 nařízení (EU) 2018/1725 k osobním údajům, které se ho týkají, může podat příslušnou žádost v jím zvoleném členském státě u orgánu, který je za tímto účelem v daném členském státě určen, nebo u Europolu. Pokud je žádost podána uvedenému orgánu členského státu, tento orgán předá bez zbytečného prodlení, nejpozději do jednoho měsíce od doručení, tuto žádost Europolu.

▼B

4. Europol potvrdí obdržení žádosti podle odstavce 3. Odpoví na žádost bez zbytečného odkladu, v každém případě do tří měsíců poté, co obdrží žádost od vnitrostátního orgánu.

5. Rozhodnutí, jež má být přijato, Europol konzultuje v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 7 odst. 5 s příslušnými orgány členských států a s poskytovatelem dotčených údajů. Rozhodnutí o přístupu k osobním údajům je podmíněno úzkou spoluprací mezi Europolem a členskými státy a poskytovatelem údajů, jehož se přímo týká přístup subjektu údajů k těmto údajům. Má-li členský stát nebo poskytovatel údajů námitku proti navrhované odpovědi Europolu, oznámí mu ji s uvedením důvodů v souladu s odstavcem 6 tohoto článku. Europol každou takovou námitku v co největší míře zohlední. Europol následně oznámí v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 7 odst. 5 své rozhodnutí dotčeným příslušným orgánům a poskytovateli údajů.

▼M1 —————

▼B

Článek 37

Právo na opravu, výmaz a omezení

▼M1

1. Subjekt údajů, který chce uplatnit své právo na opravu nebo výmaz osobních údajů nebo omezení zpracování osobních údajů, které se ho týkají, podle článku 82 nařízení (EU) 2018/1725, může podat příslušnou žádost v jím zvoleném členském státě u orgánu, který je za tímto účelem v daném členském státě jmenován, nebo u Europolu. Pokud je žádost podána uvedenému orgánu, předá bez zbytečného prodlení, nejpozději však do jednoho měsíce od doručení, tuto žádost Europolu.

▼M1 —————

▼M1

3. Aniž je dotčen čl. 82 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1725, Europol namísto výmazu omezí zpracování osobních údajů, existuje-li oprávněný důvod k domněnce, že by výmaz poškodil oprávněné zájmy subjektu údajů.

Omezené údaje se zpracovávají pouze za účelem ochrany práv subjektu údajů, je-li to nezbytné pro ochranu životně důležitých zájmů subjektu údajů nebo jiné osoby nebo pro účely stanovené v čl. 82 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1725.;

4. Pokud osobní údaje uvedené v odstavcích 1 a 3, které má Europol v držení, byly Europolu poskytnuty třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi nebo institucemi Unie, byly poskytnuty přímo soukromými subjekty nebo byly získány Europolem z veřejně dostupných zdrojů či z jeho vlastních analýz, provede Europol opravu, výmaz či omezení zpracování těchto údajů a případně informuje poskyt