[i] Členské státy musí dovolit využití přilehlých kmitočtových pásem uvedených v této tabulce jako jediného kmitočtového pásma za předpokladu, že jsou splněny specifické podmínky pro všechna tato přilehlá kmitočtová pásma. [ii] Podle definice v čl. 2 odst. 3. [iii] Členské státy musí dovolit využití spektra až do výše vysílacího výkonu, intenzity pole nebo hustoty výkonu uvedených v této tabulce. V souladu s čl. 3 odst. 3 mohou uložit méně restriktivní podmínky, tj. dovolit využití spektra s použitím vyššího vysílacího výkonu, intenzity pole nebo hustoty výkonu, za podmínky, že tím není zhoršena nebo narušena řádná koexistence zařízení krátkého dosahu v pásmech harmonizovaných tímto rozhodnutím. [iv] Členské státy mohou uložit pouze tyto „doplňkové parametry (pravidla pro zřizování kanálů a/nebo přístup k nim a jejich obsazování)“ a nemohou přidat další parametry nebo požadavky na přístup ke spektru a na potlačení rušení. Méně restriktivní podmínky ve smyslu čl. 3 odst. 3 znamenají, že členské státy mohou úplně vypustit „doplňkové parametry (pravidla pro zřizování kanálů a/nebo přístup k nim a jejich obsazování)“ v dané buňce nebo povolit vyšší hodnoty, pokud se tím nenaruší příslušné prostředí pro sdílení v harmonizovaném pásmu. [v] Členské státy mohou uložit pouze tato „jiná omezení využívání“ a nemohou přidat další omezení využívání. Vzhledem k tomu, že mohou být zavedeny méně restriktivní podmínky ve smyslu čl. 3 odst. 3, mohou členské státy vypustit jedno nebo všechna tato omezení, pokud se tím nenaruší příslušné prostředí pro sdílení v harmonizovaném pásmu. [vi] „Klíčovací poměr“ je definován jako poměr Σ(Ton)/(Tobs), vyjádřený v procentech, kde Ton je doba, po kterou je jedno vysílací zařízení v činnosti, a Tobs je doba sledování. Doba Ton se měří ve sledovaném kmitočtovém pásmu (Fobs). Není-li v této technické příloze stanoveno jinak, Tobs je jedna nepřerušená hodina a Fobs je příslušné kmitočtové pásmo v této technické příloze. Méně restriktivní podmínky ve smyslu čl. 3 odst. 3 znamenají, že členské státy mohou povolit vyšší hodnotu „klíčovacího poměru“. [1] Do kategorie aktivních zdravotnických implantátů patří rádiová část aktivních implantabilních zdravotnických prostředků, které jsou určeny k úplnému nebo částečnému zavedení do lidského nebo zvířecího těla chirurgicky nebo medikamentózně, a případně jejich periferní zařízení. [3] Do kategorie nespecifikovaných zařízení krátkého dosahu patří všechny druhy rádiových zařízení bez ohledu na použití nebo účel, která splňují technické podmínky stanovené pro dané kmitočtové pásmo. Typická využití zahrnují telemetrii, dálkové řízení, poplašné systémy, přenos dat obecně a další aplikace. [4] Do kategorie zařízení na podporu sluchu patří radiokomunikační systémy, jež osobám se sluchovým postižením umožňují zlepšit jejich sluch. Typické instalace systému zahrnují jeden nebo více rádiových vysílačů a jeden nebo více rádiových přijímačů. [5] Do kategorie měřicích zařízení patří rádiová zařízení, která jsou součástí obousměrných radiokomunikačních systémů, jež umožňují vzdálené sledování, měření a přenos údajů v rámci infrastruktury inteligentních sítí, například sítí pro rozvod elektřiny, plynu a vody. [6] „Zařízeními pro přivolání pomoci“ se rozumí radiokomunikační systémy, které osobě v tísni a v omezeném prostoru umožňují spolehlivou komunikaci s cílem aktivovat volání o pomoc. Typická využití zařízení pro přivolání pomoci zahrnují pomoc starším nebo postiženým osobám. [7] „Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky“ definované ve směrnici Rady 90/385/EHS ze dne 20. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aktivních implantabilních zdravotnických prostředků (Úř. věst. L 189, 20.7.1990, s. 17). [8] Do kategorie zařízení s vysokým klíčovacím poměrem/nepřetržitým přenosem patří rádiová zařízení, která využívají přenos s nízkou latencí a vysokým klíčovacím poměrem. Typická použití zahrnují osobní systémy pro bezdrátový streaming zvuku a multimédií používané pro kombinovaný přenos zvuku/videa a synchronizačních signálů pro zvuk/video, mobilní telefony, systém zábavy zabudovaný v automobilu nebo používaný doma, bezdrátové mikrofony, bezdrátové reproduktory, bezdrátová sluchátka, rádiová zařízení určená k nošení osobami, zařízení na podporu sluchu, příposlech, bezdrátové mikrofony pro použití na koncertech nebo jiných jevištních představeních a analogové vysílače FM s nízkým výkonem (pásmo 36). [9] Do kategorie zařízení pro rádiové určování patří rádiová zařízení používaná pro určování polohy, rychlosti a/nebo jiných charakteristik objektu nebo pro získávání informací o těchto parametrech. Zařízení pro rádiové určování tyto charakteristiky zpravidla získává měřením. Jakákoli rádiová komunikace typu „point-to-point“ nebo „point-to-multipoint“ je mimo rámec této definice. [10] „Radarem pro sondování výšky hladiny v nádržích“ (TLPR) se rozumí zvláštní typ aplikace rádiového určování, který se používá pro měření výšky hladiny v nádržích a je instalován v kovových nebo železobetonových nádržích nebo v podobných konstrukcích vyrobených z materiálu se srovnatelnými útlumovými charakteristikami. Nádrž slouží ke skladování látek. [11] „Zařízeními pro řízení modelů“ se rozumí specifický druh rádiového vybavení pro dálkové řízení a telemetrii, který se používá k dálkovému ovládání pohybu modelů (hlavně miniaturních modelů dopravních prostředků) ve vzduchu, na zemi, na vodě či pod vodou. [12] Do kategorie zařízení pro radiofrekvenční identifikaci (RFID) patří radiokomunikační systémy založené na etiketách a dotazovacích zařízeních, které se skládají z rádiových zařízení (etiket, „tagů“) připevněných na živých nebo neživých předmětech a z vysílacích/přijímacích jednotek (dotazovacích zařízení), které etikety aktivují a přijímají data. Typická použití zahrnují sledování a identifikaci předmětů, například při elektronické ochraně zboží (EAS), a shromažďování a přenos údajů souvisejících s předměty, k nimž jsou připevněny etikety, jež mohou být bez baterií, využívat baterii k některým funkcím, nebo být z baterií napájené. Dotazovací zařízení ověří platnost odpovědí etikety a předá je svému hostitelskému systému. [13] Do kategorie zařízení pro telematiku v dopravě a provozu patří rádiová zařízení používaná v oblasti dopravy (silniční, železniční, lodní nebo letecké v závislosti na příslušných technických omezeních), řízení provozu, navigace, řízení mobility a v inteligentních dopravních systémech (ITS). Typické aplikace se používají jako rozhraní mezi různými způsoby dopravy, pro komunikaci mezi vozidly (např. komunikaci vozidlo-vozidlo), komunikaci mezi vozidly a pevnými umístěními (např. vozidlo-infrastruktura), jakož i pro komunikaci s uživateli. [14] Do kategorie indukčních zařízení patří rádiová zařízení, která používají magnetické pole a systémy s indukční smyčkou pro komunikaci na krátkou vzdálenost. Typická použití zahrnují imobilizéry automobilů, identifikaci zvířat, poplašné systémy, detekci kabelů, nakládání s odpady, identifikaci osob, bezdrátové hlasové spoje, řízení přístupu, senzory přiblížení, systémy ochrany proti krádeži včetně indukčních systémů ochrany proti krádeži využívajících rádiové kmitočty, přenos dat do kapesních zařízení, automatickou identifikaci zboží, bezdrátové řídicí systémy a automatický výběr mýtného. [15] Do kategorie zařízení s nízkým klíčovacím poměrem/vysokou spolehlivostí patří rádiová zařízení, která díky pravidlům stanovujícím nízké celkové využití spektra a nízký klíčovací poměr při přístupu ke spektru zajišťují vysoce spolehlivý přístup ke spektru a přenosy ve sdílených pásmech. Typická použití zahrnují poplašné systémy využívající rádiovou komunikaci k indikaci poplachu ve vzdáleném místě a systémy pro přivolání pomoci, které umožňují spolehlivou komunikaci osobám v tísni. [16] Do kategorie zařízení pro širokopásmový přenos dat patří rádiová zařízení, která pro přístup ke spektru používají techniky širokopásmové modulace. Typická použití zahrnují bezdrátové přístupové systémy, například rádiové místní sítě (WAS/RLAN), nebo širokopásmová zařízení krátkého dosahu v datových sítích. [17] V pásmu 20 platí pro indukční aplikace vyšší intenzity pole a další omezení používání. [18] V pásmech 22, 24, 25, 27a a 28 platí pro indukční aplikace vyšší intenzity pole a další omezení používání. [19] Maximální hodnota výkonu platí uvnitř uzavřené nádrže a odpovídá spektrální hustotě – 41,3 dBm/MHz e.i.r.p. vně zkušební nádrže o objemu 500 litrů. [20] Kategorie shromažďování lékařských údajů zahrnuje přenos nehlasových dat z/do neimplantovatelných zdravotnických prostředků za účelem monitorování, diagnostiky a léčby pacientů ve zdravotnických zařízeních nebo v jejich domovech. [21] Zařízení PMR 446 jsou ruční přenosná (nepoužívají se základnové stanice ani opakovače) a používají pouze integrální antény, aby se maximalizovalo sdílení a minimalizovalo rušení. Zařízení PMR 446 pracují v režimu „peer-to-peer“ s krátkým dosahem a nesmí se používat jako součást infrastrukturní sítě ani jako opakovače. [22] Poplašný systém je zařízení, které jako svou hlavní funkci využívá podporu rádiové komunikace k informování systému nebo osoby na vzdáleném místě o poplachu, nastane-li problém nebo zvláštní situace. Rádiová poplašná zařízení zahrnují zařízení pro přivolání pomoci a poplašná zařízení pro bezpečnost a zabezpečení. [23] Systémy MBANS (Medical Body Area Network Systems – zdravotnické síťové systémy v oblasti těla), které se používají k shromažďování lékařských údajů, jsou určeny pro použití ve zdravotnických zařízeních a v domovech pacientů. Jde o rádiové systémy s nízkým výkonem, které slouží k přenosu nehlasových dat z/do zdravotnických prostředků pro účely monitorování, diagnostiky a léčby pacientů na základě předpisu oprávněných zdravotnických pracovníků, a jsou definovány pouze v kontextu lékařských aplikací. [24] Členské státy mohou stanovit ochranné zóny nebo rovnocenná opatření, v nichž se aplikace zjišťování překážek pro použití v rotorových letadlech nesmí používat z důvodu ochrany radioastronomické služby nebo jiného vnitrostátního využití. Rotorová letadla jsou definována jako EASA CS-27 a CS-29 (resp. JAR-27 a JAR-29 pro předchozí osvědčení). [25] Zařízení musí být přeladitelné v celém kmitočtovém rozsahu. [26] Přístupovým bodem sítě v datové síti je pevné zemské zařízení krátkého dosahu, které funguje jako místo pro připojení jiných zařízení krátkého dosahu v datové síti k platformám služeb, které se nacházejí mimo tuto datovou síť. Datovou sítí se rozumí komponenty sítě, tj. několik zařízení krátkého dosahu včetně přístupového bodu sítě, a bezdrátová spojení mezi nimi.