01997A0716(01) — CS — 01.09.2021 — 003.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:





Opravena:









▼B

EVROPSKO-STŘEDOMOŘSKÁ PROZATÍMNÍ DOHODA O PŘIDRUŽENÍ

týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé







EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen „Společenství“, na straně jedné a ORGANIZACE PRO OSVOBOZENÍ PALESTINY (OOP) VE PROSPĚCH PALESTINSKÉ SAMOSPRÁVY NA ZÁPADNÍM BŘEHU JORDÁNU A V PÁSMU GAZY, dále jen „palestinská samospráva“, na straně druhé, VZHLEDEM K důležitosti stávajících vztahů mezi Společenstvím a palestinským národem na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy a společně sdíleným hodnotám, VZHLEDEM K TOMU, ŽE Společenství a OOP si přejí tyto vazby posílit a vybudovat trvalé vztahy založené na partnerství a vzájemnosti, VZHLEDEM K důležitosti, kterou strany přikládají zásadám Charty Organizace spojených národů, zejména dodržování lidských práv, demokratických principů a politických a hospodářských svobod, které představují základ jejich vztahů, S PŘÁNÍM upevnit vztahy mezi Evropským společenstvím a Blízkým východem a regionální hospodářskou integraci zemí Blízkého východu. Tento cíl je nutno uskutečnit, jakmile to okolnosti dovolí, VZHLEDEM KE stávajícím rozdílům v oblasti hospodářského a sociálního rozvoje mezi stranami a potřebě zesílit současné úsilí a podporovat hospodářský a sociální rozvoj na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy, S PŘÁNÍM zahájit spolupráci podporovanou pravidelným dialogem v oblasti hospodářské, kulturní, vědecké a vzdělávací, s cílem zlepšit vzájemné poznání a porozumění, VZHLEDEM K závazku stran dodržovat zásady volného obchodu, zejména podle ustanovení Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, S PŘÁNÍM i nadále stavět na stávajících autonomních ujednáních mezi stranami v oblasti obchodu a poskytnout jim smluvní základ a vzájemnost, PŘESVĚDČENY o nutnosti podporovat vytvoření nové atmosféry vzájemných hospodářských vztahů s cílem zkvalitnit prostředí pro investiční toky, VZHLEDEM K právům a povinnostem smluvních stran vyplývajícím z mezinárodních dohod, které podepsaly, PŘESVĚDČENY, že neomezená účast palestinské samosprávy na evropsko-středomořském partnerství, zahájeném Barcelonskou konferencí, představuje důležitý krok k normalizaci vztahů mezi stranami, který by se měl aktuálně odrazit v této prozatímní dohodě, VĚDOMY SI klíčového politického významu konání palestinských voleb dne 20. ledna 1996 pro proces vedoucí k trvalému usídlení, jak vyplývá z rezolucí 242 a 338 Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, UZNÁVAJÍCE, že tato dohoda by měla být nahrazena Evropsko-středomořskou dohodou o přidružení, jakmile to podmínky dovolí, SE DOHODLY NA TOMTO:







Článek 1

1. Mezi Společenstvím a palestinskou samosprávou se uzavírá prozatímní dohoda o přidružení týkající se obchodu a spolupráce.

2. Cíle této dohody jsou: — vytvořit vhodný rámec pro komplexní dialog umožňující rozvoj úzkých vztahů mezi stranami, — vytvořit podmínky pro postupnou liberalizaci obchodu, — podporovat rozvoj vyvážených hospodářských a sociálních vztahů mezi stranami cestou dialogu a spolupráce, — přispívat k sociálnímu a hospodářskému rozvoji západního břehu Jordánu a pásma Gazy, — podporovat regionální spolupráci s cílem upevnit mírové soužití a hospodářskou a politickou stabilitu, — prohlubovat spolupráci v ostatních oblastech společného zájmu.

Článek 2

Vztahy mezi stranami a rovněž ustanovení této dohody jsou založeny na respektování demokratických principů a základních lidských práv, jak je stanovila Všeobecná deklarace lidských práv, kterou se řídí jejich vnitřní a zahraniční politika a která představuje základní prvek této dohody.







HLAVA I

VOLNÝ POHYB ZBOŽÍ







ZÁKLADNÍ PRINCIPY

Článek 3

Společenství a palestinská samospráva během přechodného období, které skončí dne 31. prosince 2001, postupně vytvoří oblast volného obchodu podle postupů stanovených v této hlavě a v souladu s ustanoveními Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a dalších mnohostranných dohod o obchodu se zbožím připojených k dohodě o založení Světové obchodní organizace (WTO), dále jen GATT.







KAPITOLA 1

PRŮMYSLOVÉ VÝROBKY

Článek 4

▼M3

Ustanovení této kapitoly se použijí na výrobky pocházející z Evropské unie a ze Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy, s výjimkou výrobků uvedených na seznamu v kapitolách 1 až 24 kombinované nomenklatury (KN) a celního sazebníku palestinské samosprávy a výrobků uvedených v příloze 1 bodě 1 podbodě ii) Dohody GATT o zemědělství. Tato kapitola se však i nadále použije na chemicky čistou laktózu kódu KN 1702 11 00 a na glukózu a glukózový sirup obsahující v sušině 99 % hmotnostních nebo více glukózy kódů KN ex 1702 30 50 a ex 1702 30 90 .

▼B

Článek 5

V obchodu mezi Společenstvím a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se nezavedou žádná nová dovozní cla ani jiné poplatky s rovnocenným účinkem.

Článek 6

Dovozy výrobků pocházejících ze západního břehu Jordánu a pásma Gazy do Společenství se povolují bez cel a jiných poplatků s rovnocenným účinkem a bez množstevních omezení a jiných opatření s rovnocenným účinkem.

Článek 7

1. Ustanovení této kapitoly nevylučují zachování zemědělské složky Společenstvím u zboží pocházejícího ze západního břehu Jordánu a pásma Gazy, které je uvedeno v seznamu v příloze 1.

Ustanovení kapitoly 2 použitelná na zemědělské produkty se použijí obdobně pro zemědělskou složku.

2. U výrobků, pocházejících ze Společenství uvedených v příloze 2, může palestinská samospráva zachovat po dobu trvání dohody dovozní cla a poplatky s rovnocenným účinkem ve výši nepřevyšující úroveň platnou k 1. červenci 1996.

3. Smíšený výbor zřízený podle článku 63 může rozhodnout o dalších koncesích, které si strany vzájemně udělí.

Článek 8

1. Cla a poplatky s rovnocenným účinkem používané na dovozy výrobků pocházejících ze Společenství, jiných než těch, které jsou uvedeny v přílohách 2 a 3, na západní břeh Jordánu a do pásma Gazy se vstupem dohody v platnost zruší.

2. Od vstupu dohody v platnost může palestinská samospráva u výrobků pocházejících ze Společenství, které jsou uvedeny v příloze 3 a dováženy na západní břeh Jordánu a do pásma Gazy, stanovit poplatky daňové povahy, které nepřesáhnou 25 % hodnoty výrobků. Tyto poplatky se postupně zruší v souladu s tímto harmonogramem: rok po dni vstupu této dohody v platnost se všechny poplatky sníží na 90 % základní sazby; dva roky po dni vstupu této dohody v platnost se všechny poplatky sníží na 80 % základní sazby; tři roky po dni vstupu této dohody v platnost se všechny poplatky sníží na 70 % základní sazby; čtyři roky po dni vstupu této dohody v platnost se všechny poplatky sníží na 60 % základní sazby; pět let po dni vstupu této dohody v platnost se všechny zbývající poplatky zruší.

3. V případě vážných obtíží u některého výrobku může smíšený výbor po vzájemné dohodě stran přezkoumat harmonogram stanovený v odstavci 2, a to s vědomím, že harmonogram, u kterého se přezkum požaduje, nesmí pro daný výrobek překročit maximální přechodné období pěti let. Neučiní–li smíšený výbor rozhodnutí do 30 dnů od žádosti o přezkoumání harmonogramu, může palestinská samospráva předběžně pozastavit postup podle tohoto harmonogramu po období, které nepřekročí jeden rok.

4. Je-li poplatek snížen erga omnes , nahradí snížený poplatek základní sazbu uvedenou v odstavci 2 od data platnosti tohoto snížení.

5. Palestinská samospráva oznámí Společenství výši svých základních cel a poplatků.

Článek 9

Ustanovení týkající se zrušení dovozních cel platí rovněž pro cla fiskální povahy.

Článek 10

1. Odchylně od článků 5 a 8 může palestinská samospráva přijmout výjimečná opatření s omezenou dobou trvání ve formě zavedení, zvýšení nebo znovuzavedení cel.

2. Tato opatření je možné použít jen v případě nově vznikajících průmyslových odvětví a odvětví procházejících restrukturalizací nebo čelících vážným obtížím, zejména tam, kde tyto obtíže působí vážné sociální problémy.

3. Cla na dovozy výrobků pocházejících ze Společenství na západní břeh Jordánu a do pásma Gazy, zaváděná na základě těchto výjimečných opatření, nesmí překročit 25 % hodnoty výrobku a musí zachovávat preferenční marži pro výrobky pocházející ze Společenství. Celková hodnota dovozů výrobků, na které se vztahují tato opatření, nesmí překročit 15 % z celkového objemu dovozů průmyslových výrobků pocházejících ze Společenství během posledního roku, pro který jsou k dispozici statistické údaje.

4. Taková opatření se použijí po dobu nejvýše 5 let s výjimkou případů, kdy další trvání povolí smíšený výbor.

5. Palestinská samospráva uvědomí smíšený výbor o všech výjimečných opatřeních, která zamýšlí přijmout, a na žádost Společenství se ještě před jejich zavedením uskuteční konzultace o těchto opatřeních a o odvětvích, kterých se týkají. V případě přijetí takových opatření poskytne palestinská samospráva výboru harmonogram odstraňování cel zavedených dle tohoto článku. Tento harmonogram stanoví postupné odstraňování cel ve stejných ročních sazbách, počínaje nejpozději koncem druhého roku po jejich zavedení. Smíšený výbor může rozhodnout o odlišném harmonogramu.







KAPITOLA 2

▼M3

ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY, ZPRACOVANÉ ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTY, RYBY A PRODUKTY RYBOLOVU

▼B

Článek 11

▼M3

Ustanovení této kapitoly se použijí na produkty pocházející z Evropské unie a ze Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy, které jsou uvedeny v kapitolách 1 až 24 kombinované nomenklatury (KN) a celního sazebníku palestinské samosprávy, a na produkty uvedené v příloze 1 bodě 1 podbodě ii) Dohody GATT o zemědělství, s výjimkou chemicky čisté laktózy kódu KN 1702 11 00 a glukózy a glukózového sirupu obsahujících v sušině 99 % hmotnostních a více glukózy kódů KN ex 1702 30 50 a ex 1702 30 90 , pro něž byl bezcelní přístup na trh udělen již v kapitole 1.

▼B

Článek 12

▼M3

Evropská unie a palestinská samospráva postupně provedou větší liberalizaci svého vzájemného obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu, které jsou předmětem společného zájmu.

▼B

Článek 13

▼M3

1. Zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty a ryby a produkty rybolovu pocházející ze Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy uvedené v protokolu 1 o dovozu do Evropské unie podléhají režimu stanovenému v uvedeném protokolu.

2. Zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty a ryby a produkty rybolovu pocházející z Evropské unie uvedené v protokolu 2 o dovozu na Západní břeh Jordánu a do Pásma Gazy podléhají režimu stanovenému v uvedeném protokolu.

▼B

Článek 14

1. ►C1 ◄ Ode dne 1. ledna 1999 Společenství a palestinská samospráva přezkoumají situaci s cílem stanovit opatření, která mají být ode dne 1. ledna 2000 použita Společenstvím a palestinskou samosprávou v souladu s cílem uvedeným v článku 12.

2. Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 1, s přihlédnutím k objemu obchodu se zemědělskými produkty mezi stranami a zvláštní citlivosti těchto produktů, budou Společenství a palestinská samospráva v rámci smíšeného výboru pravidelně posuzovat každý produkt a řádným způsobem posoudí též možnosti systematického udělování dalších koncesí na základě vzájemnosti.







KAPITOLA 3

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

Článek 15

1. V obchodu mezi Společenstvím a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se nezavedou žádná nová množstevní omezení dovozů ani opatření s rovnocenným účinkem.

2. V obchodu mezi Společenstvím a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se po vstupu této dohody v platnost zruší množstevní omezení dovozu a opatření s rovnocenným účinkem.

3. Společenství a palestinská samospráva nepoužijí na vývozy mezi sebou cla ani poplatky s rovnocenným účinkem ani množstevní omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem.

Článek 16

1. Produktům pocházejícím ze západního břehu Jordánu a z pásma Gazy se při dovozu do Společenství nedostane příznivějšího zacházení, než jaké členské státy používají mezi sebou.

2. Ustanovení této dohody se použijí bez ohledu na nařízení Rady (EHS) č. 1911/91 ze dne 26. června 1991 o použití právních předpisů Společenství na Kanárské ostrovy.

Článek 17

1. V případě, že jsou zavedena zvláštní pravidla, a to jako důsledek provádění zemědělské politiky nebo jakékoliv změny stávajících pravidel nebo v případě jakýchkoliv změn nebo rozšíření ustanovení týkajících se provádění zemědělské politiky, dotyčná strana může u dotyčných produktů změnit ujednání vyplývající z dohody.

2. V takových případech informuje dotyčná strana smíšený výbor. Na žádost druhé strany se sejde smíšený výbor, aby náležitě projednal zájmy této strany.

3. Jestliže Společenství nebo palestinská samospráva při používání odstavce 1 upraví ujednání této dohody pro zemědělské produkty, poskytnou dovozům pocházejícím z druhé strany výhody srovnatelné s výhodami obsaženými v této dohodě.

4. Použití tohoto článku může být předmětem konzultací v rámci smíšeného výboru.

Článek 18

1. Strany se zdrží jakýchkoliv opatření nebo praktik vnitrostátní fiskální povahy, které by přímo či nepřímo zaváděly diskriminaci mezi produkty jedné strany a obdobnými produkty pocházejícími z území druhé strany.

2. U produktů vyvážených na území jedné strany neexistuje nárok na náhradu nepřímých vnitrostátních daní, které by byly vyšší než částka nepřímé daně, která byla přímo nebo nepřímo vybrána.

Článek 19

1. Tato dohoda nevylučuje zachování nebo zřizování celních unií, oblastí volného obchodu nebo ujednání o přeshraničním obchodu, pokud nemění právní úpravu obchodování podle této dohody.

2. V rámci smíšeného výboru se mezi stranami konají konzultace ohledně zřizování celních unií nebo oblastí volného obchodu a na žádost o dalších významných otázkách souvisejících s obchodními politikami stran vůči třetím zemím. Tyto konzultace se uskuteční zejména v případě přistoupení třetí země ke Společenství, aby bylo zajištěno, že budou zohledněny společné zájmy obou stran.

Článek 20

Pokud jedna ze stran zjistí, že v obchodu s druhou stranou dochází k dumpingu ve smyslu článku VI dohody GATT 1994 a souvisejících vnitrostátních právních předpisů, může přijmout vhodná protiopatření v souladu s Dohodou o provádění článku VI dohody GATT 1994 a souvisejícími vnitrostátními právními předpisy, v souladu s postupy stanovenými v článku 23 této dohody.

Článek 21

Je-li jakýkoli produkt dovážen v tak zvýšeném množství a za takových podmínek, že působí nebo hrozí, že způsobí:

— vážnou újmu domácím výrobcům obdobných nebo přímo si konkurujících produktů na území jedné ze stran, nebo

— vážné narušení v některém z hospodářských odvětví, nebo

— obtíže, které by mohly způsobit vážné zhoršení hospodářské situace v oblasti,

může dotčená strana přijmout vhodná opatření za podmínek a v souladu s postupy uvedenými v článku 23.

Článek 22

V případech, kdy dodržování ustanovení čl. 15 odst. 3 vede:

i) ke zpětnému vývozu do třetí země, vůči které vyvážející strana zachovává pro daný produkt množstevní omezení vývozu, vývozní cla nebo opatření s rovnocenným účinkem, nebo

ii) k vážnému nedostatku či hrozbě vážného nedostatku produktu, který je podstatný pro vyvážející stranu,

a pokud výše uvedené situace způsobí, nebo mohou způsobit vyvážející straně vážné obtíže, může tato strana přijmout vhodná opatření v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v článku 23. Opatření musí být nediskriminační a budou zrušena, jakmile okolnosti nebudou již dále opravňovat jejich trvání.

Článek 23

1. V případě, že Společenství nebo palestinská samospráva podrobí dovoz produktů, které by mohly způsobit obtíže uvedené v článku 21, správnímu řízení, jehož cílem je rychle poskytnout informace o vývoji obchodních toků, uvědomí o tom druhou stranu.

2. V případech uvedených v článcích 20, 21 a 22 ještě před přijetím opatření v nich uvedených nebo v případech, na které se vztahuje odst. 3 písm. d) tohoto článku, co nejdříve, poskytne dotyčná strana smíšenému výboru veškeré informace nutné k důkladnému přezkoumání situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany.

Při výběru vhodných opatření musí být dána přednost těm opatřením, která co nejméně narušují fungování dohody.

Ochranná opatření se neprodleně oznámí smíšenému výboru a budou předmětem pravidelných konzultací v rámci tohoto výboru, zejména ohledně jejich zrušení, které se uskuteční, jakmile to okolnosti dovolí.

3. Pro provádění odstavce 2 se použijí tato ustanovení: a) Pokud se týká článku 20, vyvážející stranu je třeba informovat o případě dumpingu, jakmile orgány dovážející strany zahájí šetření. Pokud není dumping ukončen ve smyslu článku VI GATT, nebo do 30 dnů od oznámení není dosaženo jiného uspokojivého řešení, může dovážející strana přijmout vhodná opatření. b) Pokud se týká článku 21, obtíže vyplývající ze situace uvedené v tomto článku se předkládají k přezkoumání smíšenému výboru, který je oprávněn učinit jakékoli rozhodnutí k odstranění těchto obtíží. Jestliže smíšený výbor nebo vyvážející strana neučiní rozhodnutí k odstranění obtíží nebo jestliže do 30 dnů od oznámení tohoto problému nebude nalezeno jiné uspokojivé řešení, dovážející strana může přijmout vhodná opatření k odstranění tohoto problému. Tato opatření nesmí překročit míru nezbytnou pro nápravu nastalých obtíží. c) Pokud se týká článku 22, obtíže vyplývající ze situací uvedených v něm se předkládají k přezkoumání smíšenému výboru. Výbor může učinit jakékoliv rozhodnutí nutné k odstranění těchto obtíží. Neučiní–li takové rozhodnutí do 30 dnů ode dne, kdy mu byla záležitost oznámena, může vyvážející strana přijmout vhodná opatření pro vývoz dotyčného produktu. d) Jestliže v důsledku výjimečných okolností vyžadujících neodkladné kroky je předběžné oznámení nebo posouzení nemožné, dotyčná strana může v situacích uvedených v článcích 20, 21 a 22 bezodkladně použít taková předběžná opatření, která jsou nezbytná k nápravě situace, a okamžitě o tom uvědomí druhou stanu.

▼M3

Článek 23a

Dočasné odnětí preferencí

1. Strany se dohodly, že k provedení a kontrole preferenčního zacházení poskytnutého touto dohodou je nezbytná správní spolupráce a pomoc, a zároveň zdůrazňují svůj závazek bojovat proti nesrovnalostem a podvodům v celní sféře a souvisejících oblastech.

2. Pokud některá strana na základě objektivních informací zjistí nedostatky při poskytování správní spolupráce/pomoci nebo nesrovnalosti či podvod ve smyslu této dohody, může v souladu s tímto článkem dočasně pozastavit příslušné preferenční zacházení ve vztahu k dotčenému produktu nebo produktům.

3. Pro účely tohoto článku se za nedostatky v poskytování správní spolupráce/pomoci mimo jiné považuje: a) opakované nedodržení povinnosti ověřit status původu dotčeného produktu nebo produktů; b) opakované odmítnutí nebo bezdůvodné zdržování následného ověření dokladu o původu zboží nebo sdělení výsledků tohoto ověření; c) opakované odmítnutí nebo nepřípustné zpoždění při získávání povolení k provedení misí zaměřených na šetření, jejichž cílem je prověření pravosti dokumentů nebo přesnosti informací souvisejících s dotčeným poskytnutím preferenčního zacházení.

4. Pro účely tohoto článku se za zjištění nesrovnalostí nebo podvodu považuje mimo jiné případ, kdy bez uspokojivého vysvětlení dochází k rychlému nárůstu dovozu zboží, který přesahuje běžnou úroveň produkce a vývozní kapacity druhé strany a který je spojen s objektivními informacemi týkajícími se nesrovnalostí nebo podvodu.

5. Dočasné pozastavení lze uplatnit, jsou-li splněny tyto podmínky: a) Strana, která zjistila na základě objektivních informací, že nebyla poskytnuta správní spolupráce/pomoc nebo že došlo k nesrovnalostem nebo podvodu, oznámí své zjištění společně s objektivními informacemi bez zbytečného odkladu smíšenému výboru a zahájí na základě všech příslušných informací a objektivních zjištění konzultace se smíšeným výborem s cílem dosáhnout řešení přijatelného pro obě strany. b) Pokud strany zahájily konzultace se smíšeným výborem a do tří měsíců od oznámení nedospěly k přijatelnému řešení, může dotčená strana dočasně pozastavit příslušné preferenční zacházení s dotčeným produktem nebo produkty. Dočasné pozastavení se bez zbytečného prodlení oznamuje smíšenému výboru. c) Dočasné pozastavení podle tohoto článku se omezí na opatření nezbytná k tomu, aby ochránila finanční zájmy dotčené strany. Nesmí být delší než šest měsíců, může být prodlouženo, jestliže se ke dni uplynutí lhůty nic nezmění, pokud jde o podmínky, kvůli kterým k původnímu pozastavení došlo. Dočasné pozastavení je předmětem pravidelných konzultací ve smíšeném výboru, zejména za účelem jeho ukončení, jakmile přestanou existovat podmínky pro jeho uplatňování. Každá strana zveřejňuje v souladu se svými vnitřními postupy, v případě Evropské unie v Úředním věstníku Evropské unie, oznámení pro dovozce týkající se veškerých oznámení podle odst. 5 písm. a), rozhodnutí podle odst. 5 písm. b) a prodloužení či ukončení podle odst. 5 písm. c).

▼B

Článek 24

Žádné ustanovení této dohody nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží z důvodu veřejné morálky, veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, ochrany zdraví a lidského života a života zvířat nebo rostlin, ochrany národního bohatství s uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotou nebo ochrany duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo předpisů týkajících se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo skrytého omezení obchodu mezi stranami.

Článek 25

Pojem „původní produkty“, pro účely používání ustanovení této hlavy, a způsoby správní spolupráce v této oblasti, jsou definovány v protokolu 3. Smíšený výbor může rozhodnout o provedení nezbytných úprav tohoto protokolu s ohledem na použití kumulace původu, jak bylo dohodnuto v deklaraci přijaté na Barcelonské konferenci.

Článek 26

Pro zařazování zboží v obchodu mezi stranami se používá Kombinovaná nomenklatura.







HLAVA II

PLATBY, KAPITÁL, HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ, DUŠEVNÍ VLASTNICTVÍ A VEŘEJNÉ ZAKÁZKY







KAPITOLA 1

BĚŽNÉ PLATBY A POHYB KAPITÁLU

Článek 27

S výhradou ustanovení článku 29 se strany zavazují nezavádět omezení běžných plateb při běžných transakcích.

Článek 28

1. S ohledem na transakce na kapitálovém účtu platební bilance se strany zavazují neomezovat pohyb kapitálu vztahujícího se k přímým investicím do společností na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy založených v souladu s platnými právními předpisy, ani k likvidaci nebo repatriaci výnosů z takových investic nebo jakéhokoliv z nich plynoucího zisku.

2. Strany budou navzájem konzultovat možnosti pohybu kapitálu mezi Společenstvím a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy.

Článek 29

Jestliže se jeden nebo více členských států Společenství nebo palestinská samospráva ocitnou v obtížné situaci ohledně platební bilance nebo jim tato situace bude hrozit, může Společenství nebo palestinská samospráva v souladu s podmínkami stanovenými v GATT a s články VIII a XIV dohody o Mezinárodním měnovém fondu přijmout omezení běžných transakcí s omezenou dobou trvání, která nesmí přesahovat rámec nezbytně nutný pro vyřešení obtíží ohledně platební bilance. Společenství nebo palestinská samospráva to neprodleně oznámí druhé straně a co nejdříve předloží harmonogram rušení dotyčných opatření.







KAPITOLA 2

HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ, DUŠEVNÍ VLASTNICTVÍ A VEŘEJNÉ ZAKÁZKY

Článek 30

1. Pokud mohou ovlivnit obchod mezi Společenstvím a palestinskou samosprávou jsou s řádným fungováním této dohody neslučitelné: i) veškeré dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, jejichž cílem nebo výsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže; ii) zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Společenství nebo na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy jako celku nebo jejich podstatné části; iii) jakákoliv veřejná podpora, která narušuje nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo výrobu určitého zboží.

2. Strany na základě kritérií vyplývajících z používání pravidel hospodářské soutěže Společenství odpovídajícím způsobem vyhodnotí jakékoliv praktiky odporující tomuto článku.

3. Smíšený výbor přijme rozhodnutím předpisy nutné k provádění odstavců 1 a 2, a to do 31. prosince 2001.

Dokud nebudou přijata tato pravidla, použijí se ustanovení Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních jako prováděcí předpisy odst. 1 bodu iii) a příslušné části odstavce 2.

4. Pokud se týká provádění odst. 1 bodu iii), strany uznávají, že palestinská samospráva smí v období do 31. prosince 2001 použít veřejnou podporu podniků jako nástroje k překonání specifických problémů rozvoje.

5. Obě strany zajistí průhlednost v oblasti veřejné podpory mimo jiné tím, že si budou každoročně vzájemně poskytovat zprávy o celkové částce a o rozdělování poskytnuté podpory a na požádání informace o struktuře podpory. Na žádost jedné strany poskytne druhá strana informace o jednotlivých případech veřejné podpory.

6. Pokud jde o produkty uvedené v hlavě I kapitole 2: — ustanovení odst. 1 bodu iii) se nepoužije, — veškeré praktiky, které jsou v rozporu s odst. 1 bodem i), by měly být posuzovány podle kritérií stanovených Společenstvím na základě článků 42 a 43 Smlouvy o založení Evropského společenství, a zejména podle kritérií stanovených nařízením Rady č. 26/62.

7. Jestliže Společenství nebo palestinská samospráva mají za to, že určité praktiky jsou neslučitelné s podmínkami odstavce 1 tohoto článku a: — nejsou dostatečně řešeny prováděcími ustanoveními v odstavci 3, nebo — při neexistenci takových pravidel a pokud takové praktiky působí nebo hrozí, že způsobí, vážnou újmu zájmům druhé strany nebo podstatnou újmu jejím domácím hospodářským odvětvím, včetně odvětví služeb, může po konzultaci v rámci smíšeného výboru nebo po uplynutí 30 pracovních dnů od navržení takové konzultace přijmout vhodná opatření.

V případě praktik neslučitelných s odst. 1 bodem iii) tohoto článku mohou být tato vhodná opatření, pokud se na ně vztahuje GATT, přijata pouze v souladu s postupy a za podmínek stanovených GATT nebo veškerými dalšími dokumenty sjednanými v jejím rámci, které se použijí mezi stranami.

8. Bez ohledu na odlišná ustanovení přijatá v souladu s odstavcem 3, si strany vyměňují informace, při zachování omezení vyplývajících ze služebního a obchodního tajemství.

Článek 31

Aniž by byly dotčeny jejich závazky podle GATT, členské státy a palestinská samospráva, postupně upraví veškeré státní monopoly obchodní povahy tak, aby se zajistilo, že do 31. prosince 2001 bude mezi státními příslušníky členských států a Palestinci na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy vyloučena jakákoli diskriminace ohledně podmínek nákupu a odbytu zboží. Smíšený výbor bude informován o opatřeních přijatých k uskutečňování tohoto cíle.

Článek 32

Pokud jde o veřejné podniky a podniky, kterým byla poskytnuta zvláštní nebo výhradní práva, smíšený výbor zajistí, aby od 31. prosince 2001 nebyla přijímána ani zachovávána žádná opatření, která by narušovala obchod mezi Společenstvím a palestinskou samosprávou takovým způsobem, který by byl v rozporu se zájmy stran. Toto ustanovení nebrání, právně ani fakticky, vykonávání zvláštních funkcí příslušejícím těmto podnikům.

Článek 33

1. Strany poskytnou a zajistí vhodnou a účinnou ochranu práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví v souladu s nejvyššími mezinárodními standardy, včetně účinných prostředků k prosazování těchto práv.

2. Strany budou provádění tohoto článku pravidelně vyhodnocovat. Pokud vzniknou obtíže ovlivňující obchod v souvislosti s právy duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví může jakákoli strana požadovat naléhavou konzultaci s cílem nalézt oboustranně uspokojivé řešení.

Článek 34

1. Strany si kladou za cíl vzájemnou postupnou liberalizaci veřejných zakázek.

2. Smíšený výbor přijme nezbytné kroky k provedení odstavce 1.







HLAVA III

HOSPODÁŘSKÁ SPOLUPRÁCE A SOCIÁLNÍ ROZVOJ

Článek 35

Cíle

1. Strany se zavazují ve vlastním zájmu a v souladu s cíli této dohody posílit hospodářskou spolupráci.

2. Cílem spolupráce je podporovat úsilí palestinské samosprávy dosáhnout trvale udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje.

Článek 36

Oblast působnosti

1. Spolupráce se především zaměří na ta odvětví, která trpí následky vnitřních obtíží nebo která jsou postižena procesem liberalizace hospodářství na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy, zejména liberalizací obchodu mezi západním břehem Jordánu a pásmem Gazy a Společenstvím.

2. Spolupráce se též přednostně zaměří i na oblasti, které sblíží hospodářství Společenství a západního břehu Jordánu a pásma Gazy, a zejména na ty, které podporují trvale udržitelný růst a zaměstnanost.

3. V rámci spolupráce je podporováno provádění opatření zaměřených na rozvoj spolupráce v rámci regionu.

4. Při uskutečňování hospodářské spolupráce v jednotlivých odvětvích je třeba zohlednit ochranu životního prostředí a zachování ekologické rovnováhy.

5. Strany se mohou dohodnout na rozšíření hospodářské spolupráce na odvětví, na která se nevztahují ustanovení této hlavy.

Článek 37

Metody a způsoby

Hospodářská spolupráce se uskutečňuje zejména prostřednictvím:

a) pravidelného hospodářského dialogu mezi stranami, který zahrnuje všechny oblasti makroekonomické politiky, a zejména rozpočtovou politiku, platební bilanci a měnovou politiku;

b) pravidelné výměny informací a stanovisek ve všech oblastech spolupráce včetně setkávání úředníků a odborníků;

c) poradenství, výměny zkušeností a školení;

d) společných akcí, jako jsou semináře a workshopy;

e) technické, správní pomoci a pomoci v oblasti normotvorby;

f) podpory společných podniků;

g) rozšiřování informací o spolupráci.

Článek 38

Průmyslová spolupráce

Hlavním cílem je:

— podporovat palestinskou samosprávu v jejím úsilí modernizovat a diverzifikovat průmyslová odvětví, a zejména vytvořit příznivé prostředí pro rozvoj soukromého sektoru a pro průmyslový rozvoj,

— prohloubit spolupráci mezi hospodářskými subjekty obou stran,

— prohloubit spolupráci v průmyslové politice, konkurenceschopnosti v otevřené ekonomice a modernizaci a rozvoji průmyslu,

— podpořit politiku vedoucí k diverzifikaci výroby, vývozu a vnějších odbytišť,

— podpořit výzkum a vývoj, inovaci a přenos technologií, pokud jsou přínosem pro průmysl,

— rozvíjet a zdokonalovat lidské zdroje potřebné v průmyslu,

— zlepšit přístup ke spekulačním a rizikovým finančním prostředkům ve prospěch palestinského průmyslu.

Článek 39

Investice a podpora investic

Cílem spolupráce je vytvořit příznivé a stabilní prostředí pro investice na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy.

Spolupráce se uplatní při podpoře investic a způsobí rozvoj:

— harmonizovaných a zjednodušených správních postupů,

— společných investic do strojního vybavení, zejména malých a středních podniků (MSP) obou stran,

— informačních kanálů a prostředků vyhledávání investičních příležitostí,

— prostředí vedoucího k investicím na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy.

Spolupráce se rovněž rozšíří na vytváření a provádění projektů vedoucích k účinnému získávání a použití základních technologií, použití norem, rozvoji lidských zdrojů (např. v technologiích a řízení) a k vytváření pracovních míst.

Článek 40

Normalizace a posuzování shody

Cílem spolupráce je sblížení v oblasti norem a osvědčení.

V praxi bude mít spolupráce podobu:

— podpory používání technických nařízení Společenství a evropských norem a postupů posuzování shody,

— zvyšování úrovně posuzování shody palestinskými orgány vydávajícími osvědčení a oprávnění,

— v případě potřeby projednávání ustanovení o vzájemném uznávání,

— spolupráce v oblasti zabezpečení jakosti,

— vývoje struktur na ochranu duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, pro normalizaci a stanovení norem kvality.

Článek 41

Sbližování právních předpisů

Cílem spolupráce je sblížení právních předpisů Palestinské rady s právními předpisy Společenství v oblastech, na které se vztahuje tato dohoda.

Článek 42

Malé a střední podniky

Cílem spolupráce je vytvoření prostředí příznivého pro rozvoj malých a středních podniků (MSP) na místních a vývozních trzích zejména prostřednictvím:

— podpory kontaktů mezi podniky, zejména za pomoci sítí a nástrojů Společenství podporujících průmyslovou spolupráci a partnerství,

— jednoduššího přístupu k investičnímu financování,

— informačních a pomocných služeb,

— zhodnocení lidských zdrojů s cílem podpořit inovaci, vytváření projektů a obchodních aktivit.

Článek 43

Finanční služby

Cílem spolupráce je zlepšení a rozvoj finančních služeb.

Má podobu:

— podpory posilování a restrukturalizace palestinského finančního sektoru,

— zkvalitnění palestinského systému účetnictví, právní úpravy a systému dohledu v oblasti bankovnictví, pojišťovnictví a dalších částí finančního sektoru.

Článek 44

Zemědělství a rybolov

Cílem spolupráce v rámci této oblasti je zejména modernizace a případná restrukturalizace zemědělství a rybolovu.

Modernizace se týká infrastruktury a vybavení, rozvoje balicích, skladovacích a prodejních technik a zlepšování distribučních kanálů.

Zaměřuje se zejména na:

— rozvoj stabilních trhů,

— podporu politiky diverzifikace výroby, vývozu a zahraničních odbytišť,

— snížení závislosti na dovozu potravin,

— podporu zemědělství a rybolovu příznivého pro životní prostředí, zejména s ohledem na potřebu ochrany a racionálního hospodaření v oblasti rybolovu,

— užší vztahy mezi skupinami podnikatelů a profesními organizacemi, a to na dobrovolném základě,

— technickou pomoc a školení,

— harmonizaci fytosanitárních a veterinárních norem,

— integrovaný rozvoj venkova včetně zlepšení základních služeb a rozvoj hospodářských činností s nimi spojených, a

— spolupráci mezi venkovskými regiony, výměnu zkušeností a know-how týkající se rozvoje venkova.

Článek 45

Sociální rozvoj

Strany uznávají důležitost sociálního rozvoje, který by měl následovat rozvoj hospodářský. Zvláštní prioritu pro ně představuje respektování základních sociálních práv.

Strany zejména podporují opatření zaměřená na:

— podporu rovnoprávnosti žen a vyváženou účast na rozhodovacím procesu v hospodářské a sociální sféře, zejména prostřednictvím vzdělání a sdělovacích prostředků,

— rozvoj plánovaného rodičovství a ochranu matky a dítěte,

— zlepšení ochranného sociálního systému,

— zlepšení zdravotní péče,

— zlepšení životních podmínek v hustě osídlených oblastech nejvíce znevýhodněných regionů,

— prohloubení úcty k lidským právům a demokracii, mj. prostřednictvím sociálně-profesního dialogu.

Článek 46

Doprava

Cílem spolupráce je:

— pomoc při restrukturalizaci a modernizaci silnic, přístavů a letišť,

— zlepšení přepravních služeb v osobní a nákladní dopravě na dvoustranné i regionální úrovni,

— zavedení a posílení poskytování služeb srovnatelných se službami poskytovanými ve Společenství.

Prioritními oblastmi spolupráce jsou:

— silniční doprava včetně postupného uvolnění podmínek tranzitu,

— řízení železnic, přístavů a letišť včetně navigačních systémů a spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními orgány,

— modernizace silnic, železnic, přístavů a letištní infrastruktury na hlavních trasách společného zájmu,

— transevropské linky a trasy regionálního zájmu a

— modernizace technického vybavení a jeho přizpůsobení normám Společenství platným pro silniční/železniční dopravu, kontejnerovou dopravu a překládku.

Článek 47

Informační infrastruktury a telekomunikace

Spolupráce se zaměřuje na podporu hospodářského a sociálního rozvoje a na rozvoj informační společnosti.

Prioritními oblastmi spolupráce jsou:

— usnadnění spolupráce v oblasti telekomunikační politiky, rozvoje sítí a infrastruktury pro informační společnosti,

— rozvoj dialogu o otázkách týkajících se informační společnosti a prohloubení výměny informací a organizace seminářů a konferencí v této oblasti,

— podpora a provádění společných projektů zaměřených na zavádění nových telekomunikačních služeb a aplikací týkajících se informační společnosti,

— umožnění informační výměny o normalizaci, posuzování shody a osvědčování v informačních a komunikačních technologiích,

— propojení a interoperabilita sítí a telematických služeb.

Článek 48

Energetika

Cílem spolupráce v oblasti energetiky je pomoci západnímu břehu Jordánu a pásmu Gazy získat technologie a infrastruktury podstatné pro jejich rozvoj, zejména s cílem usnadnit spojení mezi jejich hospodářstvím a hospodářstvím Společenství.

Prioritními oblastmi spolupráce je:

— podpora obnovitelných zdrojů energií,

— podpora úspor energie a energetické účinnosti,

— podpora činností zaměřených na zjednodušení přepravy plynu, ropy a elektřiny a aplikovaného výzkumu zaměřeného na síťové propojení databank v hospodářských a sociálních oblastech spojujících zejména palestinské provozovatele a provozovatele ze Společenství a

— podpora modernizace a rozvoje energetických sítí a jejich propojení se sítěmi Společenství.

Článek 49

Vědecko-technologická spolupráce

Strany usilují o prohloubení spolupráce při vědecko- technologickém rozvoji.

Cílem spolupráce je:

a) podpora navazování trvalých vztahů mezi vědeckými obcemi Společenství, zejména prostřednictvím: — poskytování přístupu palestinským institucím k výzkumným a technickým rozvojovým programům Společenství v souladu s pravidly Společenství, která platí pro zapojení třetích zemí do těchto programů, — palestinské účasti v systému decentralizované spolupráce, — prohloubení součinnosti v odborném vzdělávání a výzkumu;

b) zlepšení výzkumných možností Palestiny;

c) podpora technologické inovace, přenosu nových technologií a know-how;

d) podpora všech činností zaměřených na vznik součinnosti na regionální úrovni.

Článek 50

Životní prostředí

Cílem spolupráce je zamezit poškozování životního prostředí, omezování znečištění, ochrana zdraví lidí a zajištění rozumného využívání přírodních zdrojů s cílem zajistit trvale udržitelný rozvoj.

Zaměřuje se zejména na otázky týkající se: desertifikace, hospodaření s vodními zdroji, salinizace, vlivu zemědělství na kvalitu půdu a vody, vhodného využití energie, dopadu průmyslového rozvoje obecně a zejména bezpečnosti průmyslových závodů, odpadového hospodářství, integrovaného řízení citlivých oblastí, kvality mořské vody, kontrola a prevence znečištění moří a výchovy a povědomí o otázkách ochrany životního prostředí.

Spolupráci prohlubuje použití moderních nástrojů hospodaření v oblasti životního prostředí, metod sledování prostředí a dohledu včetně použití systému informací o životním prostředí (EIS) a posuzování vlivu na životní prostředí (EIA).

Článek 51

Cestovní ruch

Prioritami spolupráce v této oblasti jsou:

— podpora investic do cestovního ruchu,

— zlepšení povědomí o průmyslu cestovního ruchu a zajištění větší soudržnosti politik týkajících se cestovního ruchu,

— podpora příznivého sezónního rozložení cestovního ruchu,

— podpora spolupráce mezi regiony a městy sousedních zemí,

— zdůraznění důležitosti kulturního dědictví pro cestovní ruch,

— zvýšení konkurenceschopnosti cestovního ruchu posílením profesionality, zajišťující vyvážený a trvale udržitelný rozvoj cestovního ruchu.

Článek 52

Spolupráce v celní oblasti

Celní spolupráce má zajistit dodržování obchodních ustanovení a poctivé obchodování.

Může dát vzniknout následujícím typům spolupráce:

— různým formám výměny informací a školicích programů,

— zjednodušení kontrol a postupů při celním odbavení zboží,

— zavedení jednotného správního dokladu a sjednocení tranzitních ujednání Společenství a palestinská samospráva, a

— technické pomoci poskytované odborníky ze Společenství.

Aniž jsou dotčeny ostatní formy spolupráce uvedené v této dohodě, správní orgány smluvních stran si v celní oblasti poskytnou vzájemnou pomoc.

Článek 53

Spolupráce v oblasti statistiky

Hlavním cílem spolupráce v této oblasti je zajištění srovnatelnosti a užitečnosti statistických údajů o zahraničním obchodu, v oblasti financí a platební bilance, počtu obyvatelstva, migrace, dopravy a komunikací, a obecně ve všech oblastech, na které se vztahuje tato dohoda a které jsou předmětem vytváření statistických údajů.

Článek 54

Spolupráce v oblasti hospodářské politiky

Spolupráce se soustřeďuje na:

— výměnu informací o makroekonomické situaci, výhledech a vývojových strategiích,

— společné analýzy hospodářských otázek společného zájmu, a

— podporu spolupráce mezi ekonomy a politiky na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy a ve Společenství.

Článek 55

Regionální spolupráce

V rámci uskutečňování hospodářské spolupráce v různých oblastech podporují strany postupy zaměřené na rozvoj spolupráce mezi palestinskou samosprávou a ostatními středomořskými partnery prostřednictvím technické pomoci.

Tato spolupráce je důležitým prvkem podpory Společenství, kterou věnuje rozvoji regionu jako celku.

Přednostně se jedná o postupy zaměřené na:

— podporu obchodu v rámci regionu,

— rozvoj regionální spolupráce v oblasti ochrany životního prostředí,

— podporu rozvoje komunikační infrastruktury nutné pro hospodářský rozvoj regionu,

— posílení rozvoje spolupráce mládeže mezi sousedními zeměmi.

Kromě toho strany posílí vzájemnou spolupráci při rozvoji regionu a plánování využití půdy.

Za tímto účelem přijmou tato společná opatření:

— společné akce regionálních a místních orgánů v oblasti hospodářského rozvoje a

— vytváření mechanismů výměny informací a zkušeností.







HLAVA IV

SPOLUPRÁCE V OBLASTI AUDIOVIZUÁLNÍ A KULTURNÍ, INFORMACÍ A KOMUNIKACE

Článek 56

Strany budou podporovat spolupráci v audiovizuální oblasti k oboustrannému užitku. Budou hledat způsoby propojení iniciativ palestinské samosprávy a Společenství v této oblasti, a tak umožní spolupráci v oblastech koprodukce, školení, rozvoje a distribuce.

Článek 57

Strany budou podporovat kulturní spolupráci. Oblast spolupráce může zahrnovat činnosti Společenství týkající se zejména překladů, výměny uměleckých děl a umělců, zachování a obnovy historických a kulturních památek a míst, školení osob pracujících v kulturní oblasti, organizace kulturních akcí se zaměřením na Evropu, zvyšování vzájemného povědomí a přispívání k rozšiřování informací o významných kulturních akcích.

Článek 58

Strany se zavazují stanovit způsoby, jak výrazně zlepšit situaci v oblasti vzdělání a odborného vzdělávání. Za tímto účelem bude věnována zvláštní pozornost otázce přístupu žen ke vzdělání, včetně technických oborů, k vyššímu vzdělání a odbornému vzdělávání.

Za účelem zvýšení odbornosti vedoucích pracovníků ve veřejném a soukromém sektoru zaměří strany svou spolupráci na vzdělání, odborné vzdělávání a spolupráci mezi univerzitami a podniky.

Mladí lidé by měli být soustavně připravováni, aby se stali aktivními občany demokratické občanské společnosti. Proto je třeba podporovat a rozvíjet nejrůznější formy spolupráce mládeže včetně školení mladých pracovníků a vedoucích pracovníků, výměny mládeže a dobrovolnických aktivit.

Zvláštní pozornost bude věnována aktivitám a programům, které umožní navázat trvalé vztahy (např. MED-CAMPUS) mezi specializovanými orgány ve Společenství a na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy a podpoří úzkou spolupráci, výměnu zkušeností a technických zdrojů.

Článek 59

Strany podpoří aktivity společného zájmu v oblasti informací a komunikací.

Článek 60

Spolupráce se uskutečňuje zejména prostřednictvím:

a) pravidelného dialogu mezi stranami;

b) pravidelnou výměnou informací a stanovisek ve všech oblastech spolupráce včetně setkávání úředníků a odborníků;

c) předávání rad a zkušeností a školení mladých palestinských absolventů vysokých škol;

d) společných akcí, například seminářů a workshopů;

e) technické a správní spolupráce a spolupráce v oblasti normotvorby;

f) rozšiřování informací o spolupráci.







HLAVA V

FINANČNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 61

K dosažení cílů této dohody bude v souladu s odpovídajícími postupy poskytnut palestinské samosprávě program finanční spolupráce, včetně potřebných finančních zdrojů.

Po vstupu této dohody v platnost schválí tyto postupy obě strany pomocí nejvhodnějších nástrojů.

Finanční spolupráce se soustředí na:

— podporu hospodářských opatření zaměřených na postupné vytváření oblasti volného obchodu, zejména modernizaci a restrukturalizací průmyslu, na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy,

— obchodní instituce, které rozvíjejí obchodní vztahy se zahraničními trhy,

— opatření, která doplní politické aktivity v sociální oblasti

— modernizace hospodářské a sociální infrastruktury,

— podporu soukromých investic a činností vytvářejících pracovní místa ve výrobních odvětvích,

— podporu reforem k modernizaci hospodářství,

— služby,

— rozvoj měst a venkova,

— životní prostředí,

— vytváření a modernizace institucí nezbytných k řádnému fungování palestinské veřejné správy a prohloubení demokracie a lidských práv.

Článek 62

Aby byl zaručen koordinovaný přístup ke všem výjimečným makroekonomickým a finančním problémům, které mohou vzniknout v důsledku provádění této dohody, strany budou pomocí pravidelného dialogu o ekonomických otázkách, zřízeného v hlavě III, věnovat zvláštní pozornost sledování obchodu a finančních toků v rámci vzájemných vztahů.







HLAVA VI

INSTITUCIONÁLNÍ, VŠEOBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 63

1. Tímto se zřizuje smíšený výbor pro obchod a spolupráci mezi Evropským společenstvím a palestinskou samosprávou, uváděný v této dohodě jako „smíšený výbor“. Má pravomoc přijímat rozhodnutí v případech uvedených v této dohodě a rovněž v ostatních případech nutných pro dosažení cílů stanovených touto dohodou.

Přijatá rozhodnutí jsou závazná pro strany, ty přijmou opatření nutná k jejich provádění.

2. Smíšený výbor může rovněž formulovat jakákoliv usnesení, doporučení nebo stanoviska, která považuje za žádoucí pro dosažení společných cílů a hladkého fungování dohody.

3. Smíšený výbor přijme svůj jednací řád.

Článek 64

1. Smíšený výbor se skládá ze zástupců Společenství a palestinské samosprávy.

2. Smíšený výbor jedná po vzájemné dohodě mezi Společenstvím a palestinskou samosprávou.

Článek 65

1. Úřad předsedy smíšeného výboru vykonává střídavě zástupce Společenství a palestinské samosprávy v souladu s podmínkami stanovenými v jednacím řádu.

2. Smíšený výbor se schází z podnětu předsedy jednou za rok a tehdy, když to vyžadují okolnosti.

Článek 66

1. Smíšený výbor má pravomoc zřídit jakýkoliv další výbor, který mu bude nápomocen při plnění jeho povinností.

2. Smíšený výbor stanoví složení a povinnosti takových výborů a způsob jejich fungování.

Článek 67

1. Kterákoliv ze stran může předložit smíšenému výboru k projednání jakýkoliv spor týkající se používání či interpretace této dohody.

2. Smíšený výbor může svým rozhodnutím spor urovnat.

3. Obě strany jsou povinny přijmout opatření směřující k provedení rozhodnutí uvedeného v odstavci 2.

4. V případě, že není možné spor urovnat v souladu s odstavcem 2, kterákoliv ze stran může oznámit druhé straně jmenování rozhodce; druhá strana pak musí jmenovat rozhodce do dvou měsíců.

Smíšený výbor jmenuje třetího rozhodce.

Rozhodnutí rozhodců jsou přijímána většinou hlasů.

Obě strany sporu musí přijmout kroky nutné k výkonu rozhodnutí rozhodce.

Článek 68

Nic v této dohodě nesmí bránit straně přijmout jakékoliv opatření:

a) které považuje za nutné, aby nedošlo k vyzrazení informací ohrožujících základní bezpečnostní zájmy;

b) které se týká výroby nebo obchodu se zbraněmi, střelivem nebo válečnými materiály nebo výzkumu, vývoje nebo výroby nenahraditelné pro obranné účely, pokud taková opatření nezhorší podmínky hospodářské soutěže výrobků, které nejsou určeny výhradně pro vojenské účely;

c) které považuje za důležité pro svou vlastní bezpečnost v případě vážných vnitrostátních nepokojů ohrožujících zachování práva a pořádku, v době války nebo vážného mezinárodního napětí hrozícího přerůst ve válečný konflikt, pro splnění povinností, ke kterým se zavázala za účelem zachování míru a mezinárodní bezpečnosti.

Článek 69

V oblastech, na které se vztahuje tato dohoda, a bez dotčení jakýchkoliv zvláštních ustanovení v nich obsažených:

— ujednání používaná palestinskou samosprávou vůči Společenství nesmějí diskriminovat žádné členské státy, jejich občany nebo společnosti či podniky,

— ujednání používaná Společenstvím vůči palestinské samosprávě nesmějí diskriminovat žádné příslušníky palestinského národa, společnosti nebo podniky na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy.

Článek 70

1. Strany přijmou veškerá obecná nebo zvláštní opatření nutná ke splnění svých závazků vyplývajících z dohody. Zasadí se o to, aby cíle stanovené touto dohodou byly splněny.

2. Jestliže kterákoliv ze stan má za to, že druhá strana nesplnila závazky vyplývající z dohody, může přijmout odpovídající opatření. Před tím, kromě zvlášť naléhavých případů, poskytne smíšenému výboru veškeré důležité informace nutné k důkladnému prošetření situace, aby bylo možno nalézt řešení přijatelné pro obě strany.

Při výběru opatření je nutné dát přednost těm opatřením, která co nejméně narušují fungování dohody. Tato opatření se okamžitě oznámí smíšenému výboru a budou předmětem konzultací se smíšeným výborem, jestliže o to druhá strana požádá.

Článek 71

Přílohy 1 až 3 a protokoly 1 až 3 tvoří nedílnou součást této dohody.

Prohlášení se připojí k závěrečném aktu, který je nedílnou součástí této dohody.

Článek 72

Pro účely této dohody se termínem „strany“ rozumějí OOP ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy a Společenství, obě jednají v souladu se svými pravomocemi.

Článek 73

Tato dohoda platí na jedné straně pro území, na kterém platí Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek stanovených v uvedené smlouvě, a na straně druhé pro území západního břehu Jordánu a pásma Gazy.

Článek 74

Tato dohoda, sepsaná ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, nizozemském, německém, italském, řeckém, portugalském, španělském, švédském a arabském, přičemž všechna tato znění mají stejnou platnost, je uložena u generálního tajemníka Rady Evropské unie.

Článek 75

1. Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vlastními postupy.

Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy se strany navzájem uvědomí o tom, že postupy uvedené v prvním pododstavci byly splněny.

2. Nejpozději dne 4. května 1999 budou zahájena jednání směřující k uzavření Evropsko-středomořské dohody o přidružení. Dokud tato dohoda nebude uzavřena, zůstává stávající dohoda v platnosti se změnami dohodnutými oběma stranami.

3. Každá ze stran může tuto dohodu vypovědět oznámením druhé straně. Dohoda se přestane používat šest měsíců po datu tohoto oznámení.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mille neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugofjärde februari nittonhundranittiosju.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Seznam příloh







Příloha 1: Výrobky uvedené v čl. 7 odst. 1. Příloha 2: Výrobky uvedené v čl. 7 odst. 2. Příloha 3: Výrobky uvedené v čl. 8 odst. 2.

PŘÍLOHA 1

VÝROBKY UVEDENÉ V ČL. 7 ODST. 1







Kód KN Popis 0403 Podmáslí, kyselé mléko a smetana, jogurt, kefír a jiné fermentované (kysané) nebo okyselené mléko a smetana, též zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla nebo ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao 0403 10 51 až 0403 10 99 Jogurt, ochucený nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao 0403 90 71 až 0403 90 99 Ostatní, ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao 0710 40 00 Kukuřice cukrová, též vařená ve vodě nebo v páře, zmrazená 0711 90 30 Kukuřice cukrová, prozatímně konzervovaná (např. oxidem siřičitým nebo ve slané vodě, sířené vodě nebo přidáním jiných konzervačních látek), avšak v tomto stavu nevhodná k výživě ex 15 17 Margarín; jedlé směsi nebo přípravky živočišných nebo rostlinných tuků nebo olejů nebo frakcí různých tuků nebo olejů této kapitoly, jiné než jedlé tuky nebo oleje nebo jejich frakce čísla 1516 1517 10 10 Margarín, kromě tekutého margarínu, obsahující více než 10 % hmotnostních, avšak nejvýše 15 % hmotnostních mléčných tuků 1517 90 10 Ostatní, obsahující více než 10 % hmotnostních, avšak nejvýše 15 % hmotnostních mléčných tuků ex 17 04 Cukrovinky (včetně bílé čokolády) neobsahující kakao; kromě výtažků z lékořice obsahujících více než 10 % hmotnostních sacharosy, bez přídavku jiných látek, podpoložky KN 1704 90 10 1806 Čokoláda a ostatní potravinové přípravky obsahující kakao ex 19 01 Sladový výtažek; potravinové přípravky z mouky, krupice, škrobu nebo sladových výtažků, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 50 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté; potravinové přípravky čísel 0401 až 0404, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 10 % hmotnostních kakaa, jinde neuvedené ani nezahrnuté, kromě přípravků podpoložky KN 1901 90 91 ex 19 02 Těstoviny, kromě nadívaných těstovin podpoložek KN 1902 20 10 a 1902 20 30 ; kuskus, též upravený 1903 Tapioka a její náhražky ze škrobu, ve formě vložek, zrn, perel prachu nebo v podobných formách 1904 Výrobky z obilí získány bobtnáním nebo pražením (např. pražené kukuřičné vločky); obiloviny (jiné než kukuřice) ve formě zrn, předvařené nebo jinak upravené, jinde neuvedené ani nezahrnuté 1905 Pečivo, cukrářské výrobky a sušenky, též s přídavkem kakaa; hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, sušené těsto v listech z mouky, škrobu a podobné výrobky 2001 90 30 Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata), upravená nebo konzervovaná octem nebo kyselinou octovou 2001 90 40 Jamy, batáty (sladké brambory) a podobné jedlé části rostlin o obsahu škrobu nejméně 5 % hmotnostních, upravené nebo konzervované octem nebo kyselinou octovou 2004 10 91 Brambory ve formě mouky, krupice nebo vloček, upravené nebo konzervované jinak než octem nebo kyselinou octovou, zmrazené 2004 90 10 Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata), upravená nebo konzervovaná jinak než octem nebo kyselinou octovou, zmrazená 2005 20 10 Brambory ve formě mouky, krupice nebo vloček, upravené nebo konzervované jinak než octem nebo kyselinou octovou, nezmrazené 2005 80 00 Kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata), upravená nebo konzervovaná jinak než octem nebo kyselinou octovou, nezmrazená 2008 92 45 Přípravky typu „müsli“ z nepražených obilných vloček 2008 99 85 Kukuřice, kromě kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata), jinak upravená nebo konzervovaná, bez přídavku alkoholu nebo cukru 2008 99 91 Jamy, batáty (sladké brambory) a podobné jedlé části rostlin o obsahu škrobu nejméně 5 % hmotnostních, jinak upravené nebo konzervované, bez přídavku alkoholu nebo cukru 2101 10 98 Přípravky na bázi kávy 2101 20 98 Přípravky na bázi čaje nebo maté 2101 30 19 Pražené kávové náhražky, kromě pražené čekanky 2101 30 99 Výtažky, tresti a koncentráty z pražených kávových náhražek, kromě pražené čekanky 2102 10 31 až 2102 10 39 Pekařské droždí ex 21 03 Přípravky pro výrobu omáček a hotové omáčky: — majonéza 2105 Zmrzlina, též obsahující kakao ex 21 06 Potravinové přípravky, jinde neuvedené nebo nezahrnuté, kromě přípravků podpoložek KN 2106 10 20 a 2106 90 62 a kromě sirupů s přísadou aromatických látek nebo barviv 22029091 22029095 22029099 Nealkoholické nápoje, kromě ovocných nebo zeleninových šťáv čísla KN 2009 , včetně produktů čísel KN 0401 až 0404 nebo tuků získaných z produktů čísel KN 0401 až 0404 2905 43 00 Mannitol (mannit) 2905 44 D-glucitol (sorbitol, sorbit) ex 3505 10 Dextriny a jiné modifikované škroby, kromě esterifikovaných a estherifikovaných škrobů podpoložky KN 3505 10 50 3505 20 Klihy na bázi škrobů nebo dextrinů nebo jiných modifikovaných škrobů 3809 10 Přípravky k úpravě povrchu, k apretování, přípravky k urychlení barvení nebo fixování barviv a jiné výrobky a přípravky (např. apretury a mořidla) používané v textilním, papírenském, kožedělném a podobném průmyslu, jinde neuvedené ani nezahrnuté 3823 60 Sorbitol, jiný než položky KN 2905 44

PŘÍLOHA 2

VÝROBKY UVEDENÉ V ČL. 7 ODST. 2







Kód KN Popis 1902 Těstoviny a kuskus: A — z pšenice tvrdé B — ostatní 1905 10 Křupavý chléb zvaný „knäckebrot“ 1905 20 90 Perník, neurčený výhradně pro diabetiky: A — obsahující více než 15 % hmotnostních mouky z obilovin jiných než pšenice ve vztahu k celkovému obsahu mouky B — ostatní ex 30 00 A Oplatky a malé oplatky: A1 — neplněné, též polévané A1a — obsahující z celkového obsahu mouky více než 15 % hmotnostních mouky z obilovin jiných než pšenice A1b — ostatní A2 — ostatní A2a — obsahující nejméně 1,5 % hmotnostních mléčných tuků a nejméně 2,5 % hmotnostních mléčných bílkovin A2b — ostatní 1905 40 10 Suchary, s přídavkem cukru, medu, jiných sladidel, vajec, tuku, sýra, ovoce, kakaa nebo podobných přísad: A — obsahující z celkového obsahu mouky více než 15 % hmotnostních mouky z obilovin jiných než pšenice B — ostatní 1905 ex 30 00 ) + 9019) B Ostatní pečivo s přídavkem cukru, medu, jiných sladidel, vajec, tuku, sýra, ovoce, kakaa a podobných přísad: B1 — obsahující nejméně 2,5 % hmotnostních vajec B2 — obsahující sušené ovoce nebo ořechy B2a — obsahující nejméně 1,5 % hmotnostních mléčných tuků a nejméně 2,5 % hmotnostních mléčných bílkovin; viz příloha V B2b — ostatní B3 — obsahující méně než 10 % hmotnostních cukru a neobsahující vejce, sušené ovoce nebo ořechy

PŘÍLOHA 3

VÝROBKY UVEDENÉ V ČL. 8 ODST. 2







Kód KN Popis 1704 90 39 /05 Cukrovinky a lízátka 1806 32 00 /2 Čokoláda 1905 90 90 /7 Sušenky a oplatky 2005 20 90 /6 Hranolky 6208 51 00 /2 Froté župany 6302 60 00 Ručníky

Seznam protokolů







Protokol 1 o přechodných ujednáních týkajících se dovozu zemědělských produktů, zpracovaných zemědělských produktů, ryb a produktů rybolovu pocházejících ze západního břehu jordánu a pásma gazy do evropské unie. Protokol 2 o ujednáních týkajících se dovozu zemědělských produktů, zpracovaných zemědělských produktů, ryb a produktů rybolovu pocházejících z evropské unie na západní břeh jordánu a do pásma gazy Protokol 3 týkající se definice pojmu „původní produkty“ a metod správní spolupráce

▼M3

PROTOKOL 1

o přechodných ujednáních týkajících se dovozu zemědělských produktů, zpracovaných zemědělských produktů, ryb a produktů rybolovu pocházejících ze západního břehu jordánu a pásma gazy do evropské unie







1. Cla a poplatky s rovnocenným účinkem (včetně zemědělské složky), které se používají na dovoz produktů pocházejících ze Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy a uvedených v kapitolách 1 až 24 kombinované nomenklatury (KN) a celního sazebníku palestinské samosprávy a produktů uvedených v příloze 1 bodě 1 podbodě ii) Dohody GATT o zemědělství, s výjimkou chemicky čisté laktózy kódu KN 1702 11 00 a glukózy a glukózového sirupu obsahujících v sušině 99 % hmotnostních a více glukózy kódů KN ex 1702 30 50 a ex 1702 30 90 , na něž se vztahuje kapitola 1, do Evropské unie se dočasně ruší v souladu s písm. C bodem 1 písm. a) Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a palestinskou samosprávou týkající se další liberalizace v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, zpracovanými zemědělskými produkty, rybami a produkty rybolovu, kterou se mění tato dohoda, podepsané v roce 2011.

2. Aniž jsou dotčeny podmínky uvedené v bodě 1 tohoto protokolu, u produktů, na které se použije vstupní cena podle článku 140a nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ( 1 ) a pro které společný celní sazebník stanoví použití valorického a specifického cla, se zrušení použije pouze na valorickou část cla.

▼M1

PŘÍLOHA PROTOKOLU 1







Kód KN (1) Popis zboží (2) Snížení celní sazby MFN (%) (3) Celní kvóta (v t, není-li stanoveno jinak) Snížení celní sazby MFN přesahující současnou nebo možnou celní kvótu (%) (3) Referenční množství (v t, není-li stanoveno jinak) Zvláštní ustanovení a b c d e 0409 00 00 Přírodní med 100 500 0 bod 4 – roční zvýšení o 250 t ex 0603 10 Řezané květy a poupata, čerstvé 100 2 000 0 bod 4 – roční zvýšení o 250 t 0702 00 00 Rajčata, čerstvá nebo chlazená, od 1. prosince do 31. března 100 60 2 000 ex 0703 10 Cibule a šalotka, čerstvá nebo chlazená, od 15. února do 15. května 100 60 0709 30 00 Lilek, čerstvý nebo chlazený, od 15. ledna do 30. dubna 100 60 3 000 ex 0709 60 Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“ čerstvé nebo chlazené: 0709 60 10 Paprika zeleninová 100 40 1 000 0709 60 99 Ostatní 100 80 0709 90 70 Cukety, čerstvé nebo chlazené, od 1. prosince do konce února 100 60 300 ex 0709 90 90 Divoká cibule druhu Muscari comosum, čerstvá nebo chlazená, od 15. února do 15. května 100 60 0710 80 59 Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“, jiné než paprika zeleninová, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené 100 80 0711 90 10 Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“, jiné než paprika zeleninová, prozatímně konzervované, avšak v tomto stavu nevhodné k lidské spotřebě 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Žampiony (Agaricus spp.), čínské smrže (Auricularia spp.), rosolovky (Tremella spp.) a lanýže, sušené 100 500 0 ex 0805 10 Pomeranče, čerstvé 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma); klementinky, wilkingy a jiné podobné citrusové hybridy, čerstvé 100 60 500 0805 40 00 Grapefruity a šedoky (pomela) 100 80 ex 0805 50 10 Citrony (Citrus limon, Citrus limonum), čerstvé 100 40 800 0806 10 10 Stolní hrozny, čerstvé, od 1. února do 14. července 100 1 000 0 bod 4 – roční zvýšení o 500 t 0807 19 00 Melouny (kromě melounů vodních), čerstvé, od 1. listopadu do 31. května 100 50 10 000 0810 10 00 Jahody, čerstvé, od 1. listopadu do 31. března 100 2 000 0 bod 4 – roční zvýšení o 500 t 0812 90 20 Pomeranče, prozatímně konzervované, avšak v tomto stavu nevhodné k lidské spotřebě 100 80 0904 20 30 Plody papriky rodu „Capsicum“ nebo „Pimenta“, jiné než paprika zeleninová, sušené, drcené nebo v prášku 100 80 1509 10 Olivový olej panenský 100 2 000 0 bod 4 – roční zvýšení o 500 t 2001 90 20 Plody papriky rodu „Capsicum“, kromě papriky zeleninové, upravené nebo konzervované octem nebo kyselinou octovou 100 80 2005 90 10 Plody papriky rodu „Capsicum“, kromě papriky zeleninové, upravené nebo konzervované jinak než octem nebo kyselinou octovou, nezmrazené 100 80 ( 1 ) Kódy KN podle nařízení (ES) č. 1789/2003 (Úř. věst. L 281, 30.10.2003, s. 1). ( 2 ) Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační, a působnost preferenčních opatření je pro účely této přílohy určena rozsahem kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, je působnost preferenčních opatření určena současně rozsahem kódu KN a odpovídajícím popisem. ( 3 ) Snížení cla se použije pouze na valorická cla. Pokud však jde o produkt položky 1509 10 , vztahuje se toto snížení na specifické clo.

▼M3

PROTOKOL 2

o ujednáních týkajících se dovozu zemědělských produktů, zpracovaných zemědělských produktů, ryb a produktů rybolovu pocházejících z evropské unie na západní břeh jordánu a do pásma gazy







1. Dovoz produktů uvedených v přílohách a pocházejících z Evropské unie na Západní břeh Jordánu a do Pásma Gazy se povoluje za podmínek obsažených v tomto protokolu a v přílohách.

2. Dovozní cla se ruší nebo snižují na úroveň vyznačenou ve sloupci „a“ v rozmezí roční celní kvóty uvedené ve sloupci „b“ a s výhradou zvláštních ustanovení uvedených ve sloupci „c“.

3. Pro množství dovezená nad celní kvótu platí všeobecná cla platná pro třetí země s výhradou zvláštních ustanovení uvedených ve sloupci „c“.

4. Pro první rok používání se objem celních kvót a referenčních množství vypočítá jako poměrná část základních objemů, přičemž se vezme v úvahu doba, která uplynula přede dnem vstupu tohoto protokolu v platnost.

PŘÍLOHA 1 PROTOKOLU 2







Kód KN Popis Clo (v %) Celní kvóta (v t, není-li uvedeno jinak) Zvláštní ustanovení a b c 0102 90 71 Živý skot o hmotnosti převyšující 300 kg, k porážce, kromě jalovic a krav 0 300 0202 30 90 Hovězí maso, vykostěné, kromě předních čtvrtí, kompenzovaných čtvrtí, předních čtvrtí s částí boku nebo bez něj a hovězího hrudí, zmrazené 0 200 0206 22 00 Jedlá hovězí játra, zmrazená 0 100 0406 Sýry a tvaroh 0 200 0407 00 19 Ptačí vejce násadová, jiná než krůtí nebo husí 0 120 000 kusů 1101 00 15 Mouka z obyčejné pšenice a špaldy 0 13 000 2309 90 99 Ostatní přípravky používané k výživě zvířat 2 100

PŘÍLOHA 2 PROTOKOLU 2







PRODUKTY UVEDENÉ V ČL. 7 ODST. 2 EVROPSKO-STŘEDOMOŘSKÉ PROZATÍMNÍ DOHODY O PŘIDRUŽENÍ Kód KN Popis 1902 Těstoviny a kuskus: A — z pšenice tvrdé B — ostatní 1905 10 Křupavý chléb 1905 20 90 Perník a podobné výrobky, ne zvlášť pro diabetiky: A — obsahující více než 15 % hmotnostních mouky z jiných obilovin než z pšenice v poměru k celkovému obsahu mouky B — ostatní ex 1905 32 A Oplatky a malé oplatky Al — neplněné, též polévané Ala — obsahující více než 15 % hmotnostních mouky z jiných obilovin než z pšenice v poměru k celkovému obsahu mouky Alb — ostatní A2 — ostatní A2a — obsahující minimálně 1,5 % mléčných tuků nebo minimálně 2,5 % mléčných proteinů A2b — ostatní 1905 40 10 Suchary s přídavkem cukru, medu, jiných sladidel, vajec, tuku, sýra, ovoce, kakaa a podobně: A — obsahující více než 15 % hmotnostních mouky z jiných obilovin než z pšenice v poměru k celkovému obsahu mouky B — ostatní 1905 ex 31) B + ex 90) Ostatní pekařské zboží, s přídavkem cukru, medu, jiných sladidel, vajec, tuku, sýra, ovoce, kakaa a podobně: Bl — s přídavkem vajec, minimálně 2,5 % hmotnostních B2 — obsahující přidané sušené ovoce nebo ořechy: B2a — obsahující minimálně 1,5 % mléčných tuků a minimálně 2,5 % mléčných proteinů; viz příloha V B2b — ostatní ВЗ — obsahující méně než 10 % hmotnostních přidaného cukru a neobsahující přídavek vajec, sušeného ovoce ani ořechů

▼M6

PROTOKOL 3

O DEFINICI POJMU „PŮVODNÍ PRODUKTY“ A O METODÁCH SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE







Článek 1

Použitelná pravidla původu

1. Pro účely provádění dohody se použije dodatek I a příslušná ustanovení dodatku II k Regionální úmluvě o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu ( 2 ) (dále jen „úmluva“), v platném znění zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie.

2. Veškeré odkazy na „příslušnou dohodu“ v dodatku I a v příslušných ustanoveních dodatku II k úmluvě se považují za odkazy na tuto dohodu.

Článek 2

Alternativní použitelná pravidla původu

1. Bez ohledu na článek 1 tohoto protokolu se pro účely provádění dohody produkty, jež získají preferenční původ v souladu s alternativními použitelnými pravidly původu stanovenými v dodatku A k tomuto protokolu (dále jen „přechodná pravidla“), rovněž považují za produkty pocházející z Evropské unie nebo ze Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy.

2. Přechodná pravidla se použijí do vstupu změny úmluvy, na níž jsou založena, v platnost.

Článek 3

Řešení sporů

1. Spory, které vyvstanou při ověřování podle článku 32 dodatku I k úmluvě nebo podle článku 34 dodatku A k tomuto protokolu a které není možné vyřešit mezi celními orgány žádajícími o ověření a celními orgány příslušnými k tomuto ověření, se předkládají Smíšenému výboru.

2. Ve všech případech se řešení sporů mezi dovozcem a celními orgány země dovozu řídí právními předpisy této země.

Článek 4

Změny protokolu

Smíšený výbor může rozhodnout o změnách tohoto protokolu.

Článek 5

Odstoupení od úmluvy

1. Pokud Evropská unie nebo Organizace pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy depozitáři úmluvy písemně oznámí svůj úmysl od úmluvy odstoupit podle článku 9 úmluvy, zahájí Evropská unie a Organizace pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy neprodleně jednání o pravidlech původu pro účely provádění dohody.

2. Do dne vstupu takovýchto nově sjednaných pravidel původu v platnost se na dohodu i nadále vztahují pravidla původu obsažená v dodatku I a případně příslušná ustanovení dodatku II k úmluvě platná v okamžiku odstoupení. Od okamžiku odstoupení je nicméně třeba pravidla původu obsažená v dodatku I a případně příslušná ustanovení dodatku II k úmluvě vykládat tak, aby umožňovala dvoustrannou kumulaci pouze mezi Evropskou unií a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy.

DODATEK A

ALTERNATIVNÍ POUŽITELNÁ PRAVIDLA PŮVODU

Pravidla určená k volitelnému uplatňování smluvními stranami Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu do uzavření a vstupu v platnost změny úmluvy

(dále jen „pravidla“ nebo „přechodná pravidla“)

DEFINICE POJMU „PŮVODNÍ PRODUKTY“ A METODY SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE

OBSAH CÍLE HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Definice HLAVA II DEFINICE POJMU „PŮVODNÍ PRODUKTY“ Článek 2 Obecné požadavky Článek 3 Zcela získané produkty Článek 4 Dostatečné opracování nebo zpracování Článek 5 Pravidlo týkající se přípustných odchylek Článek 6 Nedostatečné opracování nebo zpracování Článek 7 Kumulace původu Článek 8 Podmínky pro použití kumulace původu Článek 9 Určující jednotka Článek 10 Soupravy Článek 11 Neutrální prvky Článek 12 Odděleně vedené účetnictví HLAVA III ÚZEMNÍ POŽADAVKY Článek 13 Územní zásada Článek 14 Nezměnitelnost Článek 15 Výstavy HLAVA IV NAVRACENÍ CLA NEBO OSVOBOZENÍ OD CLA Článek 16 Zákaz navracení cla nebo osvobození od cla HLAVA V DOKLAD O PŮVODU Článek 17 Obecné požadavky Článek 18 Podmínky pro vyhotovení prohlášení o původu Článek 19 Schválený vývozce Článek 20 Postup pro vydávání průvodního osvědčení EUR.1 Článek 21 Dodatečně vydaná průvodní osvědčení EUR.1 Článek 22 Vystavení duplikátu průvodního osvědčení EUR.1 Článek 23 Platnost dokladu o původu Článek 24 Svobodná pásma Článek 25 Požadavky na dovoz Článek 26 Dovoz po částech Článek 27 Osvobození od povinnosti předložit doklad o původu Článek 28 Rozpory a formální chyby Článek 29 Prohlášení dodavatele Článek 30 Částky vyjádřené v eurech HLAVA VI ZÁSADY SPOLUPRÁCE A PÍSEMNÉ DOKLADY Článek 31 Písemné doklady, uchovávání dokladů o původu a podpůrných dokladů Článek 32 Řešení sporů HLAVA VII SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE Článek 33 Oznamování a spolupráce Článek 34 Ověřování dokladů o původu Článek 35 Ověřování prohlášení dodavatele Článek 36 Sankce HLAVA VIII UPLATŇOVÁNÍ TOHOTO DODATKU Článek 37 Evropský hospodářský prostor Článek 38 Lichtenštejnsko Článek 39 Republika San Marino Článek 40 Andorrské knížectví Článek 41 Ceuta a Melilla Seznam příloh PŘÍLOHA I: Úvodní poznámky k seznamu v příloze II PŘÍLOHA II: Seznam opracování nebo zpracování, která musí být provedena na nepůvodních materiálech, aby mohl vyrobený produkt získat status původu PŘÍLOHA III: Znění prohlášení o původu PŘÍLOHA IV: Vzory průvodního osvědčení EUR.1 a žádosti o průvodní osvědčení EUR.1 PŘÍLOHA V: Zvláštní podmínky týkající se produktů pocházejících z Ceuty a Melilly PŘÍLOHA VI: Prohlášení dodavatele PŘÍLOHA VII: Dlouhodobé prohlášení dodavatele

CÍLE

Tato pravidla jsou volitelná. Jsou určena k prozatímnímu uplatňování až do uzavření a vstupu v platnost změny Regionální úmluvy o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu (dále jen „celoevropsko-středomořská úmluva“ nebo „úmluva“) do uzavření a vstupu v platnost změny úmluvy. Tato pravidla budou použitelná dvoustranně pro obchod mezi smluvními stranami, které se dohodnou na tato pravidla odkazovat ve svých dvoustranných preferenčních obchodních dohodách nebo je do těchto dohod zahrnou. Mají se uplatňovat jako alternativa pravidel uvedených v úmluvě, kterými nejsou v souladu s úmluvou dotčeny zásady stanovené v příslušných dohodách a jiných souvisejících dvoustranných dohodách mezi smluvními stranami. Nebudou tedy závazná, nýbrž volitelná. Mohou je používat hospodářské subjekty, jež chtějí uplatňovat preference na základě těchto pravidel namísto pravidel stanovených úmluvou.

Účelem těchto pravidel není změnit úmluvu. Úmluva se nadále uplatňuje v plném rozsahu mezi svými smluvními stranami. Tato pravidla nemění práva a povinnosti smluvních stran vyplývající z úmluvy.

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Definice

Pro účely těchto pravidel se rozumí:

a) „uplatňující smluvní stranou“ smluvní strana celoevropsko-středomořské úmluvy, která tato pravidla začlení do svých dvoustranných preferenčních obchodních dohod s jinou smluvní stranou celoevropsko-středomořské úmluvy, včetně smluvních stran dohody;

b) „kapitolami“, „čísly“ a „položkami“ kapitoly, čísla a položky (čtyř- nebo šestimístné číselné kódy) používané v nomenklatuře, která tvoří harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „harmonizovaný systém“) se změnami podle doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 26. června 2004;

c) „zařazením“ zařazení zboží do určitého čísla nebo položky harmonizovaného systému;

d) „zásilkou“ produkty, které buď: i) zasílá současně jeden vývozce jednomu příjemci, nebo ii) jsou přepravovány na podkladě jediného přepravního dokladu od vývozce k příjemci, nebo pokud tento doklad neexistuje, na podkladě jediné faktury;

e) „celními orgány smluvní strany nebo uplatňující smluvní strany“ v případě Evropské unie kterýkoli celní orgán členských států Evropské unie;

f) „celní hodnotou“ hodnota určená v souladu s Dohodou o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu (Dohoda Světové obchodní organizace o celní hodnotě) z roku 1994;

g) „cenou ze závodu“ cena zaplacená za produkt ze závodu výrobci ve smluvní straně, v jehož podniku se provádí poslední opracování nebo zpracování, pokud tato cena zahrnuje hodnotu veškerého použitého materiálu a veškeré další náklady související s jeho výrobou po odečtení případných vnitřních daní, které se vracejí nebo mohou být vráceny při vývozu získaného produktu. Pokud bylo poslední opracování nebo zpracování zadáno určitému výrobci v rámci subdodávky, pojem „výrobce“ odkazuje na podnik, který subdodavatele využil. V případě, že skutečně zaplacená cena neodráží veškeré náklady související s výrobou produktu, které byly skutečně vynaloženy ve smluvní straně, rozumí se cenou ze závodu součet všech těchto nákladů po odečtení případných vnitřních daní, které se vracejí nebo mohou být vráceny při vývozu získaného produktu;

h) „zastupitelnými materiály“ nebo „zastupitelnými produkty“ materiály nebo produkty stejného druhu a obchodní kvality, se stejnými technickými a fyzickými vlastnostmi, které od sebe nelze rozeznat;

i) „zbožím“ jak materiály, tak produkty nebo výrobky;

j) „výrobou“ každé opracování nebo zpracování, včetně sestavování;

k) „materiálem“ jakékoli příměsi, suroviny, komponenty, části apod., které jsou používány při výrobě produktu;

l) „maximálním obsahem nepůvodních materiálů“ maximální povolený obsah nepůvodních materiálů, na jehož základě je výroba považována za opracování nebo zpracování dostatečné k tomu, aby byl produktu udělen status původu. Lze jej vyjádřit jako procento ceny produktu ze závodu nebo jako procento čisté hmotnosti těchto použitých materiálů, které spadají do stanovené skupiny kapitol, kapitoly, čísla nebo položky;

m) „produktem“ nebo „výrobkem“ vyráběný produkt nebo výrobek, i když je zamýšleno jeho pozdější využití v jiné výrobní operaci;

n) „územím“ pevninské území, vnitřní vody a teritoriální moře smluvní strany;

o) „přidanou hodnotou“ cena produktu ze závodu snížená o celní hodnotu každého z obsažených materiálů, které pocházejí z ostatních uplatňujících smluvních stran, s nimiž je možná kumulace, nebo není-li celní hodnota známa nebo nelze-li ji určit, první ověřitelná cena zaplacená za tyto materiály ve smluvní straně vývozu;

p) „hodnotou materiálů“ celní hodnota použitých nepůvodních materiálů v okamžiku dovozu, nebo není-li známa nebo nelze-li ji určit, první ověřitelná cena zaplacená za tyto materiály ve smluvní straně vývozu. Pokud je třeba určit hodnotu použitých původních materiálů, použije se toto písmeno obdobně.

HLAVA II

DEFINICE POJMU „PŮVODNÍ PRODUKTY“

Článek 2

Obecné požadavky

Pro účely provádění dohody se za produkty pocházející ze smluvní strany při vývozu do druhé smluvní strany považují:

a) produkty zcela získané ve smluvní straně ve smyslu článku 3;

b) produkty, které byly získány ve smluvní straně a obsahují materiály, které tam nebyly zcela získány, jestliže byly tyto materiály v dané smluvní straně dostatečně opracovány nebo zpracovány ve smyslu článku 4.

Článek 3

Zcela získané produkty

1. Za produkty zcela získané ve smluvní straně se při vývozu do druhé smluvní strany považují: a) nerostné produkty a přírodní voda vytěžené z její půdy nebo z jejího mořského dna; b) rostliny, včetně vodních rostlin, a rostlinné produkty tam vypěstované nebo sklizené; c) živá zvířata tam narozená nebo vylíhnutá a chovaná; d) produkty získané ze živých zvířat tam chovaných; e) produkty z poražených zvířat tam narozených nebo vylíhnutých a chovaných; f) produkty tamního lovu nebo rybolovu; g) produkty akvakultury, pokud jsou z ryb, korýšů, měkkýšů a jiných vodních bezobratlých tam narozených či vylíhnutých nebo odchovaných z vajíček, larev, potěru nebo plůdku; h) produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané z moře mimo pobřežní vody jejími plavidly; i) produkty vyrobené na palubě jejích výrobních plavidel výlučně z produktů uvedených v písmeni h); j) použité předměty tam sebrané, jsou-li použitelné pouze k opětovnému získání surovin; k) odpad a šrot pocházející z výrobních operací tam provedených; l) produkty vytěžené z mořského dna nebo z mořského podzemí ležícího mimo její pobřežní vody, má-li tato strana výhradní práva k využívání tohoto mořského dna nebo mořského podzemí; m) zboží tam vyrobené výhradně z produktů uvedených v písmenech a) až l).

2. Pojem „její plavidla“ uvedený v odst. 1 písm. h) a „její výrobní plavidla“ uvedený v odst. 1 písm. i) se vztahují pouze na plavidla a výrobní plavidla, která splňují všechny tyto požadavky: a) jsou registrována ve smluvní straně vývozu nebo dovozu; b) plují pod vlajkou smluvní strany vývozu nebo dovozu; c) splňují jednu z těchto podmínek: i) alespoň z 50 % je vlastní státní příslušníci smluvní strany vývozu nebo dovozu, nebo ii) vlastní je společnosti, — které mají ústředí a hlavní provozovnu ve smluvní straně vývozu nebo dovozu a — které alespoň z 50 % vlastní smluvní strana vývozu nebo dovozu nebo veřejné subjekty nebo státní příslušníci těchto smluvních stran.

3. Pro účely odstavce 2, je-li smluvní stranou vývozu nebo dovozu Evropská unie, rozumí se tím členské státy Evropské unie.

4. Pro účely odstavce 2 se státy ESVO považují za jednu uplatňující smluvní stranu.

Článek 4

Dostatečné opracování nebo zpracování

1. Aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku a článek 6, považují se produkty, jež nejsou zcela získány ve smluvní straně, za dostatečně opracované nebo zpracované, jsou-li splněny podmínky uvedené pro dotyčné zboží v seznamu v příloze II.

2. Je-li produkt, který získal ve smluvní straně status původu v souladu s odstavcem 1, použit jako materiál při výrobě jiného produktu, nepřihlíží se k nepůvodním materiálům, jež byly případně použity při jeho výrobě.

3. U každého produktu se určí, zda byly splněny podmínky odstavce 1.

V případě, kdy je příslušné pravidlo založeno na dodržení maximálního obsahu nepůvodních materiálů, však mohou celní orgány smluvních stran za účelem zohlednění výkyvů v nákladech a směnných kurzech vývozcům povolit, aby vypočítali cenu produktu ze závodu a hodnotu nepůvodních materiálů na základě průměru, jak je uvedeno v odstavci 4 .

4. V případě uvedeném v odst. 3 druhém pododstavci se průměrná cena produktu ze závodu vypočítá na základě součtu cen ze závodu účtovaných při každém prodeji týchž produktů provedeném během předchozího účetního období a průměrná hodnota použitých nepůvodních materiálů se vypočítá na základě souhrnu hodnoty všech nepůvodních materiálů použitých k výrobě týchž produktů za předchozí účetní období ve smyslu definice ve smluvní straně vývozu, nebo v případě, kdy nejsou k dispozici údaje za celé účetní období, za období kratší, nejméně však za tři měsíce.

5. Vývozci, kteří se rozhodnou pro výpočet na základě průměru, tuto metodu důsledně používají během roku následujícího po referenčním účetním období nebo případně během roku následujícího po kratším období použitém jako období referenční. Mohou tuto metodu přestat používat, pokud během daného účetního období nebo kratšího reprezentativního období nejméně tří měsíců zaznamenají, že ustaly výkyvy v nákladech nebo směnných kurzech, jež používání této metody odůvodňovaly.

6. Průměry uvedené v odstavci 4 se použijí jako cena ze závodu, resp. hodnota nepůvodních materiálů pro účely zjišťování, zda byl dodržen maximální obsah nepůvodních materiálů.

Článek 5

Pravidlo o přípustných odchylkách

1. Odchylně od článku 4 a s výhradou odstavců 2 a 3 tohoto článku mohou být nepůvodní materiály, které podle podmínek stanovených v seznamu v příloze II nemají být použity při výrobě daného produktu, přesto použity, pokud jejich celková čistá hmotnost nebo hodnota stanovená pro produkt nepřesahuje: a) 15 % čisté hmotnosti produktu u produktů kapitol 2 a 4 až 24, s výjimkou zpracovaných produktů rybolovu kapitoly 16; b) 15 % ceny produktu ze závodu u jiných produktů, než jsou produkty, na něž se vztahuje písmeno a).

Tento odstavec se nepoužije na produkty kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému, u nichž se použijí přípustné odchylky uvedené v poznámkách 6 a 7 přílohy I.

2. Odstavec 1 tohoto článku nepovoluje překročení procentního podílu maximálního obsahu nepůvodních materiálů, jak je určeno v pravidlech, která jsou uvedena v seznamu v příloze II.

3. Odstavce 1 a 2 tohoto článku se nepoužijí na produkty zcela získané ve smluvní straně ve smyslu článku 3. Aniž je dotčen článek 6 a čl. 9 odst. 1, přípustná odchylka stanovená v těchto ustanoveních se nicméně použije na produkt, u něhož je podle pravidla uvedeného v seznamu v příloze II nutné, aby materiály použité při jeho výrobě byly zcela získány.

Článek 6

Nedostatečné opracování nebo zpracování

1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, považují se za opracování nebo zpracování nedostatečné k tomu, aby produkt získal status původu, bez ohledu na to, zda jsou splněny podmínky článku 4, tyto operace: a) operace, jejichž účelem je uchování produktů v dobrém stavu během přepravy a skladování; b) rozdělování a spojování nákladových kusů; c) mytí, praní, čištění; zbavování prachu, oxidu, oleje, nátěru nebo jiných povrchových vrstev; d) žehlení nebo mandlování textilií; e) prosté natírání a leštění; f) loupání a částečné nebo úplné mletí rýže; leštění a hlazení obilovin a rýže; g) operace spočívající v barvení cukru nebo přidávání aromatických přípravků do cukru nebo tvarování cukru; částečné nebo úplné mletí krystalového cukru; h) loupání, vypeckovávání a louskání ovoce, ořechů a zeleniny; i) broušení, prosté mletí nebo prosté řezání; j) prosévání, prohazování, třídění, zařazování, srovnávání, sdružování (včetně vytváření souprav předmětů); k) prosté plnění do lahví, konzerv, baněk, pytlů, beden nebo krabic, upevňování na podložky nebo desky a veškeré ostatní prosté balicí operace; l) připevňování nebo tisk značek, štítků, log a obdobných rozlišovacích znaků na produkty nebo jejich obaly; m) prosté mísení produktů, též různých druhů; n) mísení cukru s jakýmkoli materiálem; o) prosté přidávání vody nebo ředění, dehydratace nebo denaturace produktů; p) prosté sestavování součástí produktu na úplný produkt nebo rozkládání produktů na části; q) porážení zvířat; r) kombinace dvou nebo více operací uvedených v písmenech a) až q).

2. Při určování, zda se opracování nebo zpracování daného produktu považuje za nedostatečné ve smyslu odstavce 1, se zohlední všechny operace provedené na tomto produktu ve smluvní straně vývozu.

Článek 7

Kumulace původu

1. Aniž je dotčen článek 2, považují se produkty při vývozu do druhé smluvní strany za produkty pocházející ze smluvní strany vývozu, jestliže jsou tam získány a obsahují materiály pocházející z jakékoli jiné uplatňující smluvní strany než smluvní strany vývozu, za předpokladu, že opracování nebo zpracování provedené ve smluvní straně vývozu přesahuje rámec operací uvedených v článku 6. Není nutné, aby tyto materiály byly dostatečně opracovány nebo zpracovány.

2. V případech, kdy opracování nebo zpracování provedené ve smluvní straně vývozu nepřesahuje rámec operací uvedených v článku 6, považuje se produkt získaný za použití materiálů pocházejících z jakékoli jiné uplatňující smluvní strany za produkt pocházející ze smluvní strany vývozu pouze tehdy, přesahuje-li hodnota zde přidaná hodnotu použitých materiálů pocházejících z kterékoli jiné uplatňující smluvní strany. Pokud tomu tak není, považuje se získaný produkt za produkt pocházející z uplatňující smluvní strany, ve které byla přidána nejvyšší hodnota původních materiálů použitých při výrobě ve smluvní straně vývozu.

3. Aniž je dotčen článek 2, a s výjimkou produktů kapitol 50 až 63, považuje se opracování nebo zpracování provedené v jiné uplatňující smluvní straně než ve smluvní straně vývozu za opracování nebo zpracování provedené ve smluvní straně vývozu, pokud jsou získané produkty následně opracovány nebo zpracovány v této smluvní straně vývozu.

4. Aniž je dotčen článek 2, považuje se v případě produktů kapitol 50 až 63 a pouze pro účely dvoustranného obchodu mezi smluvními stranami opracování nebo zpracování provedené ve smluvní straně dovozu za opracování nebo zpracování provedené ve smluvní straně vývozu, pokud jsou produkty následně opracovány nebo zpracovány v této smluvní straně vývozu.

Pro účely tohoto odstavce se země zapojené do procesu stabilizace a přidružení EU a Moldavská republika považují za jednu uplatňující smluvní stranu.

5. Smluvní strany se mohou rozhodnout jednostranně rozšířit použití odstavce 3 tohoto článku na dovoz produktů kapitol 50 až 63. Smluvní strana, která se rozhodne pro takové rozšíření, uvědomí druhou stranu a informuje Evropskou komisi v souladu s čl. 8 odst. 2.

6. Pro účely kumulace ve smyslu odstavců 3 až 5 tohoto článku se původní produkty považují za produkty pocházející ze smluvní strany vývozu pouze tehdy, přesahuje-li opracování nebo zpracování těchto produktů tam provedené rámec operací uvedených v článku 6.

7. Produkty pocházející z uplatňujících smluvních stran uvedené v odstavci 1, jež nejsou ve smluvní straně vývozu žádným způsobem opracovány nebo zpracovány, si při vývozu do jedné z ostatních uplatňujících smluvních stran uchovají svůj původ.

Článek 8

Podmínky pro použití kumulace původu

1. Kumulaci stanovenou v článku 7 lze použít pouze za předpokladu, že: a) mezi uplatňujícími smluvními stranami zapojenými do získání statusu původu a uplatňující smluvní stranou určení se uplatňuje preferenční obchodní dohoda v souladu s článkem XXIV Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (GATT) a b) zboží získalo status původu použitím pravidel původu, která se shodují s pravidly uvedenými v těchto pravidlech.

2. Oznámení o splnění nezbytných podmínek pro použití kumulace se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie (řadě C) a v úředním tisku na Západním břehu Jordánu a v Pásmu Gazy v souladu s jejich vlastními postupy.

Kumulace stanovená v článku 7 se použije ode dne uvedeného v těchto oznámeních.

Smluvní strany poskytnou Evropské komisi podrobné informace o příslušných dohodách uzavřených s jinými uplatňujícími smluvními stranami, včetně dat vstupu těchto pravidel v platnost.

3. Pokud produkty získaly status původu použitím kumulace původu v souladu s článkem 7, měl by doklad o původu obsahovat prohlášení v anglickém jazyce „CUMULATION APPLIED WITH (název příslušné uplatňující smluvní strany / smluvních stran v anglickém jazyce)“.

V případě, že je jako doklad o původu použito průvodní osvědčení EUR.1, uvede se toto prohlášení v kolonce 7 průvodního osvědčení EUR.1.

4. Smluvní strana se může v případě do ní vyvážených produktů, jež získaly ve smluvní straně vývozu status původu použitím kumulace původu v souladu s článkem 7, rozhodnout upustit od povinnosti uvést v dokladu o původu prohlášení uvedené v odstavci 3 tohoto článku ( 3 ).

Smluvní strany toto upuštění oznámí Evropské komisi v souladu s čl. 8 odst. 2.

Článek 9

Určující jednotka

1. Určující jednotkou pro použití těchto pravidel je konkrétní produkt, který je považován za základní jednotku při svém zařazení do nomenklatury harmonizovaného systému. Z toho vyplývá, že: a) je-li produkt sestávající ze skupiny nebo sestavy předmětů zařazen podle harmonizovaného systému do jednoho čísla, je určující jednotkou tento celek; b) sestává-li zásilka z více stejných produktů zařazených do stejného čísla harmonizovaného systému, zohlední se při použití těchto pravidel každý jednotlivý produkt.

2. Je-li podle všeobecného pravidla 5 harmonizovaného systému zařazován s produktem i jeho obal, považuje se pro účely určení původu za jeden celek s produktem.

3. Příslušenství, náhradní díly a nástroje dodávané spolu se strojem, přístrojem, nástrojem, zařízením nebo vozidlem, které jsou součástí jeho běžného vybavení a jsou zahrnuty v jeho ceně ze závodu, se považují za jeden celek s dotyčným strojem, přístrojem, nástrojem, zařízením nebo vozidlem.

Článek 10

Soupravy

Soupravy ve smyslu všeobecného pravidla 3 harmonizovaného systému se považují za původní produkty, jestliže jsou původními produkty všechny součásti, z nichž se skládají.

Soupravy, které se skládají z původních i nepůvodních produktů, se však považují za původní produkt jako celek, jestliže hodnota nepůvodních produktů netvoří více než 15 % ceny soupravy ze závodu.

Článek 11

Neutrální prvky

Při určování, zda je produkt původní, se nezohledňuje původ těchto prvků, jež mohou být použity při jeho výrobě:

a) energie a paliv;

b) zařízení a vybavení;

c) strojů a nástrojů;

d) dalšího zboží, které se nestává ani nemá stát součástí konečného složení produktu.

Článek 12

Odděleně vedené účetnictví

1. Jsou-li pro opracování nebo zpracování produktu použity původní a nepůvodní zastupitelné materiály, mohou hospodářské subjekty zajišťovat správu materiálů za použití metody odděleně vedeného účetnictví, aniž by se materiály uchovávaly odděleně.

2. Hospodářské subjekty mohou zajišťovat správu původních a nepůvodních zastupitelných produktů čísla 1701 za použití metody odděleně vedeného účetnictví, aniž by se produkty uchovávaly odděleně.

3. Smluvní strany mohou požadovat, aby uplatňování odděleně vedeného účetnictví podléhalo předchozímu povolení celních orgánů. Celní orgány mohou povolení udělovat za jakýchkoli podmínek, jež považují za vhodné, a sledují využívání povolení. Celní orgány mohou povolení kdykoli odejmout, pokud je držitel jakýmkoli způsobem nesprávně využívá nebo neplní jakoukoli jinou podmínku stanovenou v těchto pravidlech.

Použitím odděleně vedeného účetnictví musí být zajištěno, aby za „produkty pocházející ze smluvní strany vývozu“ nebylo nikdy možné považovat více produktů, než by tomu bylo v případě, že by byla použita metoda fyzického oddělení zásob.

Metoda se povoluje a její uplatňování se zaznamenává na základě všeobecných účetních zásad uplatňovaných ve smluvní straně vývozu.

4. Držitel povolení k použití metody podle odstavců 1 a 2 žádá o doklady o původu pro množství produktů, které se mohou považovat za pocházející ze smluvní strany vývozu, nebo tyto doklady vyhotovuje. Na žádost celních orgánů předloží držitel prohlášení o tom, jak bylo dané množství spravováno.

HLAVA III

ÚZEMNÍ POŽADAVKY

Článek 13

Územní zásada

1. Podmínky stanovené v hlavě II musí být plněny v dotyčné smluvní straně nepřetržitě.

2. Jsou-li původní produkty vyvezené ze smluvní strany do jiné země vráceny, považují se za nepůvodní, nelze-li celním orgánům věrohodně prokázat, že: a) vrácené produkty jsou totožné s vyvezenými a b) byly případně podrobeny pouze operacím nezbytným pro jejich uchování v dobrém stavu po dobu pobytu v dané zemi nebo při jejich vývozu.

3. Získání statusu původu v souladu s podmínkami stanovenými v hlavě II není dotčeno opracováním nebo zpracováním provedeným mimo smluvní stranu vývozu na materiálech vyvezených z této smluvní strany a následně tam znovu dovezených za předpokladu, že: a) uvedené materiály jsou zcela získány ve smluvní straně vývozu nebo byly před vyvezením opracovány nebo zpracovány nad rámec operací uvedených v článku 6 a b) celním orgánům lze věrohodně prokázat, že: i) zpět dovezené produkty byly získány opracováním nebo zpracováním vyvezených materiálů a ii) celková přidaná hodnota nabytá mimo smluvní stranu vývozu při uplatnění tohoto článku nepřesahuje 10 % ceny ze závodu výsledného produktu, pro který se požaduje status původu.

4. Pro účely odstavce 3 tohoto článku se podmínky pro získání statusu původu stanovené v hlavě II nevztahují na opracování nebo zpracování provedené mimo smluvní stranu vývozu. Je-li však k určení statusu původu výsledného produktu použito pravidlo v seznamu v příloze II, které stanoví nejvyšší hodnotu všech použitých nepůvodních materiálů, nesmí součet celkové hodnoty nepůvodních materiálů použitých na území smluvní strany vývozu a celkové přidané hodnoty nabyté mimo tuto smluvní stranu při uplatnění tohoto článku přesáhnout stanovený procentní podíl.

5. Pro účely použití odstavců 3 a 4 se „celkovou přidanou hodnotou“ rozumějí všechny náklady vzniklé mimo smluvní stranu vývozu, včetně hodnoty tam použitých materiálů.

6. Odstavce 3 a 4 tohoto článku se nevztahují na produkty, které nesplňují podmínky uvedené v seznamu v příloze II nebo které mohou být považovány za dostatečně opracované nebo zpracované pouze při uplatnění všeobecné tolerance stanovené v článku 5.

7. Jakékoli opracování nebo zpracování, na něž se vztahuje tento článek a které bylo provedeno mimo smluvní stranu vývozu, se uskuteční v režimu pasivního zušlechťovacího styku nebo v obdobném režimu.

Článek 14

Nezměnitelnost

1. Preferenční zacházení stanovené dohodou se týká pouze produktů splňujících požadavky těchto pravidel a deklarovaných pro dovoz do smluvní strany za předpokladu, že jsou totožné s produkty vyvezenými ze smluvní strany vývozu. Před deklarováním k domácímu použití nesmí být pozměněny, jakýmkoli způsobem přetvořeny nebo podrobeny jiným operacím než těm, jež je mají uchovat v dobrém stavu, nebo než je přidání nebo připevnění značek, štítků, pečetí či jakékoli dokumentace s cílem zajistit soulad se specifickými vnitrostátními požadavky smluvní strany dovozu, které jsou provedeny pod dohledem celních orgánů v třetí zemi nebo zemích tranzitu nebo v zemi nebo zemích, kde došlo k rozdělení.

2. Skladování produktů nebo zásilek lze provést, pokud zůstávají ve třetí zemi nebo třetích zemích tranzitu pod dohledem celních orgánů.

3. Aniž je dotčena hlava V tohoto dodatku, rozdělení zásilek lze provést, pokud zůstávají ve třetí zemi nebo třetích zemích, kde došlo k rozdělení, pod dohledem celních orgánů.

4. V případě pochybností může smluvní strana dovozu kdykoli dovozce nebo jeho zástupce požádat, aby předložil veškeré příslušné doklady poskytující důkaz o splnění podmínek tohoto článku, které lze prokázat jakýmkoli dokladem, a zejména prostřednictvím: a) smluvních přepravních dokladů, jako jsou konosamenty; b) faktických či konkrétních důkazů založených na značení nebo číslování nákladových kusů; c) osvědčení, že nedošlo k manipulaci, jež vydají celní orgány v zemi nebo zemích tranzitu nebo v zemi nebo zemích, kde došlo k rozdělení, nebo jakýchkoli jiných dokladů prokazujících, že zboží zůstalo v zemi nebo zemích tranzitu nebo v zemi nebo zemích, kde došlo k rozdělení, pod dohledem celních orgánů; nebo d) jakýchkoli důkazů týkajících se samotného zboží.

Článek 15

Výstavy

1. Jsou-li původní produkty zaslány na výstavu do jiné země než země, s níž je možná kumulace v souladu s články 7 a 8, a po ukončení výstavy prodány za účelem dovozu do smluvní strany, uplatní se na ně při dovozu příslušná dohoda, pokud je celním orgánům věrohodně prokázáno, že: a) vývozce zaslal tyto produkty ze smluvní strany do země konání výstavy a vystavoval je tam; b) vývozce tyto produkty prodal osobě v jiné smluvní straně nebo je na ni jinak převedl; c) tyto produkty byly odeslány během výstavy nebo bezprostředně po ní ve stavu, v jakém na ni byly zaslány, a d) tyto produkty nebyly od okamžiku, kdy byly odeslány na výstavu, použity k jinému účelu než k předvedení na této výstavě.

2. V souladu s hlavou V tohoto dodatku se vydává nebo vyhotovuje doklad o původu, který se obvyklým způsobem předloží celním orgánům smluvní strany dovozu. Uvede se v něm název a adresa výstavy. V případě potřeby mohou být požadovány další doklady o podmínkách, za nichž byly produkty vystavovány.

3. Odstavec 1 se vztahuje na všechny obchodní, průmyslové, zemědělské nebo řemeslné výstavy, veletrhy nebo obdobné veřejné přehlídky či expozice, v jejichž průběhu produkty zůstávají pod celním dohledem, s výjimkou akcí pořádaných soukromě v prodejnách nebo podnikových prostorách za účelem prodeje zahraničních produktů.

HLAVA IV

NAVRACENÍ CLA NEBO OSVOBOZENÍ OD CLA

Článek 16

Zákaz navracení cla nebo osvobození od cla

1. Nepůvodní materiály použité při výrobě produktů kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému pocházejících ze smluvní strany, pro které je vydáván nebo vyhotovován doklad o původu v souladu s hlavou V tohoto dodatku, nepodléhají ve smluvní straně vývozu navracení cla nebo osvobození od cla jakéhokoli druhu.

2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se vztahuje na jakékoli opatření týkající se vrácení, prominutí nebo nezaplacení, částečného nebo úplného, cla nebo poplatků s rovnocenným účinkem uplatňovaných ve smluvní straně vývozu na materiály použité při výrobě, pokud se toto vrácení, prominutí nebo nezaplacení uplatňuje formálně nebo fakticky tehdy, jestliže jsou produkty získané z těchto materiálů vyváženy, a nikoli jsou-li určeny pro domácí použití.

3. Vývozce produktů uvedených v dokladu o původu musí být připraven kdykoli na žádost celních orgánů předložit veškeré příslušné doklady prokazující, že pro nepůvodní materiály použité při výrobě dotyčných produktů nebylo uplatněno navracení cla a že veškeré clo nebo poplatky s rovnocenným účinkem, které se vztahují na tyto materiály, byly skutečně zaplaceny.

4. Zákaz uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nevztahuje na obchod mezi smluvními stranami v případě produktů, jež získaly status původu použitím kumulace původu v souladu s čl. 7 odst. 4 nebo 5.

5. Zákaz uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nevztahuje na dvojstranný obchod mezi smluvními stranami bez použití kumulace s materiály pochá