2009L0081 — CS — 01.01.2016 — 005.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 216 20.8.2009, s. 76)

Ve znění:









▼B

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2009/81/ES

ze dne 13. července 2009

o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES

(Text s významem pro EHP)







EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ( 1 ), v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ( 2 ), vzhledem k těmto důvodům: (1) Národní bezpečnost zůstává výhradní odpovědností jednotlivých členských států v oblasti jak obrany, tak bezpečnosti. (2) Postupné vytváření evropského trhu s obranným vybavením je nezbytné pro posílení evropské obranné technologické a průmyslové základny a pro rozvoj vojenských schopností nezbytných k provádění evropské bezpečnostní a obranné politiky. (3) Členské státy se shodují na tom, že je třeba podporovat, rozvíjet a udržovat evropskou obrannou technologickou a průmyslovou základnu, která se zakládá na schopnostech a je kompetentní a konkurenceschopná. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, mohou členské státy použít různých nástrojů v souladu s právem Společenství směřujících ke skutečnému evropskému trhu s obranným vybavením a rovným podmínkám jak na evropské, tak na celosvětové úrovni. Členské státy by se měly rovněž podílet na hlubším rozvoji diverzity evropské dodavatelské základny v oblasti obrany, zejména prosazováním zapojení malých a středních podniků a netradičních dodavatelů do evropské obranné technologické a průmyslové základny, podporou průmyslové spolupráce a prosazováním účinných a aktivních subdodavatelů. V tomto ohledu by měly rovněž zohlednit interpretační sdělení Komise ze dne 7. prosince 2006 o uplatňování článku 296 Smlouvy s ohledem na zadávání zakázek v oblasti obrany a sdělení Komise ze dne 5. prosince 2007 o strategii pro silnější a konkurenceschopnější evropský obranný průmysl. (4) Vytvoření evropského trhu s obranným vybavením je podmíněno zřízením příslušného legislativního rámce. V oblasti zakázek je k tomu potřebná koordinace postupů zadávání zakázek, které splní požadavky bezpečnosti členských států a povinnosti vyplývající ze Smlouvy. (5) V zájmu dosažení tohoto cíle vyzval Evropský parlament v usnesení ze dne 17. listopadu 2005 o zelené knize o veřejných zakázkách v oblasti obrany ( 3 ) Komisi k tomu, aby vypracovala návrh směrnice, která zohlední zájmy bezpečnosti členských států, bude dále rozvíjet společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a prosazovat větší soudržnost Evropy a zachová úlohu Unie jako „civilní mocnosti“. (6) Lepší koordinace postupů zadávání zakázek, například zakázek týkajících se logistických služeb, dopravy a skladování, může rovněž snížit náklady v odvětví obrany a výrazně snížit dopady tohoto odvětví na životní prostředí. (7) Tyto postupy by zároveň měly odrážet globální přístup Unie v oblasti bezpečnosti, který odpovídá změnám strategického prostředí. Skutečnost, že se objevily asymetrické nadnárodní hrozby, vede k postupnému stírání hranice mezi vnější a vnitřní bezpečností a bezpečností vojenskou a nevojenskou. (8) Obranné a bezpečnostní vybavení má zásadní význam pro bezpečnost a svrchovanost členských států i pro nezávislost Unie. Nákupy zboží a služeb v odvětví obrany a bezpečnosti proto mají často citlivou povahu. (9) Z toho vyplývají zvláštní požadavky zejména v oblasti bezpečnosti dodávek a bezpečnosti informací. Tyto požadavky se týkají především nákupů zbraní, střeliva a válečného materiálu pro ozbrojené síly, jakož i služeb a prací s tím přímo souvisejících, ale také některých zvláště citlivých nákupů v oblasti nevojenské bezpečnosti. V těchto oblastech poškozuje neexistence režimů platných v celé Unii otevřenost trhů v oblasti obrany a bezpečnosti mezi členskými státy. Tuto situaci je třeba rychle napravit. Režim pro bezpečnost informací platný v celé Unii, včetně vzájemného uznávání vnitrostátních bezpečnostních prověrek a umožnění výměny utajovaných informací mezi zadavateli a evropskými podniky, by byl obzvláště užitečný. Zároveň by měly členské státy přijmout konkrétní opatření ke zlepšení bezpečnosti vzájemných dodávek s cílem postupně vytvořit systém vhodných záruk. (10) Pro účely této směrnice by mělo být vojenské vybavení chápáno zejména jako typy výrobků uvedené v seznamu zbraní, střeliva a válečného materiálu přijatém rozhodnutím Rady 255/58 ze dne 15. dubna 1958 ( 4 ) a členské státy se mohou při provádění této směrnice omezit pouze na tento seznam. Tento seznam zahrnuje pouze vybavení, které je navrženo, vyvinuto a vyrobeno speciálně pro vojenské účely. Tento seznam je však všeobecný a má být vykládán extenzivně s ohledem na vývoj technologie, politiky veřejných zakázek a vojenských požadavků, jenž vede k rozvoji nových typů vybavení, například na základě Společného vojenského seznamu Evropské unie. Pro účely této směrnice by mělo „vojenské vybavení“ rovněž zahrnovat výrobky, které přestože byly původně navrženy pro civilní použití, jsou posléze uzpůsobeny pro vojenské účely tak, aby mohly být využívány jako zbraně, střelivo či válečný materiál. (11) Ve zvláštní oblasti nevojenské bezpečnosti by se tato směrnice měla vztahovat na zadávání zakázek podobné povahy a stejné citlivosti jako zakázky v oblasti obrany. To může být zejména případ oblastí, v nichž vojenské a nevojenské síly spolupracují na splnění stejného úkolu nebo v nichž je účelem veřejné zakázky chránit bezpečnost Unie nebo členských států na jejich vlastním území či mimo ně před vážnými hrozbami ze strany nevojenských nebo nevládních subjektů. To může zahrnovat například ochranu hranic, činnost policie a mise pro řešení krizí. (12) Tato směrnice by měla rovněž přihlédnout k potřebám zadavatele v průběhu celého životního cyklu výrobku, tj. výzkumu a vývoje, průmyslového vývoje, výroby, oprav, modernizace, úprav, údržby, logistiky, školení, testování, stažení a likvidace. Tato stadia mohou zahrnovat například studie, vyhodnocení, skladování, přepravu, integraci, servis, demontáž, zničení a veškeré další služby následující po prvotním návrhu. Některé zakázky mohou zahrnovat dodávky dílů, součástí nebo montážních bloků, které mají být namontovány do výrobků či k nim připevněny, nebo dodávky speciálních nástrojů, testovacího zařízení či podpory. (13) Pro účely této směrnice by měl „výzkum a vývoj“ zahrnovat základní výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj. Základní výzkum spočívá v experimentální či teoretické práci především za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není primárně zaměřena na uplatnění nebo využití v praxi. Aplikovaný výzkum rovněž spočívá v originální práci za účelem získání nových vědomostí. Je však zaměřen především na konkrétní praktický účel či cíl. Experimentální výzkum spočívá v práci založené na stávajících vědomostech získaných ve výzkumu nebo z praktických zkušeností za účelem zahájení výroby nových materiálů, výrobků či zařízení, vytváření nových či výrazného zlepšení již existujících procesů, systémů a služeb. Experimentální vývoj může zahrnovat uskutečnění technologických prokazovacích modelů, tj. zařízení prokazujících výkon nového konceptu či nové technologie v relevantním či reprezentativním prostředí. Výzkum a vývoj nezahrnuje výrobu a hodnocení předvýrobních prototypů, nástrojů a průmyslové inženýrství, průmyslové návrhy či výrobu. (14) Tato směrnice by měla rovněž zohlednit potřeby zadavatelů, pokud jde o stavební práce a služby, které sice přímo nesouvisejí s dodávkami vojenského vybavení či citlivého vybavení, ale jsou nezbytné pro splnění jistých vojenských či bezpečnostních požadavků. (15) Zadávání zakázek sjednaných v členských státech zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb ( 5 ) a veřejnými zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby ( 6 ) musí být v souladu se zásadami Smlouvy, zejména se zásadou volného pohybu zboží, zásadou svobody usazování, zásadou svobodného poskytování služeb a zásadami z nich odvozenými, jako je zásada rovného zacházení, zásada zákazu diskriminace, zásada vzájemného uznávání, zásada proporcionality a zásada transparentnosti. Povinnosti týkající se transparentnosti a hospodářské soutěže pro zakázky pod prahovými hodnotami pro tuto směrnici by měly stanovit členské státy v souladu s uvedenými zásadami, přičemž zohlední zejména situace, kdy existují přeshraniční zájmy. Především pak je na členských státech, aby určily nejvhodnější řešení pro zadávání takových zakázek. Pro zakázky, které převyšují určitou hodnotu, je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení zavádějící na úrovni Společenství koordinaci vnitrostátních zadávacích řízení na tyto zakázky, jež by byla založena na těchto zásadách, aby zaručila jejich účinnost a otevření zadávání zakázek hospodářské soutěži. Tato koordinační ustanovení by proto měla být vykládána v souladu s výše uvedenými pravidly a zásadami, jakož i s dalšími pravidly Smlouvy. (16) Články 30, 45, 46, 55 a 296 Smlouvy stanoví konkrétní výjimky z uplatňování zásad ve Smlouvě stanovených, a tedy i z uplatňování práva z nich odvozeného. Z toho vyplývá, že by žádné ustanovení této směrnice nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření, která mohou být nezbytná pro ochranu zájmů uznaných jako oprávněné uvedenými ustanoveními Smlouvy. To především znamená, že zadávání zakázek, jež spadají do oblasti působnosti této směrnice, z ní může být vyloučeno, pokud je to odůvodněno veřejnou bezpečností či je to nezbytné pro ochranu podstatných zájmů bezpečnosti členského státu. Může tomu tak být v případě zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti, které vyžadují takové přísné požadavky na bezpečnost dodávek či které jsou natolik důvěrné nebo důležité pro svrchovanost členského státu, že i zvláštní ustanovení této směrnice nedostačují k tomu, aby ochránila podstatné zájmy bezpečnosti členských států, jejichž vymezení je výhradní pravomocí členských států. (17) V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství je však třeba vykládat možnost využívat tyto výjimky tak, že jejich účinky nepřesáhnou rámec toho, co je nezbytně nutné pro ochranu oprávněných zájmů, které uvedené články umožňují chránit. Případy, kdy se tato směrnice neuplatní, tedy musí být přiměřené ve vztahu ke sledovaným cílům a co nejméně narušovat volný pohyb zboží a svobodu poskytování služeb. (18) Zakázky týkající se zbraní, střeliva a válečného materiálu zadávané zadavateli působícími v oblasti obrany jsou vyloučeny z působnosti Dohody o vládních zakázkách (dále jen „GPA“) uzavřené v rámci Světové obchodní organizace. Ostatní zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, jsou rovněž z použití GPA vyloučeny podle článku XXIII uvedené dohody. Článek 296 Smlouvy a čl. XXIII odst. 1 GPA mají rozdílnou oblast působnosti a podléhají rozdílným způsobům soudního přezkumu. V některých situacích, kdy nelze uplatnit článek 296 Smlouvy, se členské státy mohou na čl. XXIII odst. 1 GPA stále odvolávat. Uplatnění obou ustanovení je proto nutně vázáno na rozdílné podmínky. Toto vyloučení rovněž znamená, že ve specifickém kontextu zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti si členské státy zachovávají pravomoc rozhodnout o tom, zda jejich zadavatelé mohou umožnit hospodářským subjektům ze třetích zemí, aby se zúčastnily zadávacího řízení. Měly by mít možnost rozhodnout na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky, neboť se uznává potřeba, aby byla evropská obranná technologická a průmyslová základna konkurenceschopná v celosvětovém měřítku, a také význam otevřených a spravedlivých trhů a vzájemné přínosy, které z toho vyplývají. Členské státy by měly vyvíjet tlak na to, aby byly trhy stále otevřenější. Jejich partneři by měli rovněž prokázat otevřenost na základě mezinárodně dohodnutých pravidel, zejména pokud jde o otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž. (19) Zakázka se považuje za zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět konkrétně zahrnuje provedení činností podle oddílu 45 „společného slovníku pro veřejné zakázky“ stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) ( 7 ) (dále jen „CPV“), a to i když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Zakázky na služby mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud však jsou tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu pouze vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, není skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, důvodem, aby tato byla posuzována jako zakázka na stavební práce. (20) Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti často obsahují utajované informace, u nichž právní či správní předpisy platné v dotčených členských státech vyžadují, aby byly z bezpečnostních důvodů chráněny před neoprávněným přístupem. Ve vojenské oblasti existují v členských státech systémy klasifikace těchto informací pro vojenské účely. V oblasti nevojenské bezpečnosti je však praxe v členských státech různorodější, pokud musí být chráněny rovněž jiné informace. Je proto vhodné použít přístup, který zohlední různé postupy v členských státech a umožní obsáhnout vojenskou i nevojenskou oblast. V každém případě by zadávání zakázek v těchto oblastech nemělo ohrozit případné povinnosti vyplývající z rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád ( 8 ), nebo rozhodnutí 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady ( 9 ). Dále pak čl. 296 odst. 1 písm. a) Smlouvy dává členským státům možnost vyjmout veřejné zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti z působnosti pravidel této směrnice v případě, že by je uplatňování této směrnice zavazovalo k poskytnutí údajů, jejichž zveřejnění je podle jejich názoru v rozporu s podstatnými zájmy jejich bezpečnosti. K tomu může dojít zejména v případě, kdy jsou zakázky tak citlivé, že je třeba udržet v tajnosti i jejich samotnou existenci. (21) Zadavatelé by měli mít možnost využívat rámcových dohod, a proto je třeba stanovit definici rámcových dohod a zvláštních pravidel. Podle těchto pravidel, pokud zadavatel uzavře v souladu s touto směrnicí rámcovou dohodu, jež se týká zejména zveřejňování, lhůt a podmínek pro podávání nabídek, může sjednat zakázky založené na této rámcové dohodě v době její platnosti buď za použití podmínek stanovených v rámcové dohodě, nebo pokud v ní nebyly všechny podmínky předem stanoveny, obnovením soutěže mezi jejími stranami. Obnovení soutěže by mělo být v souladu s určitými pravidly, jejichž cílem je zaručit nezbytnou pružnost a dodržování obecných zásad, zejména zásady rovného zacházení. Ze stejných důvodů by doba platnosti rámcových dohod měla být omezena a neměla by překročit sedm let, s výjimkou případů, které zadavatelé náležitě odůvodní. (22) Zadavatelé by měli mít možnost využívat elektronické techniky nákupu, pokud však jejich využití bude v souladu s pravidly této směrnice a se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. Vzhledem k pravděpodobnému nárůstu elektronických dražeb je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici těchto dražeb a stanovit pro ně zvláštní pravidla, aby bylo zajištěno, že budou probíhat plně v souladu s těmito zásadami. Proto je vhodné stanovit, aby se tyto elektronické dražby vztahovaly pouze na zakázky na stavební práce, dodávky a služby, pro které mohou být stanoveny přesné specifikace. To může být zejména případ opakujících se zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby. Pro stejný účel musí být rovněž stanovena možnost určit pořadí uchazečů v kterékoli fázi elektronické dražby. Používání elektronických dražeb umožňuje zadavatelům vyžadovat po uchazečích předložení nových snížených cen, a je-li zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, rovněž zkvalitnění jiných prvků nabídek než cen. Aby bylo zaručeno dodržení zásady transparentnosti, mohou být předmětem elektronických dražeb pouze prvky způsobilé k automatickému vyhodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany zadavatele, to znamená pouze prvky, které jsou kvantifikovatelné tak, že mohou být vyjádřeny v absolutních hodnotách nebo procentech. Naopak hlediska nabídek, která vyžadují vyhodnocení nekvantifikovatelných prvků, by neměla být předmětem elektronických dražeb. V důsledku toho by určité zakázky na stavební práce a služby, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je projekt díla, neměly být předmětem elektronických dražeb. (23) Techniky centralizace nákupů umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zefektivnit nákupy. Členským státům by tak mělo být umožněno stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat zboží, stavební práce nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu. Je proto třeba stanovit na úrovni Společenství definici ústředních nákupních subjektů a vymezit podmínky, za kterých mohou být v souladu se zásadami rovného zacházení a zákazu diskriminace zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu, považováni za vyhovující této směrnici. Zadavatel, který je povinen uplatňovat tuto směrnici, by měl být za všech okolností oprávněn jednat jako ústřední nákupní subjekt. Členské státy by měly mít zároveň pravomoc určit jako ústřední nákupní subjekty evropské veřejné subjekty, na které se tato směrnice nevztahuje, jako je například Evropská obranná agentura, za podmínky, že tyto subjekty uplatňují na dotyčné nákupy pravidla zadávání zakázek, která jsou v souladu se všemi ustanoveními této směrnice. (24) Zadavatelé se mohou ocitnout v situaci, kdy jsou povinni zadat jedinou zakázku, na niž se částečně vztahuje tato směrnice, přičemž její zbývající část spadá do oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES či směrnice 2004/18/ES nebo se na ni nevztahuje tato směrnice, směrnice 2004/17/ES ani směrnice 2004/18/ES. To platí v případě, že příslušná zadávací řízení nemohou být z objektivních příčin oddělena a zakázky zadány jednotlivě. V těchto případech by zadavatelé měli mít možnost zadat jedinou zakázku za podmínky, že toto rozhodnutí nečiní za účelem vyloučení zakázek z oblasti působnosti této směrnice, směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES. (25) Zvyšování počtu prahových hodnot pro použití koordinovaných opatření je pro zadavatele zdrojem komplikací. S ohledem na průměrnou hodnotu zakázek v oblasti bezpečnosti a obrany je vhodné, aby bylo dodržování prahových hodnot této směrnice přizpůsobeno prahovým hodnotám, které již zadavatelé musí dodržovat při používání směrnice 2004/17/ES. Prahové hodnoty této směrnice by měly být také přezkoumány současně s přezkumem prahových hodnot směrnice 2004/17/ES. (26) Navíc je vhodné stanovit, ve kterých případech se tato směrnice nepoužije z důvodu použití zvláštních pravidel pro zakázky, která vyplývají z mezinárodních dohod nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi. Pravidla vyplývající z některých dohod související s rozmístěním jednotek členského státu v jiném členském státu či třetí zemi či rozmístěním jednotek ze třetí země v členském státu by měla rovněž vyloučit použití zadávacích řízení podle této směrnice. Tato směrnice by se neměla vztahovovat na zakázky zadávané mezinárodními organizacemi pro jejich vlastní účely, ani na zakázky, jež musí být zadávány členským státem v souladu s pravidly uvedených organizací. (27) V oblasti obrany a bezpečnosti existují zakázky natolik citlivé, že by v jejich případě nebylo vhodné tuto směrnici uplatňovat, a to navzdory její specifičnosti. Toto je případ zadávání zakázek zpravodajskými službami či zakázek pro všechny typy zpravodajských činností, včetně kontrašpionáže, tak, jak jsou definovány členskými státy. Je tomu tak rovněž v případě jiných obzvláště citlivých nákupů, jež vyžadují velmi vysoký stupeň utajení, jako jsou například některé nákupy pro oblast ochrany hranic či boje proti terorismu nebo organizovanému zločinu, nákupy související s kódováním či nákupy určené speciálně pro utajené činnosti nebo jiné stejně citlivé činnosti prováděné policií či bezpečnostními složkami. (28) Členské státy často provádějí programy spolupráce pro společný vývoj nového obranného vybavení. Tyto programy mají zvláštní význam, neboť napomáhají při vývoji nových technologií a nesou vysoké náklady na výzkum a vývoj složitých zbrojních systémů. Některé z těchto programů jsou řízeny mezinárodními organizacemi, konkrétně Organisation de coopération conjointe en matière d’armement (OCCAR) a NATO (prostřednictvím konkrétních agentur) či agenturami Unie, jako je Evropská obranná agentura, jež jménem členských států zadávají takové zakázky. Na tyto zakázky by se tato směrnice neměla vztahovat. V případě jiných programů spolupráce zadává zakázky zadavatel jednoho členského státu také jménem jednoho nebo více členských států. Ani na tyto případy by se tato směrnice neměla vztahovat. (29) Provádějí-li ozbrojené či bezpečnostní síly členských států operace za hranicemi Unie a vyžadují-li si to tyto operace, měli by být zadavatelé působící na místě operací oprávněni k tomu, aby neuplatňovali pravidla této směrnice v případě, kdy zadávají zakázky hospodářským subjektům umístěným v oblasti operací, včetně civilních nákupů přímo souvisejících s prováděním těchto operací. (30) S ohledem na zvláštní povahu odvětví obrany a bezpečnosti by měly být z oblasti působnosti této směrnice vyloučeny nákupy vybavení a stavebních prací a služeb jedné veřejné správy od druhé. (31) V rámci služeb mají zakázky na nabytí nebo nájem nemovitostí nebo nabytí práv k nim určité zvláštní rysy, které činí použití pravidel pro zadávání zakázek nevhodným. (32) Rozhodčí a smírčí služby obvykle poskytují právnické nebo fyzické osoby, které jsou určeny nebo vybrány způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek. (33) Finanční služby jsou rovněž svěřovány osobám či subjektům za podmínek, jež nejsou slučitelné s uplatňováním pravidel pro zadávání zakázek. (34) Podle článku 163 Smlouvy je podpora výzkumu a technologického vývoje prostředkem k posílení vědecké a technologické základny průmyslu Společenství a otevření zakázek na služby k tomuto cíli přispívá. Tato směrnice by se neměla vztahovat na spolufinancování programů výzkumu a vývoje. Na zakázky na výzkum a vývoj jiné než ty, u kterých výsledky připadají výhradně zadavateli pro využití ve vlastní činnosti, se tudíž za předpokladu, že je poskytovaná služba zcela uhrazena zadavatelem, tato směrnice nevztahuje. (35) Zaměstnání a práce tvoří základní prvky pro zajištění rovnosti příležitostí pro všechny a přispívají k začlenění do společnosti. V této souvislosti přispívají chráněné dílny a programy chráněného zaměstnání účinným způsobem k začlenění nebo k opětovnému začlenění zdravotně postižených osob na trh práce. Tyto dílny však nemusí být schopny získat zakázku za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné stanovit, že členské státy mohou vyhradit pro tyto dílny právo účastnit se zadávacího řízení nebo vyhradit plnění zakázky v rámci programů chráněného zaměstnání. (36) Pro účely uplatňování této směrnice na zakázky na služby spadající do její oblasti působnosti a pro účely kontroly by měly tyto služby být rozděleny do kategorií, které odpovídají jednotlivým položkám klasifikace CPV, a měly by být seskupeny ve dvou přílohách podle režimu, kterému podléhají. Pokud jde o služby uvedené v příloze II, nemělo by být příslušnými ustanoveními této směrnice dotčeno použití zvláštních pravidel Společenství pro dané služby. Avšak s cílem uplatňovat ustanovení této směrnice namísto ustanovení směrnice 2004/17/ES či směrnice 2004/18/ES je nutné určit, že příslušné zakázky na služby spadají do oblasti působnosti této směrnice. (37) Pokud jde o zakázky na služby, mělo by být úplné uplatňování této směrnice na přechodnou dobu omezeno na zakázky, u kterých její ustanovení dovolují, aby se v plné míře využil potenciál pro zvýšení přeshraničního obchodu. Zakázky na jiné služby musí být po přechodnou dobu sledovány, než bude přijato rozhodnutí o plném uplatňování této směrnice. (38) Technické specifikace vypracované zadavateli by měly umožnit, aby bylo zadávání zakázek otevřeno hospodářské soutěži. Za tímto účelem musí být možné podávat nabídky, které odrážejí rozmanitost technických řešení. Proto by mělo být možné vypracovat na jedné straně technické specifikace vyjádřené praktickým výkonem a funkčními požadavky. Na druhé straně, je-li činěn odkaz na evropskou normu nebo na mezinárodní nebo vnitrostátní normy včetně norem pro oblast obrany, musí být nabídky založené na jiných rovnocenných řešeních brány zadavateli v úvahu. Tato rovnocennost může být hodnocena zejména ve vztahu k požadavkům interoperability a operativní účinnosti. K prokázání rovnocennosti by uchazeči měli mít možnost využít jakéhokoli důkazu. Zadavatelé musí být schopni odůvodnit každé rozhodnutí, že v daném případě rovnocennost neexistuje. Navíc existují mezinárodní standardizační dohody, jejichž cílem je zajistit interoperabilitu ozbrojených sil a které mohou mít v členských státech právní sílu. Použije-li se některá z těchto dohod, mohou zadavatelé vyžadovat soulad nabídek s normami v ní uvedenými. Technické specifikace by měly být jasně uvedeny takovým způsobem, aby všichni uchazeči věděli, co požadavky stanovené zadavatelem zahrnují. (39) Podrobnosti technických specifikací a dodatečné informace týkající se zakázky musí být uvedeny, jak je to obvyklé v členských státech, v zadávací dokumentaci pro každou zakázku nebo v jiném obdobném dokumentu. (40) Potenciální subdodavatelé by neměli být diskriminováni z důvodu své státní příslušnosti. V souvislosti s obranou a bezpečností může být žádoucí, aby zadavatelé požadovali po úspěšném uchazeči uspořádání transparentního a nediskriminačního řízení pro zadávání subdodávek třetím osobám. Tato povinnost se může vztahovat na všechny subdodávky nebo na konkrétní subdodávky určené zadavatelem. Dále se jeví jako vhodné, aby bylo právo uchazeče uzavřít smlouvu se subdodavateli doplněno o opci nabízenou členským státům umožnit svým zadavatelům či po nich vyžadovat, aby subdodávky představující přinejmenším jistý podíl hodnoty zakázky byly zadány třetím osobám, přičemž se rozumí, že příbuzné podniky nejsou považovány za třetí osoby. V případě, že je takový podíl požadován, by měl úspěšný uchazeč zadávat subdodávky v rámci transparentního a nediskriminačního zadávacího řízení, aby všechny podniky, které projeví zájem, měly stejnou příležitost využít výhod subdodavatelské činnosti. Současně by nemělo být ohroženo řádné fungování úspěšného dodavatelského řetězce uchazeče. Proto by procentní podíl, který může být zadán třetím osobám na žádost zadavatele, měl náležitě zohledňovat předmět a hodnotu zakázky. Během vyjednávacího řízení či soutěžního dialogu s požadavky na subdodávky mohou zadavatel a uchazeči diskutovat o požadavcích na zakázky či doporučeních s cílem zajistit, aby byl zadavatel plně informován o dopadech rozdílných subdodavatelských možností, zejména na náklady, kvalitu nebo riziko. V každém případě by měli mít subdodavatelé původně navržení úspěšným uchazečem možnost účastnit se řízení pořádaného za účelem zadání subdodávek. Pokud se jedná o trhy v oblasti obrany a bezpečnosti, měly by členské státy a Komise rovněž podporovat rozvoj a šíření osvědčených postupů mezi členskými státy a evropským průmyslem s cílem prosazovat volný pohyb a konkurenceschopnost na subdodavatelských trzích v Unii a účinné řízení dodavatelů a malých a středních podniků s cílem dosáhnout nejlepšího poměru kvality a ceny. Členské státy by měly všem úspěšným uchazečům objasnit výhody transparentního a konkurenčního veřejného nabídkového řízení a různorodosti dodavatelů u subdodávek a měly by vytvořit a šířit osvědčené postupy, pokud jde o řízení dodavatelských řetězců u zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti. (41) Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud jsou uvedeny v oznámení o zakázce nebo zadávací dokumentaci. (42) Podmínky plnění zakázky mohou obsahovat zejména požadavky zadavatelů týkající se bezpečnosti informací a bezpečnosti dodávek. Tyto požadavky jsou důležité zejména vzhledem k citlivé povaze vybavení, na které se vztahuje tato směrnice, a týkají se celého dodavatelského řetězce. (43) S cílem zajistit bezpečnost informací mohou zadavatelé požadovat zejména závazky ze strany dodavatelů i subdodavatelů, že ochrání utajované informace před neoprávněným přístupem, a dostatečné informace o jejich schopnosti tuto ochranu zajistit. Vzhledem k tomu, že neexistuje režim Společenství pro bezpečnost informací, je na zadavatelích nebo členských státech, aby tyto požadavky definovali v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a aby určili, zda považují bezpečnostní prověrky vystavené v souladu s vnitrostátním právem jiného členského státu za rovnocenné prověrkám vystaveným jejich vlastními příslušnými orgány. (44) Bezpečnost dodávek s sebou může nést velmi různorodé požadavky, včetně vnitřních pravidel mezi dceřinými společnostmi a mateřskou společností ohledně práv duševního vlastnictví či poskytování naprosto nezbytné služby, kapacit pro údržbu a generální opravy s cílem zajistit podporu zakoupeného vybavení po celý jeho životní cyklus. (45) V každém případě se nesmí žádná podmínka plnění zakázky týkat jiných požadavků než těch, které se týkají plnění zakázky jako takové. (46) Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, které platí v oblasti pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se uplatňují během plnění zakázky za podmínky, že tato pravidla a jejich použití jsou v souladu s právem Společenství. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státě za účelem plnění zakázky, stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb ( 10 ) minimální podmínky, které musí být v hostitelské zemi ve vztahu k těmto vyslaným pracovníkům splněny. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení k tomuto účelu, může být nedodržení těchto závazků považováno za vážné pochybení nebo porušení práva, které se dotýká profesní etiky daného hospodářského subjektu, a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení. (47) Zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, se vyznačují zvláštními požadavky v oblasti složitosti, bezpečnosti informací nebo bezpečnosti dodávek. K uspokojení těchto potřeb je často nezbytné při zadávání zakázek vést důkladná jednání. Zadavatelé tedy mohou pro zakázky, na které se vztahuje tato směrnice, vedle omezeného řízení využít i vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce. (48) Zadavatelé, kteří provádějí obzvláště složité projekty, mohou, aniž by se dopustili pochybení, zjistit, že je objektivně nemožné vymezit prostředky, které by splňovaly jejich potřeby, nebo posoudit, co nabízí trh z hlediska technických, finančních nebo právních řešení. Tato situace může nastat zejména při provádění projektů, při nichž je nezbytná integrace nebo kombinace řady technologických a provozních schopností, nebo při provádění projektů se složitým a strukturovaným financováním, jejichž finanční a právní uspořádání nemůže být vymezeno předem. V tomto případě by nebylo možno použít omezené řízení ani vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce vzhledem k tomu, že by nebylo možné definovat zakázku s dostatečnou přesností, která by zájemcům umožnila vypracovat nabídky. Je tedy potřebné přijmout pružnou úpravu průběhu řízení, která nejen zajistí hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty, ale rovněž umožní zadavatelům projednat s každým zájemcem všechny aspekty zakázky. Takové řízení však nesmí být použito způsobem, který by omezoval nebo narušoval hospodářskou soutěž, zejména změnami podstatných prvků nabídek nebo ukládáním podstatných nových prvků úspěšnému uchazeči zapojením jakéhokoli jiného uchazeče než toho, který podal hospodářsky nejvýhodnější nabídku. (49) Před zahájením zadávacího řízení mohou zadavatelé za použití technického dialogu vyžadovat nebo přijímat stanoviska, která mohou použít při přípravě specifikací zakázky, za předpokladu, že tato stanoviska nebrání hospodářské soutěži. (50) Některé výjimečné okolnosti by mohly užití vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce znemožnit nebo učinit zcela nevhodným. Zadavatelé by tedy měli mít možnost v některých velmi konkrétních případech a za konkrétních okolností použít vyjednávací řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce. (51) Některé okolnosti by měly být částečně totožné s okolnostmi upravenými ve směrnici 2004/18/ES. V tomto ohledu je na místě zohlednit zejména skutečnost, že obranné a bezpečnostní vybavení je často technicky složité. Proto by neslučitelnost a nepřiměřenost technických obtíží při provozu a údržbě, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce v případě veřejných zakázek na dodatečné dodávky, měla být posuzována podle této složitosti, požadavků interoperability a standardizace vybavení, které s ním souvisejí. To je případ například začlenění nových komponent do existujících systémů nebo modernizace takových systémů. (52) Může dojít k tomu, že u určitých nákupů, na něž se vztahuje tato směrnice, je schopen splnit zakázku pouze jeden hospodářský subjekt, protože je držitelem výhradních práv, anebo z technických důvodů. V takových případech by měl zadavatel mít možnost zadat zakázku přímo tomuto jedinému hospodářskému subjektu nebo s ním uzavřít rámcovou dohodu. Technické důvody, proč je pouze jediný hospodářský subjekt schopen splnit danou zakázku, by však měly být přesně definovány a odůvodněny případ od případu. Tyto důvody by mohly například zahrnovat jednoznačnou technickou neschopnost jiného zájemce než vybraného hospodářského subjektu dosáhnout požadovaných cílů či nezbytnost použít specifické know-how, nástroje či prostředky, které má k dispozici pouze jeden hospodářský subjekt. To může být případ například úprav či dodatečné montáže obzvláště složitého vybavení. Technické důvody mohou rovněž vyplývat ze specifické interoperability či bezpečnostních požadavků, jež musí být splněny, aby bylo zajištěno vlastní fungování ozbrojených či bezpečnostních sil. (53) Ze zvláštní povahy zakázek, na které se vztahuje tato směrnice, navíc vyplývá nutnost zohlednit nové okolnosti, které mohou nastat v oblastech v ní uvedených. (54) Ozbrojené síly členských států mohou být například povolány, aby zásahly v krizových situacích v zahraničí, například v rámci mírových operací. Při zahájení takového zásahu nebo v jeho průběhu může být v zájmu bezpečnosti členských států a jejich ozbrojených sil nezbytné zadávat některé zakázky ve velmi krátkých lhůtách, které nebudou slučitelné s obvyklými lhůtami stanovenými pro zadávací řízení stanovená touto směrnicí. Takové mimořádné situace mohou nastat i ve vztahu k bezpečnostním silám, například v případě teroristického útoku na území Unie. (55) Podpora výzkumu a vývoje je klíčovým prostředkem k posílení evropské obranné technologické a průmyslové základny a otevření zadávacích řízení přispívá k dosažení tohoto cíle. Význam výzkumu a vývoje v této specifické oblasti odůvodňuje maximální pružnost při zadávání zakázek na dodávky v oblasti výzkumu a služeb. Současně by však tato flexibilita neměla bránit spravedlivé hospodářské soutěži v následných fázích životního cyklu výrobku. Zakázky na výzkum a vývoj by proto měly zahrnovat činnosti pouze do fáze, kdy je možné přiměřeně posoudit vyspělost nových technologií a odstranit rizika. Zakázky na výzkum a vývoj by neměly být používány po uplynutí této fáze jako způsob, jak se vyhnout použití této směrnice, včetně předurčením výběru uchazeče pro následné fáze. Oproti tomu by neměli zadavatelé mít povinnost pořádat zvláštní zadávací řízení pro následné fáze, pokud zakázka, která se vztahuje na výzkumné činnosti, již zahrnuje možnost pro tyto fáze a byla zadána v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, nebo případně v soutěžním dialogu. (56) S cílem zajistit transparentnost by měla být stanovena pravidla pro zveřejňování příslušných informací zadavatelem před zahájením zadávacího řízení a při jeho ukončení. Dále by měly být zájemcům a uchazečům poskytnuty další specifické informace o výsledcích tohoto řízení. Zadavatelé by však měli mít možnost nesdělit některé takto vyžadované informace, pokud by jejich poskytnutí narušovalo vymáhání práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, poškozovalo by oprávněné obchodní zájmy hospodářských subjektů nebo by mohlo narušovat spravedlivou hospodářskou soutěž mezi nimi. Vzhledem k povaze a rysům stavebních prací, dodávek a služeb, na něž se vztahuje tato směrnice, mají v tomto ohledu zvlášť velký význam důvody veřejného zájmu v souladu s požadavky vnitrostátních předpisů v oblasti vnitrostátního veřejného pořádku, zejména pokud jde o oblast obrany a bezpečnosti. (57) S přihlédnutím k novým informačním a komunikačním technologiím a ke zjednodušením, která mohou přinést, by elektronické prostředky měly být postaveny na roveň tradičním prostředkům sdělování a výměny informací. Vybrané prostředky a technologie by měly být co nejvíce slučitelné s technologiemi užívanými v ostatních členských státech. (58) K zajištění rozvoje účinné hospodářské soutěže v oblasti zakázek upravených touto směrnicí je nezbytné, aby oznámení o zakázce vypracovaná zadavateli z členských států byla zveřejňována v celém Společenství. Informace obsažené v těchto oznámeních musí umožnit hospodářským subjektům ve Společenství určit, zda o navržené zakázky mají zájem. Za tímto účelem by měly být subjektům dostatečně objasněny předmět zakázky a podmínky, které jsou s ní spojeny. Je proto třeba zajistit lepší zviditelnění veřejných oznámení prostřednictvím vhodných nástrojů, jakými jsou jednotné formuláře pro oznámení o zakázce a CPV, která je referenční nomenklaturou pro zakázky. (59) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy ( 11 ) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) ( 12 ) by se v souvislosti s touto směrnicí měly použít na přenos informací elektronickými prostředky. Zadávací řízení vyžadují vyšší stupeň bezpečnosti a utajení než uvedené směrnice. Proto by měla zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast a nabídek splňovat zvláštní dodatečné požadavky. Za tímto účelem by mělo být co nejvíce podporováno použití elektronického podpisu, a zejména zaručeného elektronického podpisu. Dobrovolné akreditační systémy by navíc mohly vytvořit příznivé prostředí pro zvýšení úrovně osvědčovacích služeb pro tato zařízení. (60) Užívání elektronických prostředků vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být upraveno zkrácení minimálních lhůt pro doručení nabídek a žádostí o účast, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Společenství. (61) Ověřování vhodnosti zájemců a jejich výběr by měly být prováděny za transparentních podmínek. Za tímto účelem by měla být stanovena nediskriminační kritéria, která mohou zadavatelé použít při výběru soutěžících, a prostředky, které mohou hospodářské subjekty použít k tomu, aby prokázaly splnění těchto kritérií. Ve stejném duchu transparentnosti by se od zadavatele mělo vyžadovat, aby jakmile je zakázka zařazena do soutěže, uvedl kritéria pro výběr, která použije, a úroveň zvláštní způsobilosti, kterou může případně od hospodářských subjektů vyžadovat před jejich přijetím do zadávacího řízení. (62) Zadavatel může omezit počet zájemců v omezených řízeních, vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžním dialogu. Takové snížení počtu uchazečů by mělo být provedeno na základě objektivních kritérií uvedených v oznámení o zakázce. Pro kritéria vztahující se k osobní situaci hospodářského subjektu může postačit obecný odkaz v oznámení o zakázce na předpoklady subjektů uvedené v této směrnici. (63) Ve vyjednávacích řízeních se zveřejněním oznámení o zakázce a v soutěžním dialogu by s ohledem na pružnost, která může být potřebná, jakož i na vysokou úroveň nákladů spojených s těmito metodami zadávání zakázek měli být zadavatelé oprávněni upravit řízení tak, aby bylo vedeno v navazujících fázích s cílem postupně a na základě předem uvedených kritérií pro zadání zakázky snižovat počet nabídek, o kterých dále povedou dialog nebo budou vyjednávat. Snížení počtu by mělo, pokud to počet vhodných řešení nebo zájemců dovolí, zajistit skutečnou hospodářskou soutěž. (64) Pravidla Společenství pro vzájemné uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se použijí v případě, že je doklad o určité kvalifikaci vyžadován pro účast na zadávacím řízení. (65) Je třeba vyhnout se zadávání zakázek hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo které byly uznány vinnými z korupce nebo podvodu vůči finančním zájmům Evropských společenství, praní peněz nebo financování terorismu, teroristické trestné činnosti nebo trestné činnosti spojené s terorismem. Je-li to vhodné, měli by zadavatelé od zájemců a uchazečů požadovat, aby předložili patřičné dokumenty, a mají-li pochybnosti o osobní situaci zájemce nebo uchazeče, mohou požádat o spolupráci příslušné orgány daného členského státu. K vyloučení těchto hospodářských subjektů by mělo dojít, jakmile se zadavatel dozví o rozhodnutí, které se týká takových protiprávních jednání, je vydáno v souladu s vnitrostátním právem a je pravomocné. Pokud vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení právních předpisů týkajících se protiprávních dohod v oblasti zakázek, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky dotčeného hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. Mělo by být rovněž možné vyloučit hospodářské subjekty v případě, že má zadavatel informace (případně poskytnuté utajenými zdroji) prokazující, že nejsou natolik spolehlivé, aby bylo možno vyloučit rizika pro bezpečnost příslušného členského státu. Tato rizika by mohla vyplývat z jistých charakteristik výrobků dodávaných zájemcem či z majetkové struktury zájemce. (66) Nedodržení vnitrostátních předpisů provádějících směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání ( 13 ), a směrnici Rady 76/207/EHS ze dne 9. února 1976 o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky ( 14 ), které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, může být považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení. (67) Vzhledem k citlivosti odvětví obrany a bezpečnosti má zásadní význam spolehlivost hospodářských subjektů, kterým jsou zakázky zadány. Tato spolehlivost závisí zejména na jejich schopnosti vyhovět požadavkům zadavatele z hlediska bezpečnosti dodávek a bezpečnosti informací. Nic v této směrnici rovněž nebrání zadavateli v tom, aby hospodářský subjekt vyloučil v jakékoli fázi postupu zadávání zakázky v případě, že má informaci o tom, že by zadání celé zakázky či její části tomuto hospodářskému subjektu mohlo představovat riziko pro podstatné zájmy bezpečnosti daného členského státu. (68) Vzhledem k tomu, že neexistuje režim Společenství pro bezpečnost informací, je na zadavatelích či členských státech, aby definovali úroveň technické způsobilosti, která je požadována v tomto ohledu pro účast na zadávacím řízení, a aby posoudili, zda zájemci dosahují požadovaného stupně bezpečnosti. V mnoha případech mají členské státy dvoustranné bezpečnostní dohody s pravidly o vzájemném uznávání vnitrostátních bezpečnostních prověrek. I v případě, kdy tyto dohody existují, je možné kapacity hospodářských subjektů z jiných členských států, pokud jde o bezpečnost informací, ověřit, a toto ověřování by mělo být prováděno v souladu se zásadami rovného zacházení, proporcionality a zákazu diskriminace. (69) Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, rovného zacházení a zákazu diskriminace a zaručí, že nabídky budou posuzovány transparentně a objektivně v podmínkách účinné hospodářské soutěže. V důsledu toho je vhodné připustit použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“. (70) K zajištění dodržení zásady rovného zacházení při zadávání zakázek je vhodné stanovit povinnost, založenou judikaturou, zajistit nezbytnou transparentnost, která umožní každému uchazeči, aby byl přiměřeně informován o kritériích a opatřeních, která budou použita pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Je tedy na zadavatelích, aby uvedli kritéria pro zadání zakázky a poměrnou váhu přikládanou každému z těchto kritérií s dostatečným předstihem, aby je uchazeči znali při vypracovávání svých nabídek. Zadavatelé mohou upustit od uvedení poměrné váhy kritérií pro zadání zakázky v náležitě odůvodněných případech, pro které musí být schopni uvést důvody, pokud poměrná váha nemůže být stanovena předem, zejména z důvodu složitosti zakázky. V těchto případech musí uvést sestupné pořadí důležitosti těchto kritérií. (71) Pokud se zadavatelé rozhodnou zadat zakázku podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, posuzují nabídky tak, aby určili, která z nich nabízí nejlepší poměr kvality a ceny. Proto stanoví hospodářská a kvalitativní kritéria, která, brána jako celek, musí umožnit určit nabídku, která je pro zadavatele nejvýhodnější. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky, neboť tato kritéria musí umožnit vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá posuzovaná nabídka nabízí vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, a posouzení poměru kvality a ceny u každé nabídky. (72) Dodržování povinností, pokud jde o transparentnost a hospodářskou soutěž, by mělo být zajištěno účinným systémem přezkumu založeným na systému, který směrnice Rady 89/665/ES ( 15 ) a 92/13/EHS ( 16 ), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/66/ES ( 17 ), zavádějí pro zakázky, na něž se vztahují směrnice 2004/17/ES a směrnice 2004/18/ES. Zejména by měla být poskytnuta možnost vznést námitky proti zadávacímu řízení před uzavřením smlouvy a rovněž by měly být poskytnuty záruky nezbytné pro účinnost přezkumu, jako je například odkladná lhůta. Měla by rovněž existovat možnost napadnout protiprávní přímá zadání či zakázky uzavřené v rozporu s touto směrnicí. (73) Přezkumná řízení by nicméně měla zohledňovat ochranu zájmů v oblasti obrany a bezpečnosti, pokud jde o postupy orgánů příslušných k přezkumnému řízení, volbu předběžných opatření či sankce stanovené pro porušení povinností týkajících se transparentnosti a hospodářské soutěže. Zejména by členské státy měly mít možnost stanovit, že orgán příslušný k přezkumnému řízení, který je nezávislý na zadavateli, nesmí považovat smlouvu za neúčinnou, i když byla zakázka zadána protiprávně z důvodů uvedených v této směrnici, pokud po posouzení všech důležitých skutečností shledá, že výjimečné okolnosti dotčeného případu vyžadují, aby byly respektovány naléhavé důvody související s veřejným zájmem. Vzhledem k povaze a charakteru stavebních prací, dodávek a služeb, na něž se vztahuje tato směrnice, by měly tyto naléhavé důvody souviset především s obecným zájmem v oblasti obrany a bezpečnosti členských států. K této situaci by mohlo dojít, například pokud by neúčinnost smlouvy závažně ohrozila nejen plnění specifických projektů, na něž je zakázka zaměřena, ale i samotnou existenci širšího obranného nebo bezpečnostního programu, jehož je projekt součástí. (74) Některé technické podmínky, a zejména podmínky týkající se oznámení, statistických zpráv a použité klasifikace a podmínky pro odkazy na takovou klasifikaci, bude potřebné přijmout a doplňovat s ohledem na měnící se technické požadavky. Je proto vhodné pro tento účel zavést pružný a rychlý schvalovací postup. (75) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ( 18 ). (76) Zejména je třeba zmocnit Komisi ke změně částek prahových hodnot pro zakázky ve smyslu jejich přizpůsobení prahovým hodnotám stanoveným ve směrnici 2004/17/ES a ke změně některých referenčních čísel v nomenklatuře CPV a postupů pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v CPV, jakož i technických podrobností a vlastností zařízení pro elektronický příjem. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. (77) Pokud ze závažných naléhavých důvodů nelze dodržet lhůty obvykle použitelné v rámci regulativního postupu s kontrolou, měla by mít Komise možnost použít k přijetí těchto opatření postup pro naléhavé případy stanovený v čl. 5a odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES. (78) Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ( 19 ) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Společenství sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily. (79) Komise by měla provést pravidelné hodnocení toho, zda trh s obranným vybavením funguje otevřeným, transparentním a konkurenčním způsobem, včetně dopadu této směrnice na trh, například na zapojení malých a středních podniků, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:







OBSAH HLAVA I DEFINICE, OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÉ ZÁSADY Článek 1 Definice Článek 2 Oblast působnosti Článek 3 Smíšené zakázky Článek 4 Zásady zadávání zakázek HLAVA II PRAVIDLA PRO ZAKÁZKY KAPITOLA I Obecná ustanovení Článek 5 Hospodářské subjekty Článek 6 Povinnost zadavatelů zachovávat důvěrnost Článek 7 Ochrana utajovaných skutečností KAPITOLA II Prahové hodnoty, ústřední nákupní subjekty a vyloučení z oblasti působnosti Oddíl 1 Prahové hodnoty Článek 8 Částky prahových hodnot pro zakázky Článek 9 Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek a rámcových dohod Oddíl 2 Ústřední nákupní subjekty Článek 10 Zakázky a rámcové dohody zadané ústředními nákupními subjekty Oddíl 3 Vyloučené zakázky Článek 11 Použití vyloučení Článek 12 Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel Článek 13 Zvláštní vyloučení Oddíl 4 Zvláštní ujednání Článek 14 Vyhrazené zakázky KAPITOLA III Ujednání pro zakázky na služby Článek 15 Zakázky na služby uvedené v příloze I Článek 16 Zakázky na služby uvedené v příloze II Článek 17 Smíšené zakázky včetně služeb uvedených v přílohách I a II KAPITOLA IV Zvláštní pravidla pro dokumenty týkající se zakázky Článek 18 Technické specifikace Článek 19 Varianty Článek 20 Podmínky plnění zakázky Článek 21 Subdodávky Článek 22 Bezpečnost informací Článek 23 Bezpečnost dodávek Článek 24 Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek KAPITOLA V Řízení Článek 25 Použitelná řízení Článek 26 Vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce Článek 27 Soutěžní dialog Článek 28 Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce Článek 29 Rámcové dohody KAPITOLA VI Pravidla pro zveřejňování a transparentnost Oddíl 1 Zveřejňování oznámení Článek 30 Oznámení Článek 31 Nepovinné zveřejňování Článek 32 Forma a způsob zveřejňování oznámení Oddíl 2 Lhůty Článek 33 Lhůty pro doručení žádostí o účast a nabídek Oddíl 3 Obsah a prostředky přenosu informací Článek 34 Výzvy k podání nabídek, vyjednávání nebo účasti na dialogu Článek 35 Informování zájemců a uchazečů Oddíl 4 Sdělování Článek 36 Pravidla pro sdělování Oddíl 5 Zprávy Článek 37 Obsah zpráv KAPITOLA VII Průběh řízení Oddíl 1 Obecná ustanovení Článek 38 Ověření vhodnosti zájemců a výběr účastníků, zadávání zakázek Oddíl 2 Kritéria pro kvalitativní výběr Článek 39 Osobní situace zájemce či uchazeče Článek 40 Vhodnost pro výkon odborné činnosti Článek 41 Hospodářské a finanční předpoklady Článek 42 Technická nebo odborná způsobilost Článek 43 Normy systémů řízení jakosti Článek 44 Normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí Článek 45 Dodatečná dokumentace a informace Článek 46 Úřední seznamy schválených hospodářských subjektů a osvědčení subjekty veřejného nebo soukromého práva Oddíl 3 Zadání zakázky Článek 47 Kritéria pro zadání zakázky Článek 48 Používání elektronických dražeb Článek 49 Mimořádně nízké nabídky HLAVA III PRAVIDLA PRO SUBDODÁVKY KAPITOLA I Subdodávky zadané úspěšnými uchazeči jinými než zadavateli Článek 50 Oblast působnosti Článek 51 Zásady Článek 52 Prahové hodnoty a pravidla pro zveřejňování Článek 53 Kvalitativní kritéria pro výběr subdodavatelů KAPITOLA II Subdodávky zadané úspěšnými uchazeči, kteří jsou zadavateli Článek 54 Použitelná pravidla HLAVA IV PRAVIDLA PRO PŘEZKUMNÉ ŘÍZENÍ Článek 55 Oblast působnosti a dostupnost přezkumných řízení Článek 56 Náležitosti přezkumného řízení Článek 57 Odkladná lhůta Článek 58 Výjimky z odkladné lhůty Článek 59 Lhůty pro podání návrhu na přezkum Článek 60 Neúčinnost Článek 61 Porušení této hlavy a alternativní sankce Článek 62 Lhůty Článek 63 Systém nápravy Článek 64 Obsah oznámení o dobrovolné transparentnosti ex ante HLAVA V STATISTICKÉ POVINNOSTI, VÝKONNÉ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 65 Statistické povinnosti Článek 66 Obsah statistické zprávy Článek 67 Postup projednávání ve výboru Článek 68 Přezkoumání prahových hodnot Článek 69 Změny Článek 70 Změna směrnice 2004/17/ES Článek 71 Změna směrnice 2004/18/ES Článek 72 Provedení Článek 73 Přezkum a podávání zpráv Článek 74 Vstup v platnost Článek 75 Určení PŘÍLOHY Příloha I Služby uvedené v článcích 2 a 15 Příloha II Služby uvedené v článcích 2 a 16 Příloha III Definice některých technických specifikací uvedených v článku 18 Příloha IV Informace, které musí být obsaženy v oznámeních o veřejné zakázce uvedených v článku 30 Příloha V Informace, které musí být obsaženy v oznámeních o subdodávkách uvedených v článku 52 Příloha VI Hlavní vlastnosti zveřejňování Příloha VII Rejstříky Příloha VIII Požadavky týkající se zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast a nabídek







HLAVA I

DEFINICE, OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÉ ZÁSADY

Článek 1

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

1. „Společným slovníkem pro veřejné zakázky“ (Commun Procurement Vocabulary, CPV) referenční nomenklatura platná pro zakázky zadávané zadavateli, přijatá nařízením (ES) č. 2195/2002;

2. „zakázkou“ úplatná smlouva uzavřená písemnou formou ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/17/ES a čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/18/ES;

3. „zakázkou na stavební práce“ zakázka, jejímž předmětem je buď provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v oddíle 45 CPV, nebo provedení stavby, která odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jakýmikoli prostředky. „Stavbou“ se rozumí výsledek souboru stavebních nebo stavebně inženýrských prací, který je sám o sobě dostačující, aby plnil hospodářskou nebo technickou funkci;

4. „zakázkou na dodávky“ zakázka jiná než zakázka na stavební práce, jejímž předmětem je koupě, leasing, nájem nebo koupě na splátky výrobků, s možností následné koupě nebo bez ní. Zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje rovněž umísťovací a instalační práce, se rovněž považuje za „zakázku na dodávky“;

5. „zakázkou na služby“ zakázka jiná než zakázka na stavební práce nebo na dodávky, jejímž předmětem je poskytování služeb. Zakázka, jejímž předmětem jsou jak výrobky, tak služby, se považuje za „zakázku na služby“, pokud hodnota daných služeb překračuje hodnotu výrobků zahrnutých touto zakázkou. Zakázka, jejímž předmětem jsou služby a která zahrnuje činnosti uvedené v oddíle 45 CPV pouze jako vedlejší součást hlavního předmětu zakázky, se považuje za zakázku na služby;

6. „vojenským vybavením“ vybavení speciálně určené či přizpůsobené pro vojenské účely, jež má být využito jako zbraň, střelivo či válečný materiál;

7. „citlivým vybavením“, „citlivými stavebními pracemi“ a „citlivými službami“ vybavení, stavební práce a služby pro bezpečnostní účely, jež se dotýkají utajovaných informací nebo tyto informace vyžadují či obsahují;

8. „utajovanými informacemi“ informace či materiál, bez ohledu na svou formu, povahu či způsob přenosu, jimž byla přidělena bezpečnostní klasifikace či ochrana určitého stupně a které vyžadují v zájmu národní bezpečnosti a v souladu s právními a správními předpisy platnými v dotčeném členském státě ochranu před zneužitím, zničením, odstraněním, odhalením, ztrátou či přístupem ze strany neoprávněných osob či jakýmkoli jiným typem narušení;

9. „veřejnou správou“ vláda či regionální nebo místní správa členského státu či třetí země;

10. „krizí“ jakákoli situace v členském státě nebo ve třetí zemi, při níž vznikla škoda, která výrazně převyšuje škody vznikající v běžném životě a která vážně ohrožuje nebo omezuje život a zdraví lidí, která má zásadní dopad na majetkové hodnoty nebo která vyžaduje přijetí opatření k zajištění základních dodávek pro obyvatelstvo; má se za to, že krize nastala, pokud ke vzniku takové škody podle očekávání dojde v nejbližší budoucnosti; ozbrojené konflikty a války se považují za krize ve smyslu této směrnice;

11. „rámcovou dohodou“ dohoda mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období;

12. „elektronickou dražbou“ opakující se proces, který zahrnuje elektronické zařízení pro předkládání nových, snížených cen nebo nových hodnot, které se týkají určitých prvků nabídek, k němuž dochází po prvním úplném vyhodnocení nabídek, a který umožňuje sestavit jejich pořadí při použití automatických metod vyhodnocení. Určité zakázky na služby a na stavební práce, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je koncepce díla, proto nemohou být předmětem elektronických dražeb;

13. „zhotovitelem“, „dodavatelem“ nebo „poskytovatelem služeb“ fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob či subjektů, která na trhu nabízí, v uvedeném pořadí, provedení stavebních prací nebo staveb, výrobky nebo služby;

14. „hospodářským subjektem“ zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel služeb. Tento pojem je používán pouze pro zjednodušení;

15. „zájemcem“ hospodářský subjekt, který se uchází o výzvu k účasti v omezeném nebo vyjednávacím řízení nebo v soutěžním dialogu;

16. „uchazečem“ hospodářský subjekt, který podává nabídku v omezeném nebo vyjednávacím řízení nebo v soutěžním dialogu;

17. „zadavatelem“ veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES nebo zadavatel ve smyslu článku 2 směrnice 2004/17/ES;

18. „ústředním nákupním subjektem“ veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES, zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/17/ES nebo evropský veřejný subjekt, který — získává dodávky nebo služby určené zadavatelům nebo — zadává zakázky nebo uzavírá rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby určené zadavatelům;

19. „omezeným řízením“ řízení, ve kterém může každý hospodářský subjekt žádat o účast a ve kterém pouze ty hospodářské subjekty, které vyzve zadavatel, mohou podat nabídku;

20. „vyjednávacím řízením“ řízení, ve kterém zadavatel konzultuje hospodářské subjekty podle svého výběru a vyjednává podmínky zakázky s jedním nebo více z nich;

21. „soutěžním dialogem“ řízení, ve kterém může každý hospodářský subjekt požádat o účast a ve kterém zadavatel vede dialog se zájemci přijatými do řízení s cílem nalézt jedno či více vhodných řešení, která jsou schopna splnit jeho požadavky a na jehož či jejichž základě jsou vybraní uchazeči vyzváni k podání nabídky. Pro účely použití řízení uvedeného v prvním pododstavci se zakázka považuje za „zvláště složitou“, pokud zadavatel objektivně nemůže — vymezit v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b), c) nebo d) technické prostředky schopné splnit jeho potřeby nebo cíle nebo — stanovit právní nebo finanční rámec projektu;

22. „subdodávkou“ úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi úspěšným uchazečem o zakázku a jedním nebo více hospodářskými subjekty za účelem splnění dotyčné zakázky, jejímž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb;

23. „příbuzným podnikem“ podnik, ve kterém může úspěšný uchazeč přímo nebo nepřímo uplatňovat dominantní vliv, nebo jakýkoli podnik, který může uplatňovat dominantní vliv na úspěšného uchazeče nebo který, jako úspěšný uchazeč, podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku v důsledku vlastnictví, finanční účasti nebo pravidel, kterými se řídí. Dominantní vliv podniku se předpokládá, když ve vztahu k jinému podniku přímo nebo nepřímo — drží většinu upsaného základního kapitálu podniku; — ovládá většinu hlasů, které plynou z podílů či akcií vydaných podnikem; nebo — může jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu podniku;

24. pojmy „písemný“ nebo „písemně“ jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován. Tento soubor může zahrnovat informace přenášené a ukládané elektronickými prostředky;

25. „elektronickým prostředkem“ prostředek používající elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po drátě, rádiem, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky;

26. „životním cyklem“ veškeré možné postupné fáze výrobku, tj. jeho výzkum a vývoj, průmyslový vývoj, výroba, opravy, modernizace, úpravy, údržba, logistika, školení, testování, stažení z trhu a likvidace;

27. „výzkumem a vývojem“ veškeré činnosti zahrnující základní výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj, přičemž experimentální vývoj může zahrnovat uskutečnění technologických prokazovacích modelů, tj. zařízení prokazujících výkon nové koncepce či technologie v relevantním či reprezentativním prostředí;

28. „civilním nákupem“ smlouva, na niž se nevztahuje článek 2 týkající se zadávání zakázek na nevojenské výrobky, stavební práce či logistické služby, uzavřená v souladu s podmínkami stanovenými v článku 17.

Článek 2

Oblast působnosti

V souladu s články 30, 45, 46, 55 a 296 Smlouvy se tato směrnice vztahuje na zakázky zadávané v oblasti obrany a bezpečnosti, jejichž předmětem jsou

a) dodávky vojenského vybavení, včetně dílů, součástí nebo montážních bloků;

b) dodávky citlivého vybavení, včetně dílů, součástí nebo montážních bloků;

c) stavební práce, dodávky a služby přímo související s vybavením uvedeným v písmenech a) a b) pro veškeré fáze jeho životního cyklu;

d) stavební práce a služby pro výhradně vojenské účely či citlivé stavební práce a citlivé služby.

Článek 3

Smíšené zakázky

1. Zakázka, jejímž předmětem jsou stavební práce, dodávky nebo služby spadající do oblasti působnosti této směrnice a částečně do oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES, se zadává v souladu s touto směrnicí, jestliže pro zadání jediné zakázky existují objektivní důvody.

2. Zadání zakázky, jejímž předmětem jsou stavební práce, dodávky nebo služby spadající částečně do oblasti působnosti této směrnice, přičemž se na její další část nevztahuje tato směrnice, směrnice 2004/17/ES ani směrnice 2004/18/ES, nespadá do oblasti působnosti této směrnice, jestliže pro zadání jediné zakázky existují objektivní důvody.

3. Rozhodnutí zadat jedinou zakázku však nesmí být učiněno za účelem vyloučení zakázek z oblasti působnosti této směrnice, směrnice 2004/17/ES nebo směrnice 2004/18/ES.

Článek 4

Zásady zadávání zakázek

Zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě zásad rovnosti a zákazu diskriminace a postupují transparentním způsobem.







HLAVA II

PRAVIDLA PRO ZAKÁZKY







KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 5

Hospodářské subjekty

1. Zájemci nebo uchazeči, kteří jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeni, oprávněni poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuti pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byli buď fyzickou, nebo právnickou osobou.

V případě zakázek na služby a na stavební práce a v případě zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umísťovací nebo instalační práce, však lze po právnických osobách požadovat, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odpovídající odbornou kvalifikaci osob, kteří budou zodpovídat za plnění dané zakázky.

2. Podávat nabídky nebo vystupovat jako zájemci mohou skupiny hospodářských subjektů. Zadavatelé nesmějí od těchto skupin vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádost o účast, avšak od vybrané skupiny může být vyžadováno získání takové právní formy, jestliže jí byla zadána zakázka, pokud je tato přeměna nezbytná pro řádné plnění zakázky.

Článek 6

Povinnost zadavatelů zachovávat důvěrnost

Aniž jsou dotčena ustanovení této směrnice, zejména ta, která se týkají povinností v souvislosti se zveřejňováním zadaných zakázek a s informováním zájemců a uchazečů podle čl. 30 odst. 3 a článku 35, a v souladu s vnitrostátním právem, kterým se zadavatel řídí, zejména právními předpisy o přístupu k informacím, nezveřejňuje zadavatel, s výhradou smluvně nabytých práv, informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a byly jimi označeny za důvěrné; takové informace zahrnují zejména technická nebo obchodní tajemství a důvěrná hlediska nabídek.

Článek 7

Ochrana utajovaných informací

Zadavatelé mohou pro hospodářské subjekty stanovit požadavky zaměřené na ochranu utajovaných informací, jež jsou sdělovány v zadávacím řízení. Mohou od nich rovněž požadovat, aby zajistily dodržování těchto požadavků svými subdodavateli.







KAPITOLA II

Prahové hodnoty, ústřední nákupní subjekty a vyloučení zakázky







Oddíl 1

Prahové hodnoty

Článek 8

Částky prahových hodnot pro zakázky

Tato směrnice se vztahuje na zakázky, jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto prahovým hodnotám nebo je vyšší:

a) ►M5 418 000 EUR ◄ pro zakázky na dodávky a na služby;

b) ►M5 5 225 000 EUR ◄ pro zakázky na stavební práce.

Článek 9

Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek a rámcových dohod

1. Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadované zadavatelem. Tento výpočet bere v úvahu celkovou odhadovanou částku, která zahrnuje jakoukoli formu případné opce a případná obnovení zakázky.

Jestliže zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty zakázky.

2. Odhad musí být platný v okamžiku, kdy je odesíláno oznámení o zakázce, jak je stanoveno v čl. 32 odst. 2, nebo v případech, kdy takové oznámení není vyžadováno, v okamžiku, kdy zadavatel zahájí zadávací řízení.

3. Žádný projekt díla nebo navrhovaný nákup určitého množství dodávek nebo služeb nesmí být rozdělen tak, aby byly vytvořeny v podstatě totožné dílčí zakázky, nebo jinak rozdělen tak, aby se zabránilo použití této směrnice.

4. Pokud jde o zakázky na stavební práce, musí výpočet odhadované hodnoty brát v úvahu jak náklady na stavební práce, tak celkovou odhadovanou hodnotu dodávek nezbytných k provedení stavebních prací, které zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici.

5.

a) Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 8 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. Zadavatelé však mohou upustit od použití této směrnice v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR pro služby nebo 1 000 000 EUR pro stavební práce, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

b) Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely čl. 8 písm. a) a b) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí. Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 8 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části. Zadavatelé však mohou upustit od použití této směrnice v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80 000 EUR, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.

6. Pro zakázky na dodávky, jejichž předmětem je leasing, nájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:

a) v případě zakázek na dobu určitou, kdy je tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky, nebo je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty;

b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.

7. V případě zakázek na dodávky nebo na služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte na základě

a) buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího účetního období, pokud možno přizpůsobené odhadovaným změnám v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce;

b) nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během účetního období, je-li delší než dvanáct měsíců.

Výběr metody použité pro výpočet odhadované hodnoty zakázky nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice.

8. Pro zakázky na služby se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere případně tato hodnota:

a) pro tyto druhy služeb: i) pojišťovací služby: splatné pojistné a podobné odměny; ii) zakázky zahrnující projekt: honoráře, splatné provize a podobné odměny;

b) pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu: i) v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání; ii) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.

9. U rámcových dohod se v úvahu bere nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti dohody.







Oddíl 2

Ústřední nákupní subjekty

Článek 10

Zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty

1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředního nákupního subjektu.

2. Má se za to, že zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředního nákupního subjektu v případech stanovených v čl. 1 bodě 18, jednají v souladu s touto směrnicí,

— pokud ji dodržuje ústřední nákupní subjekt, nebo

— není-li ústřední nákupní subjekt zadavatelem, pokud jsou pravidla, která používá při zadávání zakázek, v souladu se všemi ustanoveními této směrnice a zadané zakázky podléhají účinným prostředkům nápravy srovnatelným s prostředky stanovenými v hlavě IV.







Oddíl 3

Vyloučené zakázky

Článek 11

Použití vyloučení

Žádné z pravidel, postupů, programů, dohod, ujednání či smluv uvedených v tomto oddíle nesmí být použito za účelem obcházení ustanovení této směrnice.

Článek 12

Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel

Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které se řídí

a) zvláštními procedurálními pravidly podle mezinárodní dohody či ujednání uzavřeného mezi jedním nebo více členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi;

b) zvláštními procedurálními pravidly podle uzavřené mezinárodní dohody či ujednání souvisejícího s rozmístěním jednotek a týkajícího se podniků členského státu nebo třetí země;

c) zvláštními procedurálními pravidly mezinárodní organizace, která provádí nákupy pro své vlastní účely, anebo které musí být zadávány členskými státy v souladu s uvedenými pravidly.

Článek 13

Zvláštní vyloučení

Tato směrnice se nevztahuje

a) na zakázky, u nichž by použití pravidel této směrnice zavazovalo členský stát poskytnout informace, jejichž zveřejnění by podle něj bylo v rozporu s podstatnými zájmy jeho bezpečnosti;

b) na zakázky pro účely zpravodajských činností;

c) na zakázky zadávané v rámci programů spolupráce založených na výzkumu a vývoji, jež společně provádějí alespoň dva členské státy při vývoji nového výrobku, a případně i v pozdějších fázích celého či části životního cyklu tohoto výrobku. Při uzavírání dohod o těchto programech spolupráce pouze mezi členskými státy sdělí členské státy Komisi podíl nákladů na výzkum a vývoj na celkových nákladech daného programu, dohodu o sdílení nákladů a rovněž zamýšlený případný podíl na nákupech jednotlivých členských států;

d) na zakázky zadané ve třetí zemi, včetně zakázek na civilní nákupy, provedené v době nasazení sil mimo území Unie, pokud operační potřeby vyžadují, aby byly zadány hospodářským subjektům umístěným v oblasti operací;

e) na zakázky na služby, které se týkají nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim jakýmikoli způsoby financování;

f) na zakázky zadávané veřejnou správou jiné veřejné správě, jež se týkají i) dodávek vojenského vybavení či citlivého vybavení, ii) stavebních prací a služeb přímo souvisejících s tímto vybavením nebo iii) stavebních prací a služeb pro výhradně vojenské účely či citlivých stavebních prací a citlivých služeb;

g) na rozhodčí a smírčí služby;

h) na finanční služby s výjimkou pojišťovacích služeb;

i) na pracovní smlouvy;

j) na služby ve výzkumu a vývoji jiné než ty, kde prospěch připadá výhradně zadavateli pro jeho potřeby, aby jej využil při vlastní činnosti, za podmínky, že poskytovaná služba je plně hrazena zadavatelem.







Oddíl 4

Zvláštní úprava

Článek 14

Vyhrazené zakázky

Členské státy mohou vyhradit účast na zadávacím řízení chráněným dílnám nebo stanovit, že tyto zakázky musí být provedeny v rámci programů chráněného zaměstnání, kde většina dotčených zaměstnanců jsou zdravotně postižené osoby, které z důvodu povahy nebo vážnosti svého postižení nemohou vykonávat pracovní činnost v běžných podmínkách.

Oznámení o zakázce musí odkazovat na toto ustanovení.







KAPITOLA III

Úprava zakázek na služby

Článek 15

Zakázky na služby uvedené v příloze I

Zakázky, jejichž předmětem jsou služby podle článku 2 uvedené v příloze I, se zadávají v souladu s články 18 až 54.

Článek 16

Zakázky na služby uvedené v příloze II

Na zakázky, jejichž předmětem jsou služby podle článku 2 uvedené v příloze II, se vztahují výhradně článek 18 a čl. 30 odst. 3.

Článek 17

Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze I a služby uvedené v příloze II

Zakázky, jejichž předmětem jsou jak služby podle článku 2 uvedené v příloze I, tak služby podle článku 2 uvedené v příloze II, se zadávají v souladu s články 18 až 54, je-li hodnota služeb uvedených v příloze I vyšší než hodnota služeb uvedených v příloze II. V ostatních případech se zakázky zadávají v souladu s článkem 18 a čl. 30 odst. 3.







KAPITOLA IV

Zvláštní pravidla pro dokumenty týkající se zakázky

Článek 18

Technické specifikace

1. Technické specifikace, jak jsou vymezeny v bodě 1 přílohy II, se uvádějí v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentace, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech).

2. Technické specifikace musí uchazečům vytvořit podmínky pro rovný přístup a nesmějí vést k vytváření neodůvodněných překážek pro otevření zadávání zakázek hospodářské soutěži.

3. Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla (včetně pravidel týkajících se bezpečnosti výrobků) či technické požadavky, kterým musí členský stát podle mezinárodních standardizačních dohod vyhovět s cílem zaručit interoperabilitu, již tyto dohody vyžadují, a jsou-li v souladu s právem Společenství, musí být technické specifikace formulovány

a) buď odkazem na technické specifikace uvedené v příloze III a, v pořadí podle významu, — na vnitrostátní civilní normy přejímající evropské normy, — na evropská technická schválení, — na obecné civilní technické specifikace, — na vnitrostátní civilní normy přejímající mezinárodní normy, — na jiné mezinárodní civilní normy, — na jiné technické referenční systémy vypracované evropskými normalizačními subjekty, nebo pokud neexistují, na jiné vnitrostátní civilní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a provádění staveb a použití výrobků, — na civilní technické specifikace, které pocházejí z průmyslu a jsou jím všeobecně uznávány, nebo — na vnitrostátní „normy v oblasti obrany“ definované v bodě 3 přílohy III a specifikace obranného vybavení, jež těmto normám odpovídají. Každý odkaz je doprovázen slovy „nebo rovnocenný“;

b) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci; tyto požadavky mohou zahrnovat vlastnosti z hlediska životního prostředí. Tyto parametry však musí být dostatečně přesné, aby umožnily uchazečům určit předmět zakázky a zadavatelům zadat zakázku;

c) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci, jak je uvedeno v písmenu b), s odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) jako na prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci; nebo

d) nebo odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon a funkci uvedené v písmenu b) pro ostatní vlastnosti.

4. Jestliže zadavatel využije možnosti odkázat na specifikace uvedené v odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené výrobky a služby nejsou v souladu se specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ke spokojenosti zadavatele ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem prokáže, že řešení, která navrhuje, rovnocenným způsobem vyhovují požadavkům definovaným technickými specifikacemi.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

5. Jestliže zadavatel využije možnosti stanovit požadavky na výkon nebo funkci uvedené v odstavci 3, nesmí odmítnout nabídku na stavební práce, výrobky nebo služby, které jsou v souladu s vnitrostátní normou přejímající evropskou normu, evropským technickým schválením, obecnou technickou specifikací, mezinárodní normou nebo technickým referenčním systémem vypracovaným evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace řeší požadavky na výkon nebo na funkci, které zadavatel stanovil.

Ve své nabídce musí uchazeč prokázat ke spokojenosti zadavatele jakýmkoli vhodným prostředkem, že stavba, výrobek nebo služba, která je v souladu s normou, splňuje požadavky zadavatele na výkon nebo funkci.

Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

6. Jestliže zadavatelé stanoví vlastnosti z hlediska životního prostředí formou požadavků na výkon nebo na funkci, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), mohou používat podrobné specifikace, nebo je-li to třeba, jejich části, jak jsou definovány evropskými, mezinárodními nebo vnitrostátními ekoznačkami nebo jakoukoli jinou ekoznačkou, za předpokladu, že

— tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky,

— požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací,

— ekoznačky jsou přijaty za použití řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány veřejné správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a organizace na ochranu životního prostředí, a

— jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.

Zadavatelé mohou uvést, že u výrobků a služeb opatřených ekoznačkou platí předpoklad, že splňují technické specifikace stanovené v zadávací dokumentaci; musí přijmout každý vhodný důkazní prostředek, jako je technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.

7. „Uznané subjekty“ ve smyslu tohoto článku jsou zkušební a kalibrační laboratoře a osvědčovací a inspekční subjekty, které splňují platné evropské normy.

Zadavatelé přijímají osvědčení vydaná uznanými subjekty usazenými v jiných členských státech.

8. Není-li to odůvodněno předmětem zakázky, nesmějí technické specifikace odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo na určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to vedlo ke zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně dovolen, není-li dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu zakázky podle odstavců 3 a 4 možný; takový odkaz musí být doprovázen slovy „nebo rovnocenný“.

Článek 19

Varianty

1. Je-li kritériem pro zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídka, mohou zadavatelé dát uchazečům souhlas k podání variant.

2. Zadavatelé v oznámení o zakázce uvedou, zda povolují podání variant nebo ne. Bez tohoto údaje nejsou varianty povoleny.

3. Zadavatelé, kteří povolí podání variant, uvedou v zadávací dokumentaci minimální požadavky, jež musí varianty splňovat, a požadavky na jejich podávání.

Pouze varianty, které splňují minimální požadavky stanovené těmito zadavateli, jsou brány v úvahu.

4. V zadávacím řízení u zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí zadavatelé, kteří povolili podání variant, odmítnout variantu pouze z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, buď spíše k zakázce na služby než k zakázce na dodávky, nebo spíše k zakázce na dodávky než k zakázce na služby.

Článek 20

Podmínky plnění zakázky

Zadavatelé mohou stanovit zvláštní podmínky pro plnění zakázky za předpokladu, že jsou slučitelné s právem Společenství a jsou uvedeny v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech). Tyto podmínky se mohou týkat zejména subdodávek nebo zajištění bezpečnosti utajovaných informací nebo bezpečnosti dodávek požadované zadavatelem v souladu s články 21, 22 a 23 nebo zohledňovat hlediska ochrany životního prostředí nebo sociální hlediska.

Článek 21

Subdodávky

1. Úspěšný uchazeč si může zvolit své subdodavatele pro všechny subdodávky, na něž se nevztahuje požadavek uvedený v odstavcích 3 a 4, a nesmí být zejména nucen diskriminovat potenciální subdodavatele z důvodu jejich státní příslušnosti.

2. Zadavatel od uchazeče může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí požadovat,

— aby ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky případně zamýšlí zadat třetím osobám, a všechny navrhované subdodavatele spolu s předmětem subdodávek, pro něž jsou navrhováni; nebo

— aby uvedl veškeré změny, k nimž dojde na úrovni subdodavatelů během plnění zakázky.

3. Zadavatel může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí pro úspěšného uchazeče stanovit povinnost uplatňovat hlavu III na všechny nebo některé subdodávky, jež úspěšný uchazeč zamýšlí zadat třetím osobám.

4. Členské státy mohou stanovit, že zadavatel může nebo musí od úspěšného uchazeče požadovat, aby část zakázky zadal třetí osobě. Zadavatel, který zadání části zakázky třetí osobě požaduje, uvede minimální část zakázky v podobě rozpětí její hodnoty stanovícího minimální a maximální procentní podíl. Maximální procentní podíl nesmí přesáhnout 30 % hodnoty zakázky. Toto rozpětí musí být přiměřené předmětu a hodnotě zakázky a povaze dotyčného odvětví, včetně úrovně hospodářské soutěže na tomto trhu a příslušných technických schopností průmyslové základny.

Veškeré procentní podíly subdodávek v rámci rozpětí hodnot zakázek stanoveného zadavatelem se považují za vyhovující požadavku na zadání části zakázky třetí osobě uvedenému v tomto odstavci.

Uchazeči mohou navrhnout, aby byla třetí osobě zadána část zakázky, jejíž celková hodnota přesahuje rozpětí stanovené zadavatelem.

Zadavatel musí po uchazečích požadovat, aby ve své nabídce uvedli, kterou část nebo které části své nabídky zamýšlejí zadat třetí osobě, aby vyhověli požadavku uvedenému v prvním pododstavci.

Zadavatel od uchazečů může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí požadovat, aby rovněž uvedli, kterou část nebo které části své nabídky zamýšlejí zadat třetí osobě nad rámec požadovaného procentního podílu a které subdodavatele již určili.

Úspěšný uchazeč udělí třetí osobě subdodávky odpovídající procentnímu podílu, jejž pro úspěšného uchazeče stanovil pro tento případ zadavatel v souladu s hlavou III.

5. Pokud členský stát stanoví, že zadavatel může zamítnout subdodavatele vybrané uchazečem ve fázi řízení o zadání hlavní zakázky nebo úspěšným uchazečem během plnění zakázky, musí být toto zamítnutí založeno pouze na kritériích, jež byla uplatněna při výběru uchazečů o hlavní zakázku. Pokud zadavatel zamítne subdodavatele, musí uchazeči nebo úspěšnému uchazeči poskytnout písemné odůvodnění, v němž uvede, proč se domnívá, že daný subdodavatel nesplňuje stanovená kritéria.

6. Požadavky zmíněné v odstavcích 2 až 5 musí být uvedeny v oznámení o zakázce.

7. Odstavci 1 až 5 není dotčena otázka odpovědnosti hlavního hospodářského subjektu.

Článek 22

Bezpečnost informací

Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní zadavatel v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech) opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.

Za tímto účelem může zadavatel vyžadovat, aby nabídka obsahovala mimo jiné tyto údaje:

a) závazek uchazeče a již určených subdodavatelů náležitě zabezpečit ochranu veškerých utajovaných informací, jež mají k dispozici nebo k nimž získají přístup při plnění zakázky či po ukončení platnosti zakázky nebo jejím dokončení v souladu s příslušnými právními a správními předpisy;

b) závazek uchazeče získat závazek uvedený v písmenu a) od ostatních subdodavatelů, kterým zadá subdodávku během plnění zakázky;

c) dostatečné informace o již určených subdodavatelích, které zadavateli umožní posoudit, zda má každý z těchto subdodavatelů požadované schopnosti patřičně zabezpečit ochranu utajovaných informací, k nimž budou mít subdodavatelé přístup nebo které jsou povinni vytvořit v rámci své subdodavatelské činnosti;

d) závazek uchazeče poskytnout informace požadované v písmenu c) v případě nových subdodavatelů ještě před tím, než jim bude zadána subdodávka.

Nejsou-li na úrovni Společenství harmonizovány systémy vnitrostátních bezpečnostních prověrek, mohou členské státy stanovit, že opatření a požadavky uvedené ve druhém pododstavci musí být v souladu s vnitrostátními předpisy o bezpečnostních prověrkách. Členské státy uznávají bezpečnostní prověrky, jež pokládají za rovnocenné bezpečnostním prověrkám vystaveným v souladu s jejich vnitrostátním právem, mohou však samy provést a zohlednit další šetření, je-li to považováno za nezbytné.

Článek 23

Bezpečnost dodávek

Zadavatel v dokumentech týkajících se zakázky (oznámení o zakázce, zadávací dokumentaci, popisných dokumentech nebo dodatečných dokumentech) upřesní své požadavky na bezpečnost dodávek.

Za tímto účelem může zadavatel vyžadovat, aby nabídka obsahovala mimo jiné tyto údaje:

a) osvědčení nebo dokumentaci, jež zadavateli uspokojivým způsobem prokáže, že uchazeč bude schopen dostát svým závazkům v oblasti vývozu, transferu a průvozu zboží ve vztahu ke smlouvě, včetně veškerých dodatečných dokumentů obdržených od dotčeného členského státu nebo dotčených členských států;

b) sdělení o veškerých omezeních pro zadavatele, pokud jde o zveřejňování, transfer a využití výrobků a služeb nebo o jakýkoli výsledek těchto výrobků a služeb, která vyplývají z kontroly vývozu či bezpečnostních opatření;

c) osvědčení nebo dokumentaci prokazující, že organizace a umístění uchazečova dodavatelského řetězce mu umožní vyhovět požadavkům zadavatele v oblasti bezpečnosti dodávek upřesněných v zadávací dokumentaci, a závazek zajistit, aby případné změny jeho dodavatelského řetězce, k nimž dojde během plnění zakázky, neměly nepříznivý vliv na plnění těchto požadavků;

d) závazek uchazeče vytvořit nebo udržet kapacitu, která je vyžadována pro řešení případných dodatečných potřeb zadavatele vyplývajících z krize, v souladu s podmínkami, jež mají být dohodnuty;

e) veškeré dodatečné dokumenty pocházející od uchazečových vnitrostátních orgánů týkající se uspokojení dodatečných potřeb zadavatele, které by případně vyplynuly z krize;

f) závazek uchazeče zajistit údržbu, modernizaci nebo úpravy dodávek, které jsou předmětem zakázky;

g) závazek uchazeče včas informovat zadavatele o veškerých změnách své organizace, dodavatelského řetězce nebo průmyslové strategie, které mohou ovlivnit závazky uchazeče vůči zadavateli;

h) závazek uchazeče poskytnout zadavateli v souladu s podmínkami, jež mají být dohodnuty, veškeré specifické prostředky, jež jsou nezbytné pro výrobu náhradních dílů, součástek, montážních bloků a zvláštního zkušebního zařízení, včetně technických výkresů, licencí a návodů k použití, v případě, že již není schopen provést dotyčné dodávky.

Od uchazeče nesmí být vyžadováno, aby získal od členského státu příslib, kterým by byla dotčena volnost tohoto členského státu uplatňovat v souladu s příslušným mezinárodním právem nebo právem Společenství svá vnitrostátní licenční kritéria pro vývoz, transfer nebo průvoz za okolností existujících v době vydání takového rozhodnutí o udělení licence.

Článek 24

Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek

1. Zadavatel v zadávací dokumentaci může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí uvést subjekt nebo subjekty, od nichž může zájemce nebo uchazeč získat náležité informace o povinnostech týkajících se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v členském státě, regionu, místě nebo třetí zemi, kde mají být prováděny stavební práce nebo poskytovány služby, a které platí pro stavební práce prováděné na místě a pro služby poskytované během plnění zakázky.

2. Zadavatel, který poskytuje informace uvedené v odstavci 1, požádá uchazeče, aby uvedli, že při vypracování své nabídky vzali v úvahu povinnosti týkající se ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v místě, kde mají být provedeny stavební práce nebo poskytnuta služba.

Prvním pododstavcem není dotčeno použití ustanovení článku 49, která se týkají přezkoumání mimořádně nízkých nabídek.







KAPITOLA V

Řízení

Článek 25

Použitelná řízení

Při zadávání zakázek zadavatelé použijí vnitrostátní řízení upravená pro účely této směrnice.

Zadavatelé se mohou rozhodnout zadat zakázky za použití omezeného řízení nebo vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce.

Za okolností uvedených v článku 27 mohou své zakázky zadat prostřednictvím soutěžního dialogu.

Ve zvláštních případech a za zvláštních okolností, výslovně uvedených v článku 28, mohou zadavatelé použít vyjednávací řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce.

Článek 26

Vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce

1. Ve vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce vyjednávají zadavatelé s uchazeči o jimi podaných nabídkách, aby je přizpůsobili požadavkům, které stanovili v oznámení o zakázce, v zadávací dokumentaci a v případných dodatečných dokumentech, a aby určili nejlepší nabídku v souladu s článkem 47.

2. Během vyjednávání zajistí zadavatelé rovné zacházení se všemi uchazeči. Zejména neposkytují diskriminačním způsobem informace, které mohou zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným.

3. Zadavatelé mohou stanovit, že řízení se koná v navazujících fázích, s cílem snížit počet nabídek k vyjednávání použitím kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci. V oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci musí být uvedeno, zda byl takový postup použit.

Článek 27

Soutěžní dialog

1. V případě zvláště složitých zakázek mohou členské státy stanovit, že pokud se zadavatel domnívá, že použití omezeného řízení nebo vyjednávacího řízení se zveřejněním oznámení o zakázce mu nedovolí zadat zakázku, může použít soutěžní dialog v souladu s tímto článkem.

Zakázka se zadává pouze na základě zadávacího kritéria pro hospodářsky nejvýhodnější nabídku.

2. Zadavatelé zveřejní oznámení o zakázce, ve kterém uvedou své potřeby a požadavky, které vymezí v tomto oznámení nebo popisném dokumentu.

3. Zadavatelé zahájí se zájemci vybranými v souladu s odpovídajícími ustanoveními článků 38 až 46 dialog, jehož cílem je určit a vymezit prostředky, které nejlépe vyhovují pro splnění jejich potřeb. Během tohoto dialogu mohou s vybranými zájemci projednat všechny aspekty zakázky.

V průběhu dialogu zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Zejména neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným.

Zadavatelé nesmějí odhalit jiným účastníkům navrhovaná řešení nebo jiné důvěrné informace sdělené zájemcem, který se účastní dialogu, bez jeho souhlasu.

4. Zadavatelé mohou stanovit, že řízení se koná v navazujících fázích, s cílem snížit počet řešení k projednání ve fázi dialogu použitím kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu. V oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu musí být uvedeno, že takový postup může být použit.

5. Zadavatel pokračuje v dialogu do té doby, než může určit jedno nebo více řešení, v případě potřeby po jejich porovnání, která jsou schopna splnit jeho potřeby.

6. Poté, co byl dialog prohlášen za ukončený, a poté, co o tom byli informováni účastníci, je zadavatelé vyzvou k podání svých konečných nabídek na základě jednoho nebo více řešení předložených a upřesněných během dialogu. Tyto nabídky musí obsahovat všechny nezbytné a požadované prvky, které jsou nutné pro plnění projektu.

Na žádost zadavatele mohou být tyto nabídky objasněny, upřesněny a zdokonaleny. Objasnění, upřesnění a zdokonalení nebo dodatečné informace však nesmějí zahrnovat změny základních prvků nabídky nebo výzvy k podání nabídek, jejichž obměna by mohla narušit soutěž nebo by měla diskriminační účinek.

7. Zadavatelé posuzují doručené nabídky na základě kritérií pro zadání zakázky stanovených v oznámení o zakázce nebo v popisném dokumentu a vyberou hospodářsky nejvýhodnější nabídku v souladu s článkem 47.

Na žádost zadavatele může být uchazeč určený jako ten, který podal hospodářsky nejvýhodnější nabídku, požádán o objasnění aspektů své nabídky nebo potvrzení závazků obsažených v nabídce, za předpokladu, že to nezpůsobí změnu podstatných prvků nabídky nebo výzvy k podání nabídek a nevznikne riziko narušení hospodářské soutěže nebo diskriminace.

8. Zadavatelé mohou účastníkům dialogu stanovit ceny nebo platby.

Článek 28

Případy, které odůvodňují použití vyjednávacího řízení bez zveřejnění oznámení o zakázce

Zadavatelé mohou zadávat své zakázky ve vyjednávacím řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce, přičemž odůvodní použití takového postupu v oznámení o udělení zakázky podle čl. 30 odst. 3, v těchto případech:

1. v případě zakázek na stavební práce, zakázek na dodávky a zakázek na služby: a) jestliže v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení o zakázce nebo v soutěžním dialogu nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti o účast, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky podstatně nezmění, a za podmínky, že je Komisi na její žádost zaslána zpráva; b) jestliže byly podány nabídky, které jsou v rozporu s pravidly, nebo nabídky, které jsou podle vnitrostátních předpisů slučitelných s články 5, 19, 21 až 24 a kapitolou VII hlavy II nepřijatelné v omezeném řízení, vyjednávacím řízení se zveřejněním oznámení nebo soutěžním dialogu, pokud i) se původní podmínky zakázky podstatně nezmění a ii) zadavatelé do vyjednávacího řízení zahrnou pouze všechny uchazeče, kteří splňují kritéria stanovená v článcích 39 až 46 a kteří v předchozím omezeném řízení nebo soutěžním dialogu podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení; c) jestliže lhůty stanovené pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7, nejsou slučitelné s naléhavostí způsobenou krizí. Tuto možnost lze uplatnit například v případech uvedených v čl. 23 druhém pododstavci písm. d); d) pokud je to nezbytně nutné, nelze-li z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které dotyční zadavatelé nemohli předvídat, dodržet lhůty stanovené pro omezené řízení nebo vyjednávací řízení se zveřejněním oznámení o zakázce, včetně zkrácených lhůt uvedených v čl. 33 odst. 7. Okolnosti, které se uvádějí pro odůvodnění krajní naléhavosti, nesmějí být v žádném případě způsobeny zadavatelem; e) jestliže zakázka může být z technických důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv zadána pouze určitému hospodářskému subjektu;

2. v případě zakázek na služby a zakázek na dodávky: a) pro služby v oblasti výzkumu a vývoje, jež nejsou uvedeny v článku 13; b) jsou-li dané výrobky vyráběny výlučně pro účely výzkumu a vývoje, s výjimkou výroby ve velkém, s cílem dosáhnout hospodářské životaschopnosti výrobku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj;

3. v případě zakázek na dodávky: a) pro dodatečné dodávky od původního dodavatele, které jsou určeny buď pro částečné nahrazení běžných dodávek nebo zařízení, nebo pro rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila zadavatele získávat materiál, který má odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě. Doba trvání těchto zakázek a opakovaných zakázek nesmí překročit pět let, kromě výjimečných okolností určených s ohledem na očekávanou provozní životnost dodávaných výrobků, instalací či systémů a technické obtíže, které by mohly být způsobeny změnou dodavatele; b) pro dodávky kotované a nakoupené na burzách komodit; c) pro nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek, buď od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svoji obchodní činnost, nebo od správců konkursní podstaty nebo likvidátorů v případě úpadku, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních předpisů;

4. v případě zakázek na stavební práce a zakázek na služby: a) pro dodatečné stavební práce nebo služby, které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce