2007R1234 — CS — 01.07.2013 — 014.002

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Ve znění:





Opraveno:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1234/2007

ze dne 22. října 2007,

kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“)







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu ( 1 ), vzhledem k těmto důvodům: (1) Fungování a rozvoj společného trhu se zemědělskými produkty by měly být spojeny se zavedením společné zemědělské politiky a zahrnovat především společnou organizaci zemědělských trhů, jež může mít podle článku 34 Smlouvy různé podoby v závislosti na produktu. (2) Od zavedení společné zemědělské politiky přijala Rada 21 společných organizací trhu pro každý produkt nebo skupinu produktů upravené zvláštními základními nařízeními Rady: — nařízení Rady (EHS) č. 234/68 ze dne 27. února 1968 o zřízení společné organizace trhu s živými rostlinami a květinářskými produkty ( 2 ), — nařízení Rady (EHS) č. 827/68 ze dne 28. června 1968 o společné organizaci trhu s některými produkty uvedenými v příloze II Smlouvy ( 3 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem ( 4 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci ( 5 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem ( 6 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem ( 7 ), — nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února 1993 o společné organizaci trhu s banány ( 8 ), — nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou ( 9 ), — nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny ( 10 ), — nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem ( 11 ), — nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky ( 12 ), — nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem ( 13 ), — nařízení Rady (ES) č. 1673/2000 ze dne 27. července 2000 o společné organizaci trhu se lnem a konopím pěstovanými na vlákno ( 14 ), — nařízení Rady (ES) č. 2529/2001 ze dne 19. prosince 2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem ( 15 ), — nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami ( 16 ), — nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží ( 17 ), — nařízení Rady (ES) č. 1786/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu se sušenými krmivy ( 18 ), — nařízení Rady (ES) č. 865/2004 ze dne 29. dubna 2004 o společné organizaci trhu s olivovým olejem a stolními olivami ( 19 ), — nařízení Rady (ES) č. 1947/2005 ze dne 23. listopadu 2005 o společné organizaci trhu s osivem ( 20 ), — nařízení Rady (ES) č. 1952/2005 ze dne 23. listopadu 2005 o společné organizaci trhu s chmelem ( 21 ), — nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru ( 22 ). (3) Rada kromě toho přijala tři nařízení se zvláštními pravidly pro některé produkty, aniž by pro ně zavedla společnou organizaci trhu: — nařízení Rady (ES) č. 670/2003 ze dne 8. dubna 2003, kterým se stanoví zvláštní opatření týkající se trhu s ethanolem zemědělského původu ( 23 ), — nařízení Rady (ES) č. 797/2004 ze dne 26. dubna 2004 o opatřeních ke zlepšení obecných podmínek pro produkci včelařských produktů a jejich uvádění na trh ( 24 ), — nařízení Rady (ES) č. 1544/2006 ze dne 5. října 2006 o zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušového ( 25 ). (4) Výše uvedená nařízení (dále jen „základní nařízení“) jsou často doplněna průvodním souborem dalších nařízení Rady. Většina základních nařízení má tutéž strukturu a řadu společných ustanovení. To platí zejména o pravidlech pro obchod s třetími zeměmi a o obecných ustanoveních, ale do jisté míry i o pravidlech týkajících se vnitřního trhu. Základní nařízení často obsahují odlišná řešení stejných či podobných problémů. (5) Společenství již po nějakou dobu usiluje o zjednodušení právního prostředí společné zemědělské politiky. Proto byl přijetím nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce ( 26 ), zřízen horizontální právní rámec pro všechny přímé platby, který sjednotil řadu režimů podpory do režimu jednotné platby. Tento přístup by se měl použít také v případě základních nařízení. Proto by pravidla v nich obsažená měla být sjednocena do jednotného právního rámce a tam, kde je to možné, by odvětvové přístupy měly být nahrazeny přístupy horizontálními. (6) Na základě výše uvedených úvah by základní nařízení měla být zrušena a nahrazena jediným jednotným nařízením. (7) Zjednodušení by nemělo vést ke zpochybnění politických rozhodnutí přijatých v průběhu let v rámci společné zemědělské politiky. Toto nařízení by proto mělo být v zásadě technickým zjednodušením. Neměly by se jím proto rušit ani měnit stávající nástroje, pokud nejsou již zastaralé, nadbytečné nebo vzhledem ke své povaze nevhodné k tomu, aby byly projednávány na úrovni Rady, ani by se jím neměly stanovit nové nástroje nebo opatření. (8) Za těchto okolností by toto nařízení nemělo začleňovat ty části společných organizací trhu, které jsou předmětem reforem politik. To se týká zejména většiny částí odvětví ovoce a zeleniny, odvětví výrobků z ovoce a zeleniny a odvětví vína. Ustanovení nařízení (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1493/1999 by proto měla být do tohoto nařízení začleněna, pouze pokud se jich samých žádné reformy politik netýkají. Hmotněprávní úprava těchto společných organizací trhu by měla být do nařízení začleněna až po přijetí příslušných reforem. (9) Společné organizace trhu v odvětví obilovin, rýže, cukru, sušených krmiv, osiva, olivového oleje a stolních oliv, lnu a konopí, banánů, mléka a mléčných výrobků a bource morušového stanoví hospodářské roky většinou podle biologických produkčních cyklů každého z těchto produktů. Hospodářské roky by proto měly být začleněny do tohoto nařízení tak, jak jsou pro uvedená odvětví stanoveny. (10) Ke stabilizaci trhů a zajištění přiměřené životní úrovně zemědělců byl současně se zavedením režimů přímých podpor vytvořen rozlišený režim cenové podpory v různých odvětvích s ohledem na různé potřeby v každém z těchto odvětví a zároveň s ohledem na jejich vzájemnou závislost. Tato opatření mají podobu veřejné intervence nebo vyplácení podpory soukromého skladování produktů v odvětví obilovin, rýže, cukru, olivového oleje a stolních oliv, hovězího a telecího masa, mléka a mléčných výrobků a vepřového, skopového a kozího masa. Vzhledem k cílům tohoto nařízení je proto třeba zachovat opatření cenové podpory tam, kde jsou stanovena v nástrojích tak, jak byla vypracována v minulosti, aniž by došlo k věcným změnám oproti předchozímu právnímu stavu. (11) Z důvodů jasnosti a průhlednosti by ustanovení upravující tato opatření měla mít společnou osnovu, měla by však dále sledovat politiku, jíž se řídí jednotlivá odvětví. Proto je třeba rozlišovat mezi referenčními cenami a intervenčními cenami. (12) Společné organizace trhu v odvětvích obilovin, hovězího a telecího masa a mléka a mléčných výrobků obsahovaly ustanovení, podle nichž Rada může postupem podle čl. 37 odst. 2 Smlouvy měnit cenové úrovně. S ohledem na citlivost cenových soustav by mělo být výslovně stanoveno, že možnost měnit cenové úrovně podle čl. 37 odst. 2 existuje ve vztahu ke všem odvětvím, na která se toto nařízení vztahuje. (13) Společná organizace trhu v odvětví cukru navíc stanovila možnost přezkoumat standardní jakost cukru, která je v nařízení (ES) č. 318/2006 dále vymezena, zejména s ohledem na požadavky obchodu a rozvoj technické analýzy. Uvedené nařízení proto zakládalo pravomoc Komise příslušnou přílohu měnit. Tuto možnost je nezbytně nutné zachovat, aby Komise mohla v případě potřeby neprodleně přijmout opatření. (14) Aby bylo možné zajistit spolehlivé informace o cenách cukru na trzích Společenství, měl by být do tohoto nařízení začleněn systém zaznamenávání cen stanovený ve společné organizaci trhu s cukrem, na jehož základě se stanoví úroveň tržních cen bílého cukru. (15) Ve snaze nedopustit, aby se režim intervencí v oblasti obilovin, rýže, másla a sušeného odstředěného mléka stal sám o sobě odbytištěm, by měla být zachována možnost stanovit zahájení veřejné intervence pouze v určitých obdobích roku. U produktů z hovězího a telecího masa, vepřového masa a u másla by zahájení a ukončení veřejné intervence mělo záviset na úrovni tržních cen v určitém období. Pokud jde o kukuřici, rýži a cukr, mělo by být zachováno omezení množství, která je možno v rámci veřejné intervence nakupovat. Pokud jde o máslo a sušené odstředěné mléko, je potřeba zachovat pravomoc Komise pozastavit běžný nákup, jakmile je dosaženo určitého množství, nebo nahradit ho nákupem prostřednictvím nabídkového řízení. (16) Cenová úroveň, na níž by měl nákup v rámci veřejné intervence probíhat, byla v minulosti ve společných organizacích trhů s obilovinami, rýží a s hovězím a telecím masem snížena a stanovena spolu se zavedením režimů přímé podpory v těchto odvětvích. Podpora podle těchto režimů a intervenční cena spolu tudíž úzce souvisejí. Pro produkty z odvětví mléka a mléčných výrobků byla zmíněná cenová úroveň stanovena s cílem podpořit spotřebu dotyčných produktů a zlepšit jejich konkurenceschopnost. V odvětví rýže a cukru byly ceny stanoveny tak, aby přispěly ke stabilizaci trhu v případech, kdy tržní cena v daném hospodářském roce klesne pod úroveň referenční ceny stanovené pro následující hospodářský rok. Tato politická rozhodnutí Rady zůstávají nadále v platnosti. (17) Tak jako v dřívějších společných organizacích trhu by toto nařízení mělo stanovit možnost nakládání s těmito produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence. Tato opatření by měla být přijata takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu a aby byl zajištěn rovný přístup ke zboží a rovné jednání s kupujícími. (18) Díky svým intervenčním zásobám různých zemědělských produktů má Společenství možnost významně přispět ke zlepšení situace svých nejchudších občanů. Je v zájmu Společenství trvale tuto možnost využívat a zavedením vhodných opatření dosahovat snížení těchto zásob na běžnou úroveň. Z těchto pohnutek doposud stanovilo podmínky rozdělování potravin dobročinnými organizacemi nařízení Rady (EHS) č. 3730/87 ze dne 10. prosince 1987, kterým se stanoví obecná pravidla pro dodávky potravin z intervenčních zásob organizacím pověřeným jejich rozdělením nejchudším osobám ve Společenství ( 27 ). Toto důležité sociální opatření, které může být pro nejchudší osoby velice důležité, by mělo být zachováno a začleněno do rámce tohoto nařízení. (19) Ve snaze přispět k vyváženosti trhu s mlékem a stabilizaci tržních cen obsahuje společná organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky ustanovení o poskytování podpory soukromého skladování smetany, některých výrobků z másla a sýra. Komisi byla mimo to svěřena pravomoc rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování některých dalších výrobků ze sýra, bílého cukru, některých druhů olivového oleje, některých produktů z hovězího a telecího masa, sušeného odstředěného mléka, vepřového masa a skopového a kozího masa. Vzhledem k účelu tohoto nařízení by tato opatření měla být zachována. (20) Nařízení Rady (ES) č. 1183/2006 ze dne 24. července 2006 o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu ( 28 ), nařízení Rady (EHS) č. 1186/90 ze dne 7. května 1990, kterým se rozšiřuje oblast působnosti klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu ( 29 ), nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat ( 30 ), a nařízení Rady (EHS) č. 2137/92 ze dne 23. července 1992 o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla ovcí, standardní jakosti čerstvých nebo chlazených jatečně upravených těl ovcí ve Společenství ( 31 ) stanoví klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla v odvětví hovězího a telecího masa, vepřového masa a skopového a kozího masa. Tyto režimy mají zásadní význam pro zaznamenávání cen a uplatňování intervenčních opatření v uvedených odvětvích. Navíc mají za cíl zlepšovat průhlednost trhu. Tyto režimy klasifikace jatečně upravených těl by měly být zachovány. Z tohoto důvodu je vhodné začlenit do tohoto nařízení jejich základní prvky a zmocnit Komisi k úpravě některých otázek spíše technického rázu prováděcími pravidly. (21) Omezení volného oběhu vyplývající z opatření, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat, by mohlo působit těžkosti na trhu s některými produkty v jednom nebo více členských státech. Zkušenosti ukazují, že vážná narušení trhu, jako je významný pokles spotřeby nebo cen, lze přičíst ztrátě důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti nebo zdraví zvířat. (22) Proto by do tohoto nařízení měla být za stejných podmínek, za jakých platila dosud, začleněna výjimečná opatření na ochranu trhu stanovená ve společných organizacích trhu s hovězím a telecím masem, mlékem a mléčnými výrobky, vepřovým masem, skopovým a kozím masem, vejci a drůbežím masem. Tato výjimečná opatření na podporu trhu by měla být přijímána Komisí a měla by se přímo týkat zdravotních a veterinárních opatření přijatých v rámci boje proti šíření chorob, nebo by z nich měla vyplývat. Tato opatření by měla být přijímána na žádost členských států, aby nedocházelo k vážným narušením dotčených trhů. (23) Možnost Komise přijímat zvláštní intervenční opatření, jestliže se to ukáže být nezbytné v zájmu účinné reakce na hrozbu narušení trhu v odvětví obilovin a zabránění rozsáhlému použití veřejné intervence v odvětví rýže v některých regionech Společenství nebo v zájmu nahrazení nedostatku neloupané rýže v důsledku přírodních katastrof, stanovená v příslušných společných organizacích trhů s obilovinami a rýží by měla být v tomto nařízení zachována. (24) Pro cukrovou řepu podléhající kvótám by měla být stanovena minimální cena odpovídající standardní jakosti, aby byla zajištěna přiměřená životní úroveň pěstitelů cukrové řepy a cukrové třtiny ve Společenství. (25) K zajištění spravedlivé vyváženosti práv a povinností cukrovarnických podniků a pěstitelů cukrové řepy jsou třeba specifické nástroje. Proto by standardní ustanovení upravující mezioborové dohody obsažená dříve ve společné organizaci trhu v odvětví cukru měla být zachována. (26) Vzhledem k rozmanitosti přírodních, hospodářských a technických poměrů je obtížné stanovit pro celé Společenství jednotné podmínky nákupu cukrové řepy. Mezioborové dohody mezi sdruženími pěstitelů cukrové řepy a cukrovarnickými podniky již existují. Rámcová ustanovení by proto měla pouze stanovit minimální záruky požadované jak pěstiteli cukrové řepy, tak cukrovarnickým průmyslem k zajištění řádného fungování trhu s cukrem s možností odchýlit se od některých pravidel v rámci mezioborových dohod. Podrobnější úprava byla dříve pro společnou organizaci trhu s cukrem stanovena v příloze II nařízení (ES) č. 318/2006. Vzhledem k tomu, že se jedná o vysoce technickou úpravu, je vhodnější řešit tyto otázky na úrovni Komise. (27) Výrobní dávka stanovení v rámci společné organizace trhu v odvětví cukru s cílem přispět k financování výdajů v rámci uvedené společné organizace trhu by měla být začleněna do tohoto nařízení. (28) Pro zachování strukturální rovnováhy trhů s cukrem na cenové úrovni blízké referenční ceně by měla být zachována možnost Komise rozhodnout o stažení cukru z trhu na dobu potřebnou k obnovení rovnováhy na trhu. (29) Společné organizace trhu v odvětví živých rostlin, hovězího a telecího masa, vepřového masa, skopového a kozího masa, vajec a drůbežího masa stanovila možnost přijímat některá opatření usnadňující přizpůsobení nabídky požadavkům trhu. Tato opatření mohou přispět ke stabilizaci trhů a zajištění přiměřených životních podmínek dotčených zemědělců. S ohledem na cíle tohoto nařízení by tato možnost měla být zachována. V souladu s těmito ustanoveními může Rada postupem podle článku 37 Smlouvy přijmout obecná pravidla týkající se těchto opatření. Cíle sledované těmito opatřeními jsou jasně stanovené a vymezují povahu opatření, která mohou být přijata. Není proto třeba, aby pro tato odvětví Rada přijímala další obecná pravidla, a tato možnost by již neměla být stanovena. (30) V odvětvích cukru a mléka a mléčných výrobků bylo po mnoho let základním nástrojem tržní politiky množstevní omezení stanovené v nařízení (ES) č. 318/2006 a nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků ( 32 ). Důvody, které v minulosti vedly Společenství k přijetí režimů výrobních kvót v obou odvětvích, stále trvají. (31) Zatímco režim kvót na cukr byl stanoven ve společné organizaci trhu v odvěvtví cukru, odpovídající režim v odvětví mléka byl dosud upraven právním předpisem odděleným od společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, jmenovitě nařízením (ES) č. 1788/2003. Vzhledem k zásadnímu významu těchto režimů a cílů tohoto nařízení je vhodné začlenit příslušná ustanovení pro obě odvětví do tohoto nařízení, aniž by v porovnání s předchozím právním stavem došlo k věcným změnám těchto režimů a způsobů jejich uplatňování. (32) Režim kvót na cukr podle tohoto nařízení by proto měl obsahovat opatření stanovená v nařízení (ES) č. 318/2006, a zejména zachovat právní postavení kvót, nakolik režim kvót v souladu s judikaturou Soudního dvora představuje mechanismus regulace trhu v odvětví cukru, jehož účelem je zajistit dosažení cílů veřejného zájmu. (33) Toto nařízení by proto rovněž mělo umožnit Komisi upravit kvóty na udržitelnou úroveň poté, kdy v roce 2010 zanikne restrukturalizační fond založený nařízením Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství ( 33 ). (34) Protože je třeba umožnit jednotlivým členským státům jistou míru pružnosti, co se týče strukturálních změn ve zpracovatelském průmyslu a v odvětví pěstování cukrové řepy a cukrové třtiny v době, kdy mají být uplatňovány kvóty, měla by být zachována možnost povolit členským státům měnit v určitých mezích kvóty podniků, aniž by byla omezena činnost restrukturalizačního fondu jakožto nástroje. (35) Aby trh s cukrem nenarušovaly přebytky cukru, stanovila společná organizace trhu v odvětví cukru, že by Komise měla mít podle určitých kritérií možnost stanovit podmínky pro převod přebytkového cukru, přebytkové isoglukózy nebo přebytkového inulinového sirupu do následujícího hospodářského roku, v němž bude považován za výrobu v rámci kvót tohoto roku. Kromě toho, pokud nejsou pro určitá množství splněny platné podmínky, stanovila rovněž poplatek z přebytku, aby nedošlo k hromadění těchto množství ohrožujícímu situaci na trhu. Uvedená ustanovení by měla být zachována. (36) Nadále platným zůstává hlavní účel režimu mléčných kvót, totíž snížit na dotyčném trhu nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou a z ní vyplývající strukturální přebytky, a dosáhnout tak lepší rovnováhy na trhu. Mělo by být zachováno ukládání dávky na množství mléka odebraného nebo prodaného pro přímou spotřebu, které je vyšší než určité zaručené prahové množství. V souladu s účelem tohoto nařízení zde do určité míry existuje potřeba provést zejména terminologickou harmonizaci mezi režimem v odvětví cukru a režimem mléčných kvót a současně v plném rozsahu zachovat jejich dosavadní právní postavení. Z tohoto důvodu se zdá vhodným harmonizovat terminologii v odvětví mléka s terminologií v odvětví cukru. Výrazy „vnitrostátní referenční množství“ a „individuální referenční množství“ používané v nařízení (ES) č. 1788/2003 by proto měly být nahrazeny výrazy „vnitrostátní kvóta“ a „individuální kvóta“, aniž by došlo ke změně definovaného právního pojmu. (37) Režim mléčných kvót v tomto nařízení by v podstatě měl být utvářen podle nařízení (ES) č. 1788/2003. Mělo by být zejména zachováno rozlišení mezi dodávkami a přímým prodejem a režim by měl být uplatňován na základě individuálního reprezentativního obsahu tuku a vnitrostátního referenčního obsahu tuku. Zemědělcům by mělo být za určitých podmínek povoleno dočasně převádět své kvóty. Navíc by měla být zachována zásada, že pokud je zemědělský podnik prodán, pronajat nebo převeden v rámci dědictví, převede se odpovídající kvóta na nabyvatele, nájemce nebo dědice spolu s příslušným pozemkem, přičemž by měly být zachovány některé výjimky ze zásady, že kvóty jsou vázány na zemědělské podniky, aby bylo možné pokračovat v restrukturalizaci výroby mléka a zlepšování životních podmínek. V souladu s jednotlivými způsoby převodu kvót a na základě objektivních kritérií by měla být zachována ustanovení povolující členským státům, aby začlenily část převáděných množství do vnitrostátní rezervy. (38) Dávku z přebytku je nutné stanovit v odrazující výši a členské státy by ji měly uhradit, jakmile je překročena vnitrostátní kvóta. Členský stát by pak měl částku, kterou je třeba zaplatit, rozdělit mezi producenty, kteří se na tomto překročení podíleli. Ti by pak na základě skutečnosti, že překročili své disponibilní množství, měli mít vůči členskému státu povinnost uhradit svůj příspěvek na splatnou dávku. Členské státy by měly Evropskému zemědělskému záručnímu fondu (EZZF) uhradit dávku odpovídající překročení jejich vnitrostátní kvóty, sníženou o paušální částku ve výši 1 %, aby tak byly zohledněny případy úpadku nebo definitivní neschopnosti některých producentů uhradit svůj příspěvek na splatnou dávku. (39) Podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky ( 34 ) se výnosy z doplňkových dávek v odvětví mléka a mléčných výrobků považují za „účelově vázané příjmy“, které jsou odváděny do rozpočtu Společenství a v případě opětovného použití se použijí výhradně na financování výdajů z EZZF nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Článek 22 nařízení (ES) č. 1788/2003, podle kterého se výnosy z dávek považují za součást intervenčních opatření určených ke stabilizaci zemědělských trhů a použijí se k financování výdajů v odvětví mléka, se tudíž stal bezpředmětným a neměl by být začleněn do tohoto nařízení. (40) Různé organizace trhu stanovily různé druhy režimů podpor. (41) Společné organizace trhu se sušenými krmivy a lnem a konopím stanovily v těchto odvětvích podporu pro zpracování jako prostředek k řízení vnitřního trhu v dotčených odvětvích. Uvedená ustanovení by měla být zachována. (42) S ohledem na zvláštní podmínky na trzích s obilovinami a bramborovým škrobem obsahovala společná organizace trhu pro obiloviny ustanovení, která v případě nutnosti umožňovala poskytování výrobních náhrad. Výrobní náhrady by měly být koncipovány tak, aby základní produkty užívané dotyčným odvětvím byly pro ně dostupné za cenu nižší, než je cena vyplývající z uplatnění společných cen. Společná organizace trhu s cukrem stanovila možnost poskytování výrobních náhrad v případech, kdy s ohledem na výrobu některých průmyslových, chemických nebo farmaceutických výrobků nastane potřeba přijmout opatření k zajištění dostupnosti některých výrobků z cukru. Uvedená ustanovení by měla být zachována. (43) K dosažení rovnováhy na trhu s mlékem a ke stabilizaci tržních cen u mléka a mléčných výrobků je třeba přijmout opatření ke zvýšení odbytu mléčných výrobků. Společná organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky proto stanovila poskytování podpor pro uvádění na trh některých mléčných výrobků, které mají zvláštní užití a určení. Zmíněná společná organizace trhu dále stanovila, že ke zvýšení spotřeby mléka u mladé generace se Společenství může podílet na úhradě výdajů vzniklých při poskytování podpory pro dodávky mléka žákům do škol. Uvedená ustanovení by měla být zachována. (44) Finanční prostředky Společenství spočívající v podílu přímé podpory, který mohou členské státy podle čl. 110i odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003 zadržet, jsou nezbytné jako motivace pro organizace schválených hospodářských subjektů k vypracování akčních programů s cílem zlepšit kvalitu produkce olivového oleje a stolních oliv. V tomto ohledu společná organizace trhu s olivovým olejem a stolními olivami stanovila, že podpora Společenství má být přidělována podle důležitosti opatření prováděných v rámci dotyčných akčních programů. Uvedená ustanovení by měla být zachována. (45) S cílem provádět různá opatření v odvětví tabáku byl nařízením (EHS) č. 2075/92 založen Tabákový fond Společenství, financovaný některými srážkami z režimů podpor. Rok 2007 je poslední, v němž by Tabákový fond Společenství mohl využít srážky z režimu podpor stanovené v hlavě IV kapitole 10c nařízení (ES) č. 1782/2003. Třebaže financování fondu skončí před vstupem tohoto nařízení v platnost, měl by být článek 13 nařízení (EHS) č. 2075/92 zachován jako právní základ víceletých programů, které mohou být financovány z Tabákového fondu Společenství. (46) Včelařství jako zemědělské odvětví se vyznačuje rozdílností podmínek produkce a výnosů a rozptýlením a rozmanitostí hospodářských subjektů, a to jak v oblasti produkce, tak v jednotlivých fázích uvádění na trh. Kromě toho je vzhledem k rozšíření varroázy v několika členských státech v posledních letech a vzhledem k problémům, které tato choroba způsobuje v produkci medu, nadále nezbytný zásah Společenství, protože varroázu nelze úplně vymýtit a je třeba ji ošetřovat schválenými produkty. Za těchto okolností a v zájmu zlepšení produkce včelařských produktů a jejich uvádění na trh ve Společenství by měla být každé tři roky vypracovány vnitrostátní programy, které budou zahrnovat technickou pomoc, kontrolu varroázy, racionalizaci sezónních přesunů včelstev, řízení obnovy včelstev ve Společenství a spolupráci na výzkumných programech v oblasti včelařství a včelařských produktů s cílem zlepšit obecné podmínky produkce včelařských produktů a jejich uvádění na trh. Na financování těchto vnitrostátních programů by se mělo Společenství podílet. (47) Nařízení (ES) č. 1544/2006 nahradilo všechny vnitrostátní podpory pro bource morušového režimem Společenství na podporu chovu bource morušového formou pevně stanovené částky pro každý používaný box s vajíčky. (48) Protože politické úvahy, které vedly k zavedení výše uvedených režimů podpor pro včelařství a chov bource morušového, zůstávají v platnosti, měly by být všechny tyto režimy podpor začleněny do rámce tohoto nařízení. (49) Použití obchodních norem pro zemědělské produkty může přispět ke zlepšení hospodářských podmínek produkce a obchodování, jakož i jakosti těchto produktů. Použití takových norem je proto v zájmu producentů, obchodníků i spotřebitelů. Z těchto důvodů byly v rámci společných organizací trhů s banány, olivovým olejem a stolními olivami, živými rostlinami, vejci a drůbežím masem zavedeny obchodní normy zejména pro jakost, třídění, hmotnost, určování velikosti, balení, obaly, skladování, přepravu, obchodní úpravu, původ a označování. Tento přístup je třeba zachovat i v tomto nařízení. (50) Podle společných organizací trhů s olivovým olejem a stolními olivami a s banány byla Komise pověřena přijetím ustanovení o obchodních normách. Vzhledem k jejich vysoce technické povaze a potřebě neustále zvyšovat jejich účinnost a přizpůsobovat je vyvíjející se obchodní praxi je vhodné rozšířit tento přístup na odvětví živých rostlin a stanovit kritéria, která musí Komise zohlednit při zavádění příslušných pravidel. Mimo to může být třeba přijmout zvláštní opatření, zejména nejnovější analytické metody a jiná opatření k určení povahy dotčených norem, aby nedocházelo k zneužívání, pokud jde o jakost a původ produktů nabízených spotřebitelům, a významným narušením trhů, které z tohoto zneužívání mohou vyplývat. (51) Byly zavedeny některé právní nástroje, jimiž se řídí uvádění mléka, mléčných výrobků a tuků na trh a jejich označování. Jejich cílem je zlepšit postavení mléka a mléčných výrobků na trhu a zároveň zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže pro roztíratelné tuky mléčného i nemléčného původu tak, aby z nich měli prospěch producenti i spotřebitelé. Pravidla obsažená v nařízení Rady (EHS) č. 1898/87 ze dne 2. července 1987 o ochraně označení používaných při uvádění mléka a mléčných výrobků na trh ( 35 ) mají za cíl ochranu spotřebitelů a stanovení podmínek hospodářské soutěže mezi mléčnými výrobky a konkurenčními produkty v oblasti pojmenování, označování etiketami a reklamy, jež zabrání jakémukoli falešnému výkladu. Nařízení Rady (ES) č. 2597/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko ( 36 ), stanoví pravidla, jejichž cílem je zaručit vysokou jakost konzumního mléka a produktů, která odpovídají potřebám a přáním spotřebitelů, stabilizují tak dotčený trh a nabízejí spotřebiteli konzumní mléko vysoké kvality. Nařízení Rady (ES) č. 2991/94 ze dne 5. prosince 1994, kterým se stanovují normy pro roztíratelné tuky ( 37 ), stanoví obchodní normy pro dotčené mléčné a nemléčné produkty s jasnou a jednoznačnou klasifikací, doplněné pravidly o označování. V souladu s cíli tohoto nařízení by uvedená pravidla měla být zachována. (52) Pokud jde o odvětví vajec a drůbežího masa, existují ustanovení o obchodních normách a v některých případech i produkci. Tato ustanovení jsou obsažena v nařízení Rady (ES) č. 1028/2006 ze dne 19. června 2006 o obchodních normách pro vejce ( 38 ), nařízení Rady (EHS) č. 1906/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro drůbeží maso ( 39 ) a nařízení Rady (EHS) č. 2782/75 ze dne 29. října 1975 o produkci násadových vajec a kuřat chovné drůbeže a jejich uvádění na trh ( 40 ). Základní pravidla obsažená v uvedených nařízeních by měla být do tohoto nařízení začleněna. (53) Nařízení (ES) č. 1028/2006 stanoví, že obchodní normy pro vejce by se měly v zásadě vztahovat na všechna vejce pocházející od slepic kura domácího (Gallus gallus), která jsou uváděna na trh ve Společenství, a zpravidla také na vejce určená k vývozu do třetích zemí. Rovněž jasně odlišuje vejce vhodná k přímé lidské spotřebě od vajec nevhodných k přímé lidské spotřebě, a to vytvořením dvou tříd jakosti vajec, a obsahuje ustanovení zajišťující odpovídající informovanost spotřebitele, pokud jde o třídy jakosti, hmotnostní skupiny a identifikaci použitého způsobu chovu. Konečně uvedené nařízení stanoví zvláštní pravidla pro vejce dovezená ze třetích zemí, podle nichž zvláštní předpisy platné v určitých třetích zemích mohou být důvodem odchylek od obchodních norem, je-li zaručena jejich rovnocennost s právními předpisy Společenství. (54) Pokud jde o drůbeží maso, nařízení (EHS) č. 1906/90 stanoví, že obchodní normy by se měly v zásadě vztahovat na určité druhy drůbežího masa vhodného k lidské spotřebě a uváděného na trh ve Společenství a že drůbeží maso určené k vývozu do třetích zemí by však mělo být z oblasti působnosti obchodních norem vyňato. Uvedené nařízení stanoví rozdělení drůbežího masa do dvou tříd podle zmasilosti a vzhledu, jakož i podmínky prodeje tohoto masa. (55) Podle uvedených nařízení by členské státy měly mít možnost vyloučit z oblasti působnosti těchto obchodních norem vejce a drůbeží maso prodávané některými formami přímého prodeje producentem konečnému spotřebiteli, jde-li o malá množství. (56) Nařízení (ES) č. 2782/75 stanoví zvláštní pravidla pro uvádění násadových vajec a kuřat chovné drůbeže na trh a jejich přepravu, jakož i pro líhnutí násadových vajec. Uvedené nařízení zejména stanoví označování jednotlivých násadových vajec používaných k produkci kuřat, způsob balení a druh obalového materiálu pro přepravu. Z povinného dodržování stanovených norem však vyjímá malá chovná zařízení pro čistokrevný chov a další malá chovná zařízení. (57) V souladu s cíli tohoto nařízení by zmíněná pravidla měla být zachována a jejich podstata by neměla být měněna. Další ustanovení obsažená v uvedených nařízeních, která jsou odborného rázu, by měla být předmětem prováděcích pravidel, jež přijme Komise. (58) U chmele je v rámci Společenství třeba dodržovat politiku jakosti, jak tomu v rámci společné organizace trhu s ním dosud bylo, a to prostřednictvím ustanovení o ověřování a prostřednictvím pravidel, která v zásadě zakazují uvádět na trh produkty, jimž nebyla vydána ověřovací listina původu, nebo dovezené produkty, které nesplňují odpovídající znaky jakosti. (59) Označení a definice olivového oleje a název jsou základním prvkem tržního pořádku, neboť stanoví normy jakosti a poskytují spotřebitelům odpovídající informace o produktu, a měly by být v tomto nařízení zachovány. (60) Jeden z výše uvedených režimů podpory přispívající k rovnováze trhu s mlékem a mléčnými produkty a stabilizaci tržních cen v tomto odvětví spočívá v režimu podpory zpracování odstředěného mléka na kasein a kaseináty, obsaženém v nařízení (ES) č. 1255/1999. Nařízení Rady (EHS) č. 2204/90 ze dne 24. července 1990, kterým se stanoví doplňující obecná pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, pokud jde o sýry ( 41 ), stanovilo pravidla týkající se použití kaseinu a kaseinátů ve výrobě sýrů s cílem zabránit nepříznivým účinkům, které by mohl tento režim podpory vyvolat, zohlednit možnost snadného poškození sýra při záměně postupu při používání kaseinu a kaseinátů, a stabilizovat tak trh. Uvedená pravidla by měla být začleněna do tohoto nařízení. (61) Zpracování některých zemědělských surovin na líh je úzce spjato s hospodařením s uvedenými surovinami. Může značně přispět k jejich zhodnocení a má jednak zcela zvláštní hospodářský a sociální význam pro ekonomiku některých regionů Společenství, jednak představuje nezanedbatelnou část příjmů producentů těchto surovin. Umožňuje rovněž zužitkování produktů neuspokojivé jakosti a krátkodobých přebytků, které mohou v některých odvětvích působit dočasné problémy. (62) V odvětvích chmele, olivového oleje a stolních oliv, tabáku a bource morušového se právní předpisy soustředí na různé typy organizací s cílem dosáhnout cílů politiky, zejména s cílem stabilizovat trhy a zlepšit a zaručit jakost produktů, kterých se toto společné úsilí týká. Dosavadní úprava systému organizací je založena na organizacích uznávaných členskými státy, nebo za jistých podmínek Komisí, a to podle předpisů, které Komise přijímá. Tento systém je třeba zachovat a dosud platná ustanovení by měla být harmonizována. (63) Pro posílení určitých činností mezioborových organizací, které mají zvláštní význam vzhledem k platným pravidlům společné organizace trhu s tabákem, mělo by být za určitých předpokladů umožněno rozšíření působnosti pravidel, jež tyto organizace vydaly pro své členy, na všechny producenty nebo seskupení, i když nejsou jejich členy, v jednom nebo několika regionech. Stejný postup by měl být uplatněn i na jiné činnosti mezioborových organizací, které jsou pro odvětví tabáku zajímavé z obecně hospodářského či technického hlediska a mohly by být prospěšné pro všechny působící v daných oborech. Měla by existovat úzká spolupráce mezi členskými státy a Komisí. Komise by měla mít trvalé dohledové pravomoci, zejména ve věcech dohod uzavřených těmito organizacemi a postupů jimi přijatých ve vzájemné shodě. (64) Členské státy si mohou přát, aby v některých odvětvích, kromě těch, u nichž současná pravidla stanoví uznání organizací producentů nebo mezioborových organizací, byly organizace těchto druhů uznávány na základě vnitrostátního práva, nakolik je to slučitelné s právem Společenství. Tuto možnost je tedy třeba objasnit. Navíc by měla být přijata pravidla, která stanoví, že uznání organizací producentů a mezioborových organizací v souladu se stávajícími nařízeními zůstává nadále v platnosti i po přijetí tohoto nařízení. (65) Jednotný trh Společenství zahrnuje obchodní režim na vnějších hranicích Společenství. Tento obchodní režim by měl zahrnovat dovozní cla a vývozní náhrady a měl by v zásadě stabilizovat trh Společenství. Obchodní režim by měl být založen na závazcích přijatých v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání. (66) Sledování objemu obchodování se zemědělskými produkty se třetími zeměmi ve společných organizacích trhu v odvětvích obilovin, rýže, cukru, osiva, olivového oleje a stolních oliv, lnu a konopí, hovězího a telecího masa, mléka a mléčných výrobků, vepřového masa, skopového a kozího masa, vajec, drůbežího masa, živých rostlin a zemědělského lihu v oblasti dovozu i vývozu dosud podléhalo buď režimu povinných licencí, nebo režimům, v jejichž rámci měla Komise právo stanovit licenční povinnost. (67) Sledování obchodních toků je především záležitost řízení, a proto je třeba postupovat pružně. Z těchto důvodů a vzhledem ke zkušenostem se společnými organizacemi trhu tam, kde rozhodováním o udělování licencí již byla pověřena Komise, ze zdá být vhodné rozšířit tento postup na všechna odvětví, v nichž se dovozní a vývozní licence používají. Při rozhodování o zavedení licenční povinnosti by měla Komise přihlížet k nezbytnosti dovozních licencí pro řízení dotčených trhů, a zejména pro sledování dovozu daných produktů. (68) Cla na zemědělské produkty v rámci dohod Světové obchodní organizace (WTO) jsou z větší části stanovena ve společném celním sazebníku. U některých produktů v odvětví obilovin a rýže je však v důsledku zavedení dodatečných mechanismů nutné stanovit možnost přijmout odchylky. (69) S cílem vyloučit nebo napravit nepříznivé dopady, které by na trh Společenství mohl mít dovoz některých zemědělských produktů, by měl tento dovoz podléhat po splnění určitých podmínek dodatečnému clu. (70) Za určitých podmínek je vhodné svěřit Komisi pravomoc otevírat a spravovat dovozní celní kvóty vyplývající z mezinárodních dohod uzavřených v souladu se Smlouvou nebo z jiných aktů Rady. (71) Cílem nařízení Rady (EHS) č. 2729/75 ze dne 29. října 1975 o dovozních dávkách použitelných pro směsi obilovin, rýže a zlomkové rýže ( 42 ) je zajistit řádné fungování systému cel při dovozu směsí obilovin, rýže a zlomkové rýže. Tato pravidla by měla být zahrnuta do tohoto nařízení. (72) Společenství uzavřelo několik ujednání se třetími zeměmi o preferenčním přístupu na trh, která těmto zemím umožňují vyvážet za příznivých podmínek do Společenství třtinový cukr. Společná organizace trhu v odvětví cukru stanovila hodnocení potřeby rafinerií v souvislosti s cukrem určeným k rafinaci a za určitých podmínek vyhrazení dovozní licence pro specializovaná zařízení, která využívají značná množství dováženého surového třtinového cukru a která jsou považována za rafinerie Společenství zabývající se výhradně rafinací. Uvedená ustanovení by měla být zachována. (73) Aby nedovolené pěstování konopí nenarušilo fungování společné organizace trhu s konopím pěstovaným na vlákno, stanovila příslušná nařízení kontrolu dovozu konopí a semen konopí, která zaručovala, že příslušné produkty poskytují určité záruky, pokud jde o obsah tetrahydrokannabinolu. Mimo to byl pro dovoz semen konopí, která nejsou určena k výsevu, zaveden systém kontrol, který předpokládal režim schvalování příslušných dovozců. Uvedená ustanovení by měla být zachována. (74) Pokud jde o produkty v odvětví chmele, uplatňuje se v celém Společenství politika jakosti. V případě dovážených produktů by měla být ustanovení zajišťující, aby byly dováženy pouze produkty splňující odpovídající minimální znaky jakosti, začleněna do tohoto nařízení. (75) Díky systému cel je možné obejít se na vnějších hranicích Společenství bez jakýchkoli dalších ochranných opatření. Vnitřní trh a celní režim se však za mimořádných okolností může ukázat jako nedostatečný. V takových případech by Společenství mělo být s to přijmout neprodleně všechna nezbytná opatření, aby trh Společenství nebyl ponechán bez ochrany proti narušením, která by mohla vzniknout. Tato opatření by měla být v souladu s mezinárodními závazky Společenství. (76) K zajištění řádného fungování společných organizací trhu, a zejména ve snaze předejít narušením trhů, společné organizace trhu pro řadu produktů tradičně stanovily možnost zakázat používání režimu aktivního nebo pasivního zušlechťovacího styku. Tuto možnost je třeba zachovat. Zkušenosti navíc ukazují, že jsou-li trhy narušeny nebo hrozí-li jim narušení v důsledku používání těchto režimů, je třeba bez zbytečné prodlevy přijmout vhodná opatření. Komisi by proto měly být svěřeny příslušné pravomoci. Je tedy vhodné Komisi umožnit, aby v podobných situacích pozastavila používání režimů aktivního a pasivního zušlechťovacího styku. (77) Možnost poskytnout při vývozu do třetích zemí náhrady, které jsou založeny na rozdílu mezi cenami uvnitř Společenství a cenami na světovém trhu a které nepřekročí míru stanovenou závazky Společenství v rámci WTO, by měla sloužit k zajištění účasti Společenství na mezinárodním obchodu s některými produkty, na něž se vztahuje toto nařízení. Subvencovaný vývoz by měl podléhat omezením, pokud jde o hodnotu a množství. (78) Dodržování omezení týkajících se hodnoty by mělo být zajištěno při stanovení vývozních náhrad sledováním plateb podle předpisů vztahujících se k EZZF. Sledování lze usnadnit povinným předběžným stanovením vývozních náhrad a v případě rozlišených náhrad možností změnit stanovené místo určení v rámci jedné zeměpisné oblasti, na kterou se vztahuje jednotná sazba vývozní náhrady. V případě změny místa určení by měla být vyplacena vývozní náhrada použitelná pro skutečné místo určení, a to až do maximální výše částky použitelné pro předem stanovené místo určení. (79) Dodržování množstevních omezení by mělo být zajištěno spolehlivým a účinným systémem sledování. Proto je třeba podmínit poskytnutí vývozních náhrad předložením vývozní licence. Vývozní náhrady v rámci omezení, která jsou k dispozici, by měly být poskytovány podle konkrétní situace jednotlivých produktů. Výjimky z tohoto pravidla by měly být povoleny pouze u zpracovaných produktů, které nejsou uvedeny v příloze I Smlouvy a na které se nevztahují omezení z hlediska objemu. Je třeba stanovit odchylku od přísného dodržování pravidel pro správu v případě, že při vývozu s náhradami pravděpodobně nedojde k překročení stanoveného množství. (80) V případě vývozu živého skotu je třeba stanovit, že vývozní náhrady jsou poskytovány a propláceny, pouze pokud jsou dodržována ustanovení právních předpisů Společenství upravující dobré životní podmínky zvířat, zejména ta, která se týkají ochrany zvířat během přepravy. (81) Zemědělské produkty mohou být v některých případech předmětem zvláštního zacházení při dovozu do třetích zemí, pokud odpovídají určitým specifikacím nebo cenovým podmínkám. K zajištění správného uplatňování tohoto režimu je nezbytná správní spolupráce mezi orgány ve třetí zemi dovozu a orgány ve Společenství. K tomuto účelu by měly být produkty vybaveny potvrzením vystaveným ve Společenství. (82) Zvláštní hospodářský význam má pro Společenství vývoz květinových cibulí do třetích zemí. Pokračování a rozvoj tohoto vývozu mohou být zajištěny stabilizací cen v tomto obchodě. Proto by mělo být pro příslušné produkty přijato ustanovení o minimálních vývozních cenách. (83) Podle článku 36 Smlouvy se kapitola Smlouvy týkající se pravidel hospodářské soutěže vztahuje na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty pouze v rozsahu, který podle čl. 37 odst. 2 a 3 Smlouvy a způsobem v něm stanoveným vymezí Rada. V různých společných organizacích trhu byla ustanovení o státní podpoře většinou prohlášena za použitelná. Zejména uplatňování předpisů Smlouvy, které se vztahují na podniky, bylo kromě toho vymezeno v nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 ze dne 24. července 2006 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi ( 43 ). V souladu s cílem vytvořit jednotný soubor pravidel tržní politiky je třeba začlenit dotyčná ustanovení do tohoto nařízení. (84) Pravidla hospodářské soutěže vztahující se na dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v článku 81 Smlouvy a na zneužívání dominantního postavení by se měla vztahovat na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty, pokud jejich použití nebrání činnosti vnitrostátních organizací zemědělských trhů nebo neohrožuje naplňování cílů společné zemědělské politiky. (85) Zvláštní přístup je důvodný v případě organizací zemědělců, jejichž cílem je zejména společná produkce, obchod se zemědělskými produkty nebo využívání společných zařízení, pokud tato společná činnost nebrání soutěži ani neohrožuje naplňování cílů uvedených v článku 33 Smlouvy. (86) Aby nedošlo k ohrožení rozvoje společné zemědělské politiky a byla zajištěna právní jistota a nediskriminační zacházení s dotčenými podniky, měla by mít Komise výlučnou pravomoc, podléhající přezkumu Soudního dvora, stanovit, zda jsou dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v článku 81 Smlouvy v souladu s cíli společné zemědělské politiky. (87) Řádné fungování jednotného trhu založeného na systému společných cen by bylo poskytováním vnitrostátní podpory ohroženo. Ustanovení Smlouvy, která upravují státní podporu, by se proto obecně měla vztahovat na produkty, na něž se vztahuje toto nařízení. Za určitých podmínek by měly být povoleny výjimky. Pokud se však takové výjimky použijí, je třeba, aby Komise mohla vypracovat seznam stávajících, nových nebo navrhovaných vnitrostátních podpor, podávat členským státům náležité připomínky a navrhovat jim vhodná řešení. (88) Finsko a Švédsko mohou od svého přistoupení vzhledem ke zvláštním hospodářským podmínkám chovu sobů, produkce produktů z nich a jejich uvádění na trh poskytovat v tomto směru podpory. Vzhledem ke svým zvláštním klimatickým podmínkám může Finsko kromě toho po schválení Komisí poskytovat podporu pro určitá množství osiva a obilného osiva, které je produkováno pouze ve Finsku. Tyto výjimky je třeba zachovat. (89) V členských státech s významným snížením kvót na cukr budou pěstitelé cukrové řepy čelit v souvislosti s přizpůsobením zvláště závažným obtížím. V takových případech nebude přechodná podpora Společenství pro pěstitele cukrové řepy stanovená v hlavě IV kapitole 10f nařízení (ES) č. 1782/2003 stačit k úplnému řešení jejich potíží. Členským státům, které snížily své kvóty o více než 50 % kvóty na cukr stanovené dne 20. února 2006 v příloze III nařízení (ES) č. 318/2006, by tedy mělo být v období uplatňování přechodné podpory Společenství povoleno poskytovat pěstitelům cukrové řepy státní podporu. Aby bylo zajištěno, že členské státy neposkytují vyšší státní podporu, než odpovídá potřebám jejich pěstitelů cukrové řepy, mělo by stanovení její celkové výše nadále podléhat schválení Komisí, s výjimkou Itálie, u níž byla maximální částka v souvislosti s přizpůsobením se podmínkám po reformě trhu u pěstitelů cukrové řepy s nejvyššími výnosy předběžně stanovena na 11 EUR za tunu vyprodukované cukrové řepy. Vzhledem ke specifickým obtížím, které lze v Itálii očekávat, by měla být zachována úprava opatření umožňujících pěstitelům cukrové řepy přímo či nepřímo využívat poskytované státní podpory. (90) Vedle všeobecných účinků reformy v odvětví cukru působí ve Finsku nepříznivě na odvětví cukrové řepy i zvláštní geografické a klimatické podmínky. Proto by opatření stanovená ve společné organizaci trhu v odvětví cukru opravňující tento členský stát k trvalému poskytování státní podpory v přiměřené výši pěstitelům cukrové řepy měla být zachována. (91) Vzhledem ke zvláštní situaci Německa, kde velký počet malých producentů alkoholu využívá v současnosti vnitrostátních podpor podle zvláštních podmínek německého lihového monopolu, je nezbytné umožnit na omezené období další poskytování těchto podpor. Je rovněž třeba stanovit, že na konci uvedené doby Komise vypracuje zprávu o působení této odchylky doprovázená vhodnými návrhy. (92) Chce-li členský stát na svém území podpořit opatření na zvýšení spotřeby mléka a mléčných výrobků ve Společenství, měla by být stanovena možnost financování takových opatření z výnosů propagační dávky pro producenty mléka na vnitrostátní úrovni. (93) V zájmu zohlednění možného vývoje v produkci sušených krmiv by Komise měla do 30. září 2008 na základě hodnocení společné organizace trhu se sušenými krmivy předložit Radě zprávu o tomto odvětví. Ke zprávě by měly být v případě nutnosti přiloženy vhodné návrhy. Komise by dále měla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o režimu podpor uplatňovaném ve včelařství. (94) Je třeba mít k dispozici dostatečné informace o stávající situaci na trhu s chmelem ve Společenství a o výhledech vývoje tohoto trhu. Proto by měla být zavedena evidence všech smluv o dodávkách chmele vypěstovaného ve Společenství. (95) Za určitých podmínek je vhodné stanovit pro některé produkty opatření, pokud dochází nebo by mohlo docházet k narušení v důsledku značných změn v cenách na vnitřním trhu, nebo pokud jde o kurzy nebo ceny na světovém trhu. (96) Je nezbytné stanovit rámec zvláštních opatření pro líh zemědělského původu, umožňující sběr hospodářských údajů a analýzu statistických informací, aby bylo zajištěno sledování trhu. Jelikož je trh s lihem zemědělského původu napojen na trh s lihem obecně, je rovněž třeba mít k dispozici informace týkající se trhu s lihem nezemědělského původu. (97) Výdaje vzniklé členským státům v důsledku povinností vyplývajících z uplatňování tohoto nařízení by podle nařízení (ES) č. 1290/2005 měly být financovány Společenstvím. (98) Komise by měla být oprávněna přijímat v naléhavých případech opatření nezbytná k řešení konkrétních praktických obtíží. (99) Vzhledem k tomu, že společný trh se zemědělskými produkty se stále vyvíjí, měly by se členské státy a Komise o jeho vývoji navzájem informovat. (100) Aby nedocházelo ke zneužití žádné z výhod stanovených v tomto nařízení, neměly by být tyto výhody poskytovány nebo případně by měly být odebrány, pokud se zjistí, že podmínky pro jejich získání byly vytvořeny uměle a v rozporu s cíli tohoto nařízení. (101) Má-li být zaručeno dodržování povinností stanovených tímto nařízením, je třeba zavést kontroly a uplatňovat správní opatření a správní sankce v případě jejich nedodržení. Komisi by proto měla být svěřena pravomoc přijmout odpovídající pravidla, včetně pravidel pro vracení neoprávněně vyplacených částek a zpravodajskou povinnost členských států vyplývající z uplatňování tohoto nařízení. (102) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být v zásadě přijata v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES ( 44 ). Pokud jde o některá opatření podle tohoto nařízení, které souvisejí s pravomocemi Komise a vyžadují rychlý zásah nebo jsou čistě správní povahy, měla by však Komise mít právo jednat sama. (103) Vzhledem k tomu, že jsou do tohoto nařízení začleněny některé prvky společných organizací trhu s ovocem a zeleninou, s výrobky z ovoce a zeleniny a s vínem, měly by být v těchto společných organizacích trhu provedeny některé změny. (104) Toto nařízení přejímá ustanovení týkající se uplatňování pravidel hospodářské soutěže podle Smlouvy. Tato ustanovení byla dosud obsahem nařízení (ES) č. 1184/2006. Oblast působnosti zmíněného nařízení by měla být změněna, aby se vztahovalo jen na ty produkty uvedené v příloze I Smlouvy, na něž se nevztahuje toto nařízení. (105) Toto nařízení přejímá ustanovení obsažená v základních nařízeních uvedených v 2. a 3. bodě odůvodnění, s výjimkou těch, která jsou obsažena v nařízeních (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1493/1999. Toto nařízení rovněž přejímá ustanovení těchto nařízení: — nařízení Rady (EHS) č. 2729/75 ze dne 29. října 1975 o dovozních dávkách použitelných pro směsi obilovin, rýže a zlomkové rýže, — nařízení Rady (EHS) č. 2763/75 ze dne 29. října 1975, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování podpory soukromého skladování vepřového masa ( 45 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2782/75 ze dne 29. října 1975 o produkci násadových vajec a kuřat chovné drůbeže a jejich uvádění na trh, — nařízení Rady (EHS) č. 707/76 ze dne 25. března 1976 o uznání seskupení producentů bource morušového ( 46 ), — nařízení Rady (EHS) č. 1055/77 ze dne 17. května 1977 o skladování a pohybu produktů nakoupených intervenčními agenturami ( 47 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2931/79 ze dne 20. prosince 1979 o poskytování pomoci při vývozu zemědělských produktů, které mohou podléhat zvláštnímu zacházení při dovozu do určité třetí země ( 48 ), — nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat, — nařízení Rady (EHS) č. 1898/87 ze dne 2. července 1987 o ochraně označení používaných při uvádění mléka a mléčných výrobků na trh, — nařízení Rady (EHS) č. 3730/87 ze dne 10. prosince 1987, kterým se stanoví obecná pravidla pro dodávky potravin z intervenčních zásob organizacím pověřeným jejich rozdělením nejchudším osobám ve Společenství, — nařízení Rady (EHS) č. 386/90 ze dne 12. února 1990 o kontrole prováděné při vývozu zemědělských produktů, pro které jsou poskytovány náhrady nebo jiné částky ( 49 ), — nařízení Rady (EHS) č. 1186/90 ze dne 7. května 1990, kterým se rozšiřuje oblast působnosti klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu, — nařízení Rady (EHS) č. 1906/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro drůbeží maso, — nařízení Rady (EHS) č. 2204/90 ze dne 24. července 1990, kterým se stanoví doplňující obecná pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, pokud jde o sýry, — nařízení Rady (EHS) č. 2077/92 ze dne 30. června 1992 o mezioborových organizacích a dohodách v odvětví tabáku ( 50 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2137/92 ze dne 23. července 1992 o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla ovcí, standardní jakosti čerstvých nebo chlazených jatečně upravených těl ovcí ve Společenství, — nařízení Rady (ES) č. 2991/94 ze dne 5. prosince 1994, kterým se stanovují normy pro roztíratelné tuky, — nařízení Rady (ES) č. 2597/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko, — nařízení Rady (ES) č. 2250/1999 ze dne 22. října 1999 o celní kvótě pro máslo pocházející z Nového Zélandu ( 51 ), — nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků, — nařízení Rady (ES) č. 1028/2006 ze dne 19. června 2006 o obchodních normách pro vejce, — nařízení Rady (ES) č. 1183/2006 ze dne 24. července 2006 o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu. (106) Uvedená nařízení by proto měla být zrušena. V zájmu právní jistoty a s ohledem na počet aktů, jež mají být tímto nařízením zrušeny, i počet aktů přijatých podle těchto aktů nebo jimi pozměněných je vhodné výslovně stanovit, že zrušením není dotčena platnost žádného právního aktu přijatého na základě zrušeného aktu nebo jiných právních aktů pozměněných zrušeným aktem. (107) Toto nařízení by se mělo v zásadě začít používat od 1. ledna 2008. Aby však bylo zajištěno, že nová ustanovení tohoto nařízení nenaruší probíhající hospodářský rok 2007/08, měl by být stanoven pozdější den použitelnosti pro ta odvětví, ve kterých jsou stanoveny hospodářské roky. Toto nařízení by se proto mělo použít až ode dne, kdy pro dotčené produkty začne hospodářský rok. Proto by jednotlivá nařízení upravující uvedená odvětví měla být použitelná do konce odpovídajícího hospodářského roku 2007/08. (108) Vedle toho by u některých dalších odvětví, u nichž hospodářské roky nebyly stanoveny, měl být stanoven pozdější den použitelnosti, aby byl zajištěn hladký přechod od stávajících společných organizací trhu k tomuto nařízení. Proto by jednotlivá nařízení upravující stávající společné organizace trhu pro uvedená odvětví měla být použitelná od pozdějšího dne stanoveného tímto nařízením. (109) Pokud jde o nařízení (EHS) č. 386/90, přenáší se pravomoc přijímat právní úpravu věcí, na které se uvedené nařízení vztahuje, tímto nařízením na Komisi. Tímto nařízením se kromě toho zrušují nařízení (EHS) č. 3220/84, (EHS) č. 1186/90, (EHS) č. 2137/92 a (ES) č. 1183/2006, přičemž do tohoto nařízení se začleňují pouze některá jejich ustanovení. Další jednotlivá ustanovení obsažená v uvedených nařízeních však budou muset být upravena v pravidlech, jež přijme Komise. K přijetí příslušných prováděcích pravidel by Komisi měl být poskytnut ještě nějaký čas. Zmíněná nařízení by se proto měla používat až do 31. prosince 2008. (110) Tyto akty Rady se staly nadbytečnými a měly by být zrušeny: — nařízení Rady (EHS) č. 315/68 ze dne 12. března 1968, kterým se stanoví normy jakosti pro květinové cibule a hlízy ( 52 ), — nařízení Rady (EHS) č. 316/68 ze dne 12. března 1968 o stanovení norem jakosti pro čerstvé řezané květiny a čerstvou okrasnou zeleň ( 53 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2517/69 ze dne 9. prosince 1969, kterým se stanoví některá opatření pro reorganizaci produkce ovoce ve Společenství ( 54 ), — nařízení Rady (EHS) č. 2728/75 ze dne 29. října 1975 o podporách pro výrobu bramborového škrobu a pro obchod s ním a s bramborami určenými pro jeho výrobu ( 55 ), — nařízení Rady (EHS) č. 1358/80 ze dne 5. června 1980, kterým se stanoví směrná cena a intervenční cena pro dospělý skot pro hospodářský rok 1980/81 a kterým se zavádí klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělého skotu ( 56 ), — nařízení Rady (EHS) č. 4088/87 ze dne 21. prosince 1987, kterým se stanoví podmínky pro uplatňování preferenčních celních sazeb na dovoz některých květin pocházejících z Kypru, Izraele a Jordánska ( 57 ), — rozhodnutí Rady 74/583/EHS ze dne 20. listopadu 1974 o sledování pohybu cukru ( 58 ). (111) Přechod od režimů upravených v ustanoveních a nařízeních, která toto nařízení zrušuje, by mohlo vyvolat potíže, jimiž se toto nařízení nezabývá. Komise by proto měla mít možnost přijmout přechodná opatření, aby bylo možné tyto potíže vyřešit, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







OBSAH ČÁST I ÚVODNÍ USTANOVENÍ ČÁST II VNITŘNÍ TRH HLAVA I TRŽNÍ INTERVENCE KAPITOLA I Veřejná intervence a soukromé skladování Oddíl I Obecná ustanovení Oddíl II Veřejná intervence Pododdíl I Obecná ustanovení Pododdíl II Zahájení nákupu Pododdíl III Intervenční cena Pododdíl IV Prodej z intervence Oddíl III Soukromé skladování Pododdíl I Povinná podpora Pododdíl II Nepovinná podpora Oddíl IV Společná ustanovení KAPITOLA II Zvláštní intervenční opatření Oddíl I Výjimečná opatření na podporu trhu Oddíl II Opatření v odvětví obilovin a rýže Oddíl III Opatření v odvětví cukru Oddíl IV Přizpůsobení nabídky KAPITOLA III Režimy omezení produkce Oddíl I Obecná ustanovení Oddíl II Cukr Pododdíl I Přidělování a správa kvót Pododdíl II Překročení kvót Oddíl III Mléko Pododdíl I Obecná ustanovení Pododdíl II Přidělování a správa kvót Pododdíl III Překročení kvót Oddíl IIIa Kvóty na bramborový škrob Oddíl IV Procesní pravidla týkající se kvót na cukr, mléko a bramborový škrob Oddíl IVa Produkční potenciál v odvětví vína Pododdíl I Protiprávní výsadba Pododdíl II Přechodný režim práv na výsadbu Pododdíl III Režim klučení KAPITOLA IV Režimy podpory Oddíl I Podpora pro zpracování Pododdíl I Sušené krmivo Pododdíl II Len a konopí pěstované na vlákno Pododdíl III Bramborový škrob Oddíl II Výrobní náhrada Oddíl III Podpory v odvětví mléka a mléčných výrobků Oddíl IIIa Podpory v odvětví chmele Oddíl IV Podpora v odvětví olivového oleje a stolních oliv Oddíl IVa Podpora v odvětví ovoce a zeleniny Pododdíl I Seskupení producentů Pododdíl II Provozní fondy a operační programy Pododdíl IIa Ovoce do škol Pododdíl III Procesní ustanovení Oddíl IVb Programy podpory v odvětví vína Pododdíl I Úvodní ustanovení Pododdíl II Předkládání a obsah programů podpory Pododdíl III Zvláštní podpůrná opatření Pododdíl IV Procesní ustanovení Oddíl V Tabákový fond společenství Oddíl VI Zvláštní ustanovení pro odvětví včelařských produktů Oddíl VII Podpory v odvětví bource morušového HLAVA II PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE OBCHODU A PRODUKCE KAPITOLA I Pravidla uvádění na trh a produkce Oddíl I Pravidla uvádění na trh Oddíl Ia Označení původu, zeměpisná označení a tradiční výrazy v odvětví vína Pododdíl I Označení původu a zeměpisná označení Pododdíl II Tradiční výrazy Oddíl Ib Označování a obchodní úprava v odvětví vína Oddíl II Podmínky produkce Oddíl IIa Pravidla produkce v odvětví vína Pododdíl I Moštové odrůdy Pododdíl II Enologické postupy a omezení Oddíl III Procesní pravidla KAPITOLA II Organizace producentů, mezioborové organizace a organizace hospodářských subjektů Oddíl I Obecné zásady Oddíl Ia Pravidla týkající se organizací producentů, mezioborových organizací a seskupení producentů v odvětví ovoce a zeleniny Pododdíl I Stanovy a uznání organizací producentů Pododdíl II Sdružení organizací producentů a seskupení producentů Pododdíl III Rozšíření působnosti pravidel na producenty hospodářského obvodu Pododdíl IV Mezioborové organizace v odvětví ovoce a zeleniny Oddíl Ib Pravidla týkající se organizací producentů a mezioborových organizací v odvětví vína Oddíl II Pravidla pro mezioborové organizace v odvětví tabáku Oddíl IIa Pravidla týkající se organizací producentů a mezioborových organizací v odvětví mléka a mléčných výrobků Oddíl III Procesní pravidla ČÁST III OBCHOD SE TŘETÍMI ZEMĚMI KAPITOLA I Obecná ustanovení KAPITOLA II Dovoz Oddíl I Dovozní licence Oddíl II Dovozní cla a dávky Oddíl III Správa dovozních kvót Oddíl IV Zvláštní ustanovení pro některé produkty Pododdíl I Zvláštní ustanovení pro dovoz v odvětvích obilovin a rýže Pododdíl II Režim preferenčního dovozu pro cukr Pododdíl III Zvláštní ustanovení pro dovoz konopí Pododdíl IV Zvláštní ustanovení pro dovoz chmele Pododdíl V Zvláštní ustanovení pro dovoz vína Oddíl V Ochrana a aktivní zušlechťovací styk KAPITOLA III Vývoz Oddíl I Vývozní licence Oddíl II Vývozní náhrady Oddíl III Správa vývozních kvót v odvětví mléka a mléčných výrobků Oddíl IV Zvláštní zacházení při dovozu do třetích zemí Oddíl V Zvláštní ustanovení pro živé rostliny Oddíl VI Pasivní zušlechťovací styk ČÁST IV PRAVIDLA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE KAPITOLA I Pravidla vztahující se na podniky KAPITOLA II Pravidla pro státní podporu ČÁST V ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO JEDNOTLIVÁ ODVĚTVÍ ČÁST VI OBECNÁ USTANOVENÍ ČÁST VII PROVÁDĚCÍ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ KAPITOLA I Prováděcí ustanovení KAPITOLA II Přechodná a závěrečná ustanovení PŘÍLOHA I SEZNAM PRODUKTŮ UVEDENÝCH V ČL. 1 ODST. 1 Část I: Obiloviny Část II: Rýže Část III: Cukr Část IV: Sušené krmivo Část V: Semena Část VI: Chmel Část VII: Olivový olej a stolní olivy Část VIII: Len a konopí pěstované na vlákno Část IX: Ovoce a zelenina Část X: Výrobky z ovoce a zeleniny Část XI: Banány Část XII: Víno Část XIII: Živé dřeviny a jiné rostliny, cibule, kořeny a podobné, řezané květiny a okrasná zeleň Část XIV: Surový tabák Část XV: Hovězí a telecí maso Část XVI: Mléko a mléčné výrobky Část XVII: Vepřové maso Část XVIII: Skopové a kozí maso Část XIX: Vejce Část XX: Drůbeží maso Část XXI: Jiné produkty PŘÍLOHA II SEZNAM PRODUKTŮ UVEDENÝCH V ČL. 1 ODST. 3 Část I: Líh zemědělského původu Část II: Včelařské produkty Část III: Bourec morušový PŘÍLOHA III DEFINICE UVEDENÉ V ČL. 2 ODST. 1 Část I: Definice týkající se odvětví rýže Část II: Definice týkající se odvětví cukru Část III: Definice týkající se odvětví chmele Část IIIa: Definice týkající se odvětví vína Část IV: Definice týkající se odvětví hovězího a telecího masa Část V: Definice týkající se odvětví mléka a mléčných výrobků Část VI: Definice týkající se odvětví vajec Část VII: Definice týkající se odvětví drůbežího masa Část VIII: Definice týkající se odvětví včelařství PŘÍLOHA IV STANDARDNÍ JAKOST RÝŽE A CUKRU A. Standardní jakost neloupané rýže B. Standardní jakost cukru PŘÍLOHA V KLASIFIKAČNÍ STUPNICE SPOLEČENSTVÍ PRO JATEČNĚ UPRAVENÁ TĚLA PODLE ČLÁNKU 42 A. Klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu B. Klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat C. Klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla ovcí PŘÍLOHA VI KVÓTY PRO ČLENSKÉ STÁTY A REGIONY od hospodářského roku 2010/11 PŘÍLOHA VII DOPLŇKOVÉ KVÓTY NA ISOGLUKÓZU PODLE ČL. 58 ODST. 2 PŘÍLOHA VIIa VÝPOČET PROCENTNÍHO PODÍLU, KTERÝ MÁ BÝT STANOVEN PODLE ČL. 59 ODST. 2 DRUHÉHO PODODSTAVCE PŘÍLOHA VIIb VÝPOČET PROCENTNÍHO PODÍLU POUŽITELNÉHO PRO PODNIKY PODLE ČL. 59 ODST. 2 DRUHÉHO PODODSTAVCE PŘÍLOHA VIIc VÝPOČET KOEFICIENTU, KTERÝ MÁ BÝT STANOVEN PODLE ČL. 52A ODST. 1 PŘÍLOHA VIII PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA PRO PŘEVODY KVÓT NA CUKR NEBO ISOGLUKÓZU V SOULADU S ČLÁNKEM 60 PŘÍLOHA IX KVÓTY PRO ČLENSKÉ STÁTY A ZVLÁŠTNÍ RESTRUKTURALIZAČNÍ REZERVY PODLE ČLÁNKU 66 PŘÍLOHA X REFERENČNÍ OBSAH TUKU PODLE ČLÁNKU 70 PŘÍLOHA Xa KVÓTY PRO BRAMBOROVÝ ŠKROB NA HOSPODÁŘSKÝ ROK PODLE ČLÁNKU 84A PŘÍLOHA Xb ROZPOCET NA PROGRAMY PODPORY (PODLE CL. 103N ODST. 1) PŘÍLOHA Xc ROZPOČTOVÉ PROSTŘEDKY PRO ROZVOJ VENKOVA (PODLE ČL. 190A ODST. 3) PŘÍLOHA Xd ROZPOCET PRO REŽIM KLUCENÍ PŘÍLOHA Xe PLOCHY, KTERÉ MOHOU ČLENSKÉ STÁTY PROHLÁSIT ZA NEZPŮSOBILÉ PRO REŽIM KLUČENÍ (UVEDENÉ V ČL. 85U ODST. 1, 2 A 5) PŘÍLOHA XI A.I Rozdělení maximálního zaručeného množství dlouhého lněného vlákna mezi členské státy podle čl. 94 odst. 1 A.II Rozdělení maximálního zaručeného množství krátkého lněného vlákna a konopného vlákna mezi členské státy na hospodářský rok 2008/09 podle čl. 94 odst. 1a A.III Zóny způsobilé pro podporu podle článku 94a B. Rozdělení maximálního zaručeného množství mezi členské státy podle článku 89 PŘÍLOHA XIa UVÁDĚNÍ MASA DVANÁCTIMĚSÍČNÍHO NEBO MLADŠÍHO SKOTU NA TRH PODLE ČLÁNKU 113B I Definice II Kategorizace dvanáctiměsíčního nebo mladšího skotu na jatkách III Obchodní názvy IV Povinné údaje na štítku V Nepovinné údaje na štítku VI Evidence VII Úřední kontroly VIII Maso dovážené ze třetích zemí IX Sankce PŘÍLOHA XIb DRUHY VÝROBKŮ Z RÉVY VINNÉ 1. Víno 2. Mladé víno v procesu kvašení 3. Likérové víno 4. Šumivé víno 5. Jakostní šumivé víno 6. Jakostní aromatické šumivé víno 7. Šumivé víno dosycené oxidem uhličitým 8. Perlivé víno 9. Perlivé víno dosycené oxidem uhličitým 10. Hroznový mošt 11. Částečně zkvašený hroznový mošt 12. Částečně zkvašený hroznový mošt ze zaschlých vinných hroznů 13. Zahuštěný hroznový mošt 14. Rektifikovaný moštový koncentrát 15. Víno ze zaschlých hroznů 16. Víno z přezrálých hroznů 17. Vinný ocet Dodatek Přílohy XIb Vinařské zóny PŘÍLOHA XII DEFINICE A OZNAČENÍ V ODVĚTVÍ MLÉKA A MLÉČNÝCH VÝROBKŮ PODLE ČL. 114 ODST. 1 PŘÍLOHA XIII UVÁDĚNÍ NA TRH MLÉKA PRO LIDSKOU SPOTŘEBU PODLE ČL. 114 ODST. 2 PŘÍLOHA XIV OBCHODNÍ NORMY PRO VÝROBKY Z ODVĚTVÍ VAJEC A DRŮBEŽÍHO MASA UVEDENÉ V ČLÁNKU 116 A. Obchodní normy pro vejce slepic kura domácího B. Obchodní normy pro drůbeží maso C. Obchodní normy pro produkci násadových vajec a kuřat chovné drůbeže a jejich uvádění na trh PŘÍLOHA XV OBCHODNÍ NORMY PRO ROZTÍRATELNÉ TUKY PODLE ČLÁNKU 115 Dodatek k příloze XV PŘÍLOHA XVa OBOHACOVÁNÍ, PŘIKYSELOVÁNÍ A ODKYSELOVÁNÍ V NĚKTERÝCH VINAŘSKÝCH ZÓNÁCH A. Mezní hodnoty obohacování B. Postupy obohacování C. Přikyselování a odkyselování D. Postupy PŘÍLOHA XVb OMEZENÍ A. Obecně B. Čerstvé vinné hrozny, hroznový mošt a hroznová šťáva C. Míchání vín D. Vedlejší výrobky PŘÍLOHA XVI OZNAČENÍ A DEFINICE OLIVOVÉHO OLEJE A OLIVOVÉHO OLEJE Z POKRUTIN PODLE ČLÁNKU 118 PŘÍLOHA XVIa TAXATIVNÍ SEZNAM PRAVIDEL, JEJICHŽ PŮSOBNOST MŮŽE BÝT PODLE ČLÁNKŮ 125F A 125L ROZŠÍŘENA NA PRODUCENTY, KTEŘÍ NEJSOU ČLENY ORGANIZACÍ PRODUCENTŮ PŘÍLOHA XVII DOVOZNÍ CLA NA RÝŽI PODLE ČLÁNKŮ 137 A 139 PŘÍLOHA XVIII ODRŮDY RÝŽE BASMATI PODLE ČLÁNKU 138 PŘÍLOHA XIX STÁTY UVEDENÉ V ČL. 153 ODST. 3 A V ČL. 154 ODST. 1 PÍSM. b) A V ČÁSTI II BODĚ 12 PŘÍLOHY III PŘÍLOHA XX SEZNAM ZBOŽÍ V ODVĚTVÍ OBILOVIN, RÝŽE, CUKRU, MLÉKA A VAJEC PRO ÚČELY ČL. 26 PÍSM. a) BODU ii) A PRO POSKYTNUTÍ VÝVOZNÍCH NÁHRAD UVEDENÝCH V ČÁSTI III KAPITOLE III ODDÍLU II Část I: Obiloviny Část II: Rýže Část III: Cukr Část IV: Mléko Část V: Vejce PŘÍLOHA XXI SEZNAM URČITÉHO ZBOŽÍ OBSAHUJÍCÍHO CUKR PRO POSKYTNUTÍ VÝVOZNÍCH NÁHRAD UVEDENÝCH V ČÁSTI III KAPITOLE III ODDÍLU II PŘÍLOHA XXII SROVNÁVACÍ TABULKY PODLE ČLÁNKU 202







ČÁST I

ÚVODNÍ USTANOVENÍ

Článek 1

Oblast působnosti

1. Tímto nařízením se stanoví společná organizace trhů s produkty v těchto odvětvích, jak je stanoveno dále v příloze I:

a) obilovin, část I přílohy I;

b) rýže, část II přílohy I;

c) cukru, část III přílohy I;

d) sušených krmiv, část IV přílohy I;

e) osiva, část V přílohy I;

f) chmele, část VI přílohy I;

g) olivového oleje a stolních oliv, část VII přílohy I;

h) lnu a konopí, část VIII přílohy I;

i) ovoce a zeleniny, část IX přílohy I;

j) výrobků z ovoce a zeleniny, část X přílohy I;

k) banánů, část XI přílohy I;

l) vína, část XII přílohy I;

m) živých rostlin a květinářských produktů, část XIII přílohy I (dále jen „odvětví živých rostlin“);

n) surového tabáku, část XIV přílohy I;

o) hovězího a telecího masa, část XV přílohy I;

p) mléka a mléčných výrobků, část XVI přílohy I;

q) vepřového masa, část XVII přílohy I;

r) skopového a kozího masa, část XVIII přílohy I;

s) vajec, část XIX přílohy I;

t) drůbežího masa, část XX přílohy I;

u) ostatních produktů, část XXI přílohy I.

▼M10 —————

▼B

3. Tímto nařízením se stanoví zvláštní opatření v těchto odvětvích, uvedených a případně blíže vymezených v příloze II:

a) lihu zemědělského původu, část I přílohy II (dále jen „odvětví zemědělského lihu“);

b) včelařských produktů, část II přílohy II (dále jen „odvětví včelařství“);

c) bource morušového, část III přílohy II.

▼M3

4. Pokud jde o brambory, čerstvé nebo chlazené, kódu KN 0701, použije se kapitola II části IV.

▼B

Článek 2

Definice

1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice týkající se některých odvětví uvedené v příloze III.

2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

a) „zemědělcem“ zemědělec podle definice v nařízení (ES) č. 1782/2003;

b) „platební agenturou“ subjekt nebo subjekty pověřené členským státem podle nařízení (ES) č. 1290/2005;

c) „intervenční cenou“ cena, za níž se produkty nakupují v rámci veřejné intervence.

Článek 3

Hospodářské roky

Stanoví se tyto hospodářské roky:

a) od 1. ledna do 31. prosince daného roku pro odvětví banánů;

b) od 1. dubna do 31. března následujícího roku pro i) odvětví sušených krmiv, ii) odvětví bource morušového;

c) od 1. července do 30. června následujícího roku pro i) odvětví obilovin, ii) odvětví osiva, iii) odvětví olivového oleje a stolních oliv, iv) odvětví lnu a konopí, v) odvětví mléka a mléčných výrobků;

▼M10

ca) od 1. srpna do 31. července následujícího roku pro odvětví vína;

▼B

d) od 1. září do 31. srpna následujícího roku pro odvětví rýže;

e) od 1. října do 30. září následujícího roku pro odvětví cukru.

▼M3

Pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny stanoví hospodářské roky v případě potřeby Komise.

▼B

Článek 4

Pravomoci Komise

Jsou-li pravomoci svěřeny Komisi, rozhoduje Komise postupem podle čl. 195 odst. 2, nestanoví-li toto nařízení jinak.

Článek 5

Prováděcí pravidla

Komise může přijmout prováděcí pravidla k článku 2.

Komise může změnit definice týkající se rýže, které jsou uvedeny v části I přílohy III, a definici cukru ze zemí AKT/Indie uvedenou v bodě 12 části II uvedené přílohy.

Komise může rovněž přijmout stanovit přepočítací koeficienty pro rýži v různých fázích zpracování, náklady na zpracování a hodnotu vedlejších produktů.







ČÁST II

VNITŘNÍ TRH







HLAVA I

TRŽNÍ INTERVENCE







KAPITOLA I

Veřejná intervence a soukromé skladování







Oddíl I

Obecná ustanovení

Článek 6

Oblast působnosti

1. Tato kapitola stanoví pravidla pro případný nákup v rámci veřejné intervence a poskytování podpor soukromého skladování v těchto odvětvích:

a) obilovin;

b) rýže;

c) cukru;

d) olivového oleje a stolních oliv;

e) hovězího a telecího masa;

f) mléka a mléčných výrobků;

g) vepřového masa;

h) skopového a kozího masa.

2. Pro účely této kapitoly se rozumí:

a) „obilovinami“ obiloviny sklizené ve Společenství;

b) „mlékem“ kravské mléko vyprodukované ve Společenství;

▼M3 —————

▼B

d) „smetanou“ smetana získaná přímo a výhradně z mléka.

Článek 7

Původ ve Společenství

Aniž je dotčen čl. 6 odst. 2, pouze produkty pocházející ze Společenství mohou být nakupovány v rámci veřejné intervence nebo na ně může být poskytnuta podpora soukromého skladování.

Článek 8

Referenční ceny

1. Pro produkty, na které se vztahují intervenční opatření uvedená v čl. 6 odst. 1, se stanoví tyto referenční ceny:

▼M7

a) pro odvětví obilovin 101,31 EUR za tunu;

▼B

b) pro neloupanou rýži 150 EUR za tunu za standardní jakost vymezenou v části A přílohy IV;

c) pro cukr: i) pro bílý cukr: — 541,5 EUR za tunu pro hospodářský rok 2008/09, — 404,4 EUR za tunu od hospodářského roku 2009/10; ii) pro surový cukr: — 448,8 EUR za tunu pro hospodářský rok 2008/09, — 335,2 EUR za tunu od hospodářského roku 2009/10. Referenční ceny stanovené v bodech i) a ii) se použijí pro nebalený cukr standardní jakosti vymezené v části B přílohy IV při převzetí v závodě;

d) pro odvětví hovězího a telecího masa 2 224 EUR za tunu pro jatečně upravená těla skotu samčího pohlaví třídy R3 podle klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu uvedené v čl. 42 odst. 1 písm. a);

e) pro odvětví mléka a mléčných výrobků: i) 246,39 EUR za 100 kg pro máslo, ▼M3 ii) 169,80 EUR za 100 kg pro sušené odstředěné mléko;

▼C3

f) pro odvětví vepřového masa 1 509,39 EUR za tunu pro jatečně upravená těla prasat standardní jakosti stanovené na základě hmotnosti a podílu libového masa v souladu s klasifikační stupnicí Společenství pro jatečně upravená těla prasat podle čl. 42 odst. 1 písm. b) takto: i) jatečně upravená těla o hmotnosti nejméně 60 kg, avšak menší než 120 kg: třída E podle části B bodu II přílohy V, ii) jatečně upravená těla o hmotnosti od 120 do 180 kg: třída R podle části B bodu II přílohy V.

2. Referenční ceny obilovin a rýže uvedené v odst. 1 písm. a) a b) se vztahují na velkoobchodní stupeň u zboží dodaného do skladu před vyložením. Platí pro všechna intervenční centra Společenství určená podle článku 41.

3. Rada může postupem podle čl. 37 odst. 2 Smlouvy změnit referenční ceny stanovené v odstavci 1 tohoto článku s ohledem na vývoj produkce a trhů.

Článek 9

Zaznamenávání cen na trhu s cukrem

Komise zřídí informační systém zaměřený na ceny na trhu s cukrem, včetně systému pro zveřejňování úrovní cen pro trh s cukrem.

Systém je založen na informacích, které poskytují podniky vyrábějící bílý cukr nebo jiné hospodářské subjekty na trhu s cukrem. Tyto informace se považují za důvěrné.

Komise zajistí, aby nebylo možné na základě takto zveřejněných informací určit ceny jednotlivých podniků nebo hospodářských subjektů.







Oddíl II

Veřejná intervence







Pododdíl I

Obecná ustanovení

Článek 10

Produkty způsobilé pro veřejnou intervenci

1. Veřejná intervence se použije na tyto produkty podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle dalších požadavků a podmínek, které stanoví Komise podle článku 43:

a) pšenici obecnou, pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici a čirok;

b) neloupanou rýži;

c) bílý nebo surový cukr, jestliže byl vyroben v rámci kvóty a z cukrové řepy nebo cukrové třtiny, které byly sklizeny ve Společenství;

d) čerstvé nebo chlazené maso z odvětví hovězího a telecího masa kódu KN 0201 10 00 a 0201 20 20 až 0201 20 50 ;

e) máslo vyrobené přímo a výhradně z pasterizované smetany ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 82 % hmotnostních a maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních;

▼M3

f) sušené odstředěné mléko nejvyšší jakosti vyrobené z mléka rozprašovacím sušením ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem bílkovin ve výši 34,0 % hmotnostních v tukuprosté sušině.







▼M7

Pododdíl II

Zahájení nákupu

Článek 11

Období veřejné intervence

Veřejnou intervenci lze použít:

a) u obilovin od 1. listopadu do 31. května;

b) u neloupané rýže od 1. dubna do 31. července;

c) u cukru během hospodářských roků 2008/2009 a 2009/2010;

d) u hovězího a telecího masa během kteréhokoli hospodářského roku;

e) u másla a sušeného odstředěného mléka od 1. března do 31. srpna.

Článek 12

Zahájení veřejné intervence

1. Během období uvedených v článku 11

a) se veřejná intervence zahajuje pro pšenici obecnou;

b) se veřejná intervence zahajuje pro pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici, čirok, neloupanou rýži, cukr, máslo a sušené odstředěné mléko až do intervenčních limitů uvedených v čl. 13 odst. 1;

c) zahájí Komise, bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1, veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso, pokud je průměrná tržní cena hovězího a telecího masa v některém členském státě nebo některém regionu členského státu, zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla podle čl. 42 odst. 1, během reprezentativního období nižší než 1 560 EUR za tunu.

2. Komise bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1 ukončí veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso podle odst. 1 písm. c), pokud po určité reprezentativní období již nejsou splněny podmínky stanovené v uvedeném písmenu.

Článek 13

Intervenční limity

1. Nákup v rámci veřejné intervence se provádí pouze v těchto limitech:

a) u pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže 0 tun pro období uvedená v čl. 11 písm. a) a b);

b) u cukru 600 000 tun, vyjádřeno jako bílý cukr, pro každý hospodářský rok;

c) u másla 30 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e);

d) u sušeného odstředěného mléka 109 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e).

2. Na cukr skladovaný podle odst. 1 písm. b) tohoto článku během hospodářského roku nesmějí být použita jiná skladovací opatření stanovená v článcích 32, 52 a 63.

3. Odchylně od odstavce 1 může Komise u produktů uvedených v písmenech a), c) a d) uvedeného odstavce rozhodnout o pokračování veřejné intervence nad množství uvedená ve zmíněném odstavci, pokud to vyžaduje situace na trhu, a zejména vývoj tržních cen.







Pododdíl III

Intervenční ceny

Článek 18

Intervenční ceny

1. Intervenční cena:

a) pšenice obecné se rovná referenční ceně pro maximální nabízené množství ve výši 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a);

b) másla se rovná 90 % referenční ceny pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. c);

c) sušeného odstředěného mléka se rovná referenční ceně pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. d).

2. Komise prostřednictvím nabídkového řízení určuje intervenční ceny a množství k intervenci u těchto produktů:

a) pšenice obecné pro množství přesahující maximální nabízené množství 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a);

b) pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže za použití čl. 13 odst. 3;

c) hovězího a telecího masa;

d) másla pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. c) za použití čl. 13 odst. 3; a

e) sušeného odstředěného mléka pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. d) za použití čl. 13 odst. 3.

Za zvláštních okolností mohou být nabídková řízení omezena členský stát nebo na region členského státu nebo intervenční ceny a množství k intervenci stanoveny pro členský stát nebo pro region členského státu na základě zjištěných průměrných tržních cen.

3. Maximální nákupní cena stanovená v souladu s nabídkovými řízeními podle odstavce 2 nesmí být vyšší než

a) než příslušné referenční ceny v případě obilovin a neloupané rýže;

b) průměrná tržní cena zjištěná v členském státě nebo v regionu členského státu a zvýšená o částku, kterou stanoví na základě objektivních kritérií Komise, v případě hovězího a telecího masa;

c) 90 % referenční ceny v případě másla;

d) referenční cena v případě sušeného odstředěného mléka.

4. Intervenční ceny uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se stanoví

a) u obilovin bez dotčení zvýšení nebo snížení ceny v závislosti na jakosti a

b) u neloupané rýže zvýšené nebo snížené v závislosti na tom, zda se jakost produktů nabízených platební agentuře liší od standardní jakosti uvedené v části A přílohy IV. Zvýšení nebo snížení intervenční ceny kromě toho může stanovit Komise s cílem zajistit, aby byla produkce zaměřena na určité odrůdy.

5. Intervenční cena cukru se rovná 80 % referenční ceny stanovené pro hospodářský rok následující po hospodářském roce, v jehož průběhu je podána nabídka. Jestliže se však jakost cukru nabídnutého platební agentuře liší od standardní jakosti vymezené v části B přílohy IV, pro niž je stanovena referenční cena, intervenční cena se odpovídajícím způsobem zvýší nebo sníží.

▼B







Pododdíl IV

Prodej z intervence

Článek 25

Obecné zásady

Prodej produktů nakoupených v rámci veřejné intervence probíhá tak, aby nedocházelo k narušení trhu a aby byl zajištěn rovný přístup ke zboží a rovné zacházení pro kupující a v souladu se závazky vyplývajícími z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

Článek 26

Prodej cukru

Pokud jde o cukr nakoupený v rámci veřejné intervence, mohou platební agentury prodávat cukr pouze za cenu, která je vyšší než referenční cena stanovená pro hospodářský rok, v jehož průběhu se prodej uskutečňuje.

Komise však může rozhodnout, že platební agentury

a) mohou prodávat cukr za cenu rovnou referenční ceně podle prvního pododstavce nebo nižší, pokud je cukr určen i) k použití jako krmivo pro zvířata nebo ▼M3 ii) na vývoz, a to buď bez dalšího zpracování, nebo po zpracování na výrobky uvedené v příloze I Smlouvy nebo na zboží uvedené v části III přílohy XX tohoto nařízení nebo ▼M3 iii) pro průmyslové použití podle článku 62; ▼B

b) mají poskytnout nezpracovaný cukr, který mají k dispozici, dobročinným organizacím uznaným příslušným členským státem nebo Komisí v případě, že členský stát žádnou takovou organizaci neuznal, k lidské spotřebě na vnitřním trhu Společenství, a to za cenu nižší než stávající referenční cena nebo zdarma za účelem rozdělení v rámci jednotlivých akcí pomoci v mimořádných situacích.

▼M15

Článek 27

Režim rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii

1. Zřizuje se režim na období let 2012 a 2013, v jehož rámci mohou organizace určené členskými státy, jež nesmí být podnikatelskými subjekty rozdělovat potravinářské produkty nejchudším osobám v Unii. K účelům tohoto režimu rozdělování potravin se použijí produkty z intervenčních zásob, nebo pokud intervenční zásoby vhodné pro režim rozdělování potravin nejsou k dispozici, nakoupí se potravinářské produkty na trhu.

Pro účely režimu rozdělování potravin uvedeného v prvním pododstavci se „nejchudšími osobami“ rozumí fyzické osoby včetně rodin nebo skupin složených z těchto osob, jejichž sociální a finanční závislost je evidována nebo uznána na základě kritérií způsobilosti přijatých příslušnými vnitrostátními orgány, nebo je takto posuzována na základě kritérií užívaných určenými organizacemi a schválených uvedenými příslušnými vnitrostátními orgány.

2. Členské státy, které si přejí účastnit se režimu rozdělování potravin uvedeného v odstavci 1, předloží Komisi programy rozdělování potravin, které obsahují:

a) podrobné údaje o hlavních rysech a cílech těchto programů;

b) určené organizace;

c) žádosti o množství potravinářských produktů, které mají být rozděleny každý rok, a další důležité informace.

Členské státy vybírají potravinářské produkty na základě objektivních kritérií včetně nutričních hodnot a vhodnosti pro rozdělování. Za tímto účelem mohou členské státy dát přednost potravinářským produktům pocházejícím z Unie.

3. Komise přijme roční plány na základě žádostí a dalších důležitých informací uvedených v odst. 2 prvním pododstavci písm. c), které členské státy předložily v rámci svých programů rozdělování potravin.

Každý roční plán stanoví roční finanční částky, které Unie přidělí každému členskému státu.

Nejsou-li potravinářské produkty obsažené v ročním plánu k dispozici z intervenčních zásob v členském státě, v němž jsou požadovány, stanoví Komise v ročním plánu možnost převést tyto produkty do dotčeného členského státu z členských států, v jejichž intervenčních zásobách k dispozici jsou.

Komise může revidovat roční plán na základě případných změn, které mají vliv na jeho provádění.

4. Potravinářské produkty se určeným organizacím uvolňují zdarma.

Rozdělování potravinářských produktů nejchudším osobám se uskutečňuje:

a) zdarma nebo

b) za cenu, která v žádném případě nepřekročí částku odůvodněnou náklady vzniklými určeným organizacím při jejich rozdělování,a které nejsou způsobilými náklady podle odst. 7 druhého pododstavce písm. a) a b).

5. Členské státy, které se režimu rozdělování potravin uvedeného v odstavci 1 účastní:

a) předloží Komisi roční zprávu o provádění programů rozdělování potravin;

b) včas Komisi informují o vývoji, jež má na provádění programů rozdělování potravin vliv.

6. Unie financuje způsobilé náklady v rámci režimu. Toto financování nepřekročí 500 milionů EUR za rozpočtový rok.

7. Způsobilé náklady v rámci režimu jsou:

a) náklady na potravinářské produkty uvolněné z intervenčních zásob;

b) náklady na potravinářské produkty zakoupené na trhu; a

c) náklady na přepravu potravinářských produktů z intervenčních zásob mezi členskými státy.

V rámci finančních prostředků vyčleněných na provádění ročního plánu v každém členském státě mohou příslušné vnitrostátní orgány uznat za způsobilé:

a) náklady na přepravu potravinářských produktů do skladů určených organizací;

b) tyto náklady vzniklé určeným organizacím, pokud přímo souvisejí s prováděním ročního plánu: i) správní poplatky. ii) náklady na přepravu mezi sklady určených organizací a místy konečného výdeje a iii) náklady na skladování.

8. Členské státy provádějí správní a fyzické kontroly s cílem zajistit provádění ročních plánů v souladu s platnými pravidly a stanoví sankce pro případ nesrovnalostí.

9. Na obalech potravin rozdělovaných v rámci ročních plánů a v místech výdeje jsou jasně uvedena slova „Pomoc Evropské unie“ spolu se znakem Evropské unie.

10. Režimem rozdělování potravin uvedeným v odstavci 1 nejsou dotčeny žádné vnitrostátní režimy, jejichž prostřednictvím jsou v souladu s právními předpisy Unie rozdělovány potravinářské produkty nejchudším osobám.

▼B







Oddíl III

Soukromé skladování







Pododdíl I

Povinná podpora

Článek 28

Produkty způsobilé pro podporu

Podpora soukromého skladování se poskytuje na tyto produkty podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle dalších požadavků a podmínek, které stanoví Komise podle článku 43:

▼M3

a) na i) nesolené máslo vyrobené ze smetany nebo mléka ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 82 % hmotnostních, maximálním obsahem mléčné tukuprosté sušiny 2 % hmotnostní a maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních, ii) solené máslo vyrobené ze smetany nebo mléka ve schváleném podniku Společenství, s minimálním obsahem tuku 80 % hmotnostních, maximálním obsahem mléčné tukuprosté sušiny 2 % hmotnostní, maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních a maximálním obsahem soli 2 % hmotnostní.

▼M7 —————

▼M3

Článek 29

Podmínky a výše podpory pro máslo

Výši podpory pro máslo stanoví Komise na základě nákladů na skladování a předpokládaného vývoje cen čerstvého másla a skladovaného másla.

Pokud se v době vyskladnění zjistí, že na trhu došlo k nepříznivé změně, kterou nebylo možné v době uskladnění předvídat, lze částku podpory zvýšit.

▼M7 —————

▼B







Pododdíl II

Nepovinná podpora

Článek 31

Produkty způsobilé pro podporu

1. Podpora soukromého skladování se poskytuje na tyto produkty podle podmínek stanovených v tomto oddíle a podle dalších požadavků a podmínek, které stanoví Komise podle článku 43:

a) na bílý cukr;

b) na olivový olej;

c) na čerstvé nebo chlazené maso dospělého skotu, které je nabízeno jako jatečně upravená těla, půlky jatečně upravených těl, kompenzované čtvrti anebo přední či zadní čtvrti ►C3 a je klasifikováno podle klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu uvedené v čl. 42 odst. 1; ◄

▼M3 —————

▼M7 —————

▼B

f) na vepřové maso;

g) na skopové a kozí maso.

Komise může změnit seznam produktů stanovený v prvním pododstavci písm. c), jestliže si to vyžádá situace na trhu.

▼M3

2. Komise stanoví podporu soukromého skladování uvedenou v odstavci 1 předem nebo na základě nabídkového řízení.

▼M7 —————

▼B

Článek 32

Podmínky poskytování podpory pro bílý cukr

1. Je-li během reprezentativního období průměrná cena bílého cukru zjištěná ve Společenství pod úrovní referenční ceny a je-li s ohledem na situaci na trhu pravděpodobné, že pod touto úrovní setrvá, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování bílého cukru podnikům, kterým byla přidělena kvóta na cukr.

2. Cukr skladovaný podle odstavce 1 v průběhu hospodářského roku nesmí být skladován za použití jiných opatření stanovených v článcích 13, 52 nebo 63.

Článek 33

Podmínky pro poskytování podpory pro olivový olej

Komise může přijmout rozhodnutí, jímž pověří subjekty nabízející dostatečné záruky a schválené členskými státy uzavíráním smluv o skladování olivového oleje, s nímž obchodují, jestliže v některých regionech Společenství dojde k vážnému narušení trhu, například když je průměrná cena zjištěná na trhu během reprezentativního období menší než

a) 1 779 EUR za tunu pro extra panenský olivový olej;

b) 1 710 EUR za tunu pro panenský olivový olej;

c) 1 524 EUR za tunu pro lampantový olivový olej s obsahem mastných kyselin 2. stupně, při odečtení 36,70 EUR na tunu z této částky za každý další stupeň kyselosti.

Článek 34

Podmínky poskytování podpory pro produkty v odvětví hovězího a telecího masa

Komise může rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování, pokud průměrná tržní cena Společenství, zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu uvedené v čl. 42 odst. 1, je a pravděpodobně zůstane nižší než 103 % referenční ceny.

▼M3 —————

▼M7 —————

▼B

Článek 37

Podmínky poskytování podpory pro vepřové maso

Komise může rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování vepřového masa, pokud průměrná cena jatečně upravených těl prasat na trhu Společenství, stanovená na základě cen zjištěných v každém členském státě na reprezentativních trzích Společenství a vážených pomocí koeficientů, které odrážejí poměrnou velikost populace prasat v každém členském státě, je a pravděpodobně zůstane nižší než 103 % referenční ceny.

Článek 38

Podmínky poskytování podpory pro skopové a kozí maso

Komise může rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování, jestliže nastane obzvlášť obtížná situace na trhu se skopovým a kozím masem v jedné nebo více níže uvedených oblastech kotování:

a) Velká Británie;

b) Severní Irsko;

c) kterýkoli jiný jednotlivý členský stát kromě Spojeného království.







Oddíl IV

Společná ustanovení

Článek 39

Pravidla pro skladování

1. Platební agentury nesmějí skladovat produkty, které nakoupily, mimo území členského státu, jehož pravomoci podléhají, pokud nezískají předem povolení Komise.

Pro účely tohoto nařízení se území Belgie a Lucemburska považuje za jediný členský stát.

2. Povolení se vydá, pokud je skladování nezbytné, a s ohledem na tyto skutečnosti:

a) možnosti skladování a požadavky na skladování v členském státě, jehož pravomoci platební agentura podléhá, a v ostatních členských státech;

b) jakékoli dodatečné náklady vznikající v důsledku skladování v členském státě, jehož pravomoci platební agentura podléhá, a přepravy.

3. Povolení ke skladování ve třetí zemi se vydá, pouze pokud by skladování v jiném členském státě působilo na základě kritérií stanovených v odstavci 2 značné obtíže.

4. Informace uvedené v odst. 2 písm. a) se stanoví po konzultaci se všemi členskými státy.

5. Cla a další částky, jež mají být v rámci společné zemědělské politiky poskytnuty či vybrány, se nevztahují na produkty

a) přepravované na základě povolení vydaného podle odstavců 1, 2 a 3 nebo

b) převáděné z jedné platební agentury na jinou.

6. Platební agentura postupující podle odstavců 1, 2 a 3 nadále odpovídá za produkty skladované mimo území členského státu, jehož pravomoci podléhá.

7. Nejsou-li produkty držené platební agenturou mimo území členského státu, jehož pravomoci podléhá, navráceny zpět do tohoto členského státu, prodají se za ceny a za podmínek, které byly nebo budou stanoveny pro místo skladování.

Článek 40

Pravidla pro nabídkové řízení

Nabídková řízení musí zaručit všem zúčastněným osobám rovný přístup.

Při výběru úspěšných uchazečů nabídkového řízení se dává přednost nabídkám, jež jsou pro Společenství nejvýhodnější. Nemusí být vybrána žádná nabídka.

Článek 41

Intervenční centra

1. Komise určí intervenční centra v odvětví obilovin a rýže a stanoví pro ně podmínky.

Pokud jde o produkty odvětví obilovin, může Komise určit intervenční centra pro jednotlivé obiloviny.

2. Při sestavování seznamu intervenčních center Komise zohlední zejména tyto skutečnosti:

a) umístění center v oblastech s přebytkem dotyčných produktů;

b) dostatečné prostory a technické vybavení;

c) příznivé dopravní podmínky.

Článek 42

▼C3

Klasifikace jatečně upravených těl

▼B

1. V souladu s pravidly stanovenými v příloze V se klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla použijí v odvětvích

a) hovězího a telecího masa, pokud jde o jatečně upravená těla dospělých kusů skotu;

b) vepřového masa, pokud jde o jatečně upravená těla prasat jiných než těch, která byla použita k chovu.

V odvětví skopového a kozího masa mohou členské státy použít klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla ovcí v souladu s pravidly stanovenými v části C přílohy V.

2. ►C3 Kontrolní výbor Společenství složený z odborníků Komise a odborníků jmenovaných členskými státy provádí jménem Společenství na místě kontroly klasifikace jatečně upravených těl dospělých kusů skotu a ovcí. ◄ Výbor předkládá Komisi a členským státům zprávy o provedených kontrolách.

Náklady na provádění kontrol nese Společenství.

Článek 43

Prováděcí pravidla

Aniž jsou dotčeny zvláštní pravomoci svěřené Komisi touto kapitolou, přijme Komise k jejímu provedení pravidla, která mohou upravovat zejména

▼M7

a) pravidla a podmínky, které musí splňovat produkty pro nákup do veřejné intervence podle článku 10 nebo produkty, na které se poskytuje podpora soukromého skladování podle článků 28 a 31, zejména pokud jde o jakost, jakostní třídy, jakostní stupně, kategorie, množství, balení včetně označování, maximální stáří, uchovávání, stadium produktů, na něž se vztahuje intervenční cena, a dobu uskladnění v soukromém skladování;

▼M7

aa) dodržování maximálních množství a množstevních limitů stanovených v čl. 13 odst. 1 a v čl. 18 odst. 1 písm. a); v této souvislosti mohou prováděcí pravidla opravňovat Komisi, aby ukončila nákup za stanovenou cenu, přijala koeficienty přidělení a u pšenice obecné přešla na nabídkové řízení podle čl. 18 odst. 2 bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1;

▼B

b) změny části B přílohy IV;

c) případně stupnici použitelných zvýšení a snížení cen;

d) postupy a podmínky pro převzetí do veřejné intervence platebními agenturami a poskytování podpory soukromého skladování, zejména i) postupy a podmínky pro uzavírání a obsah smluv, ii) dobu uskladnění v soukromých skladech a podmínky, za kterých tato doba, stanovená ve smlouvách, může být zkrácena nebo prodloužena, iii) okolnosti, za nichž lze rozhodnout, že produkty, na které se vztahují smlouvy o soukromém skladování, mohou být znovu uvedeny na trh nebo prodány, iv) členský stát, v němž lze žádost o soukromé skladování podat;

e) přijetí seznamu reprezentativních trhů uvedených v článcích 17 a 37;

f) pravidla pro podmínky nakládání s produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence, zejména pokud jde o prodejní ceny, podmínky pro uvolnění ze skladování, případné následné použití nebo určení produktů takto uvolněných, kontroly, které mají být provedeny, a případně režim jistot, který má být použit;

g) vypracování ročního plánu podle čl. 27 odst. 1;

h) podmínku uvolnění pro trh Společenství podle čl. 27 odst. 2;

i) pravidla týkající se povolení podle článku 39, včetně, je-li to naprosto nezbytné, odchylek od pravidel obchodu;

j) pravidla pro postupy v případě použití nabídkového řízení;

k) pravidla pro určení intervenčních center podle článku 41;

l) podmínky, jež musí splňovat sklady, v nichž lze produkty skladovat;

m) klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla podle čl. 42 odst. 1, zejména pokud jde o i) definice, ii) obchodní úpravu jatečně upravených těl za účelem zaznamenávání cen při klasifikaci jatečně upravených těl dospělých kusů skotu, iii) v případě opatření, jež musí přijmout jatka podle části A bodu III přílohy V, — jakékoli odchylky podle článku 5 směrnice 88/409/EHS pro jatka, která chtějí omezit svou produkci na místní trh, — jakékoli odchylky, které mohou být uděleny členským státům, jež o ně požádají, pro jatka, v nichž se poráží malý počet kusů skotu, ▼C3 iv) oprávnění členských států nepoužívat klasifikační stupnici pro jatečně upravená těla prasat a kromě hmotnosti a odhadovaného podílu libového masa používat také hodnotící kritéria, ▼B v) pravidla týkající se zaznamenávání cen některých produktů členskými státy.







KAPITOLA II

Zvláštní intervenční opatření







Oddíl I

Výjimečná opatření na podporu trhu

Článek 44

Choroby zvířat

1. Komise může přijmout výjimečná opatření na podporu postiženého trhu s cílem zohlednit omezení obchodu uvnitř Společenství a obchodu s třetími zeměmi, která mohou vyplynout z použití opatření, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat.

Opatření stanovená v prvním pododstavci se použijí pro tato odvětví:

a) hovězího a telecího masa;

b) mléka a mléčných výrobků;

c) vepřového masa;

d) skopového a kozího masa;

e) vajec;

f) drůbežího masa.

2. Opatření stanovená v odst. 1 prvním pododstavci se přijímají na žádost dotčeného členského státu nebo států.

Opatření mohou být přijata, pouze pokud dotčený členský stát nebo státy přijaly okamžitá zdravotní a veterinární opatření k potlačení choroby, a pouze v rozsahu a v trvání naprosto nezbytném pro podporu dotčeného trhu.

Článek 45

Ztráta důvěry spotřebitele

Pokud jde o odvětví drůbežího masa a vajec, může Komise přijmout výjimečná opatření na podporu trhu s ohledem na vážná narušení trhu přímo související se ztrátou důvěry spotřebitelů v důsledku existence rizika pro zdraví lidí nebo zdraví zvířat.

Tato opatření se přijímají na žádost dotčeného členského státu nebo států.

Článek 46

Financování

1. Na výjimečná opatření uvedená v článcích 44 a 45 Komise stanoví finanční spoluúčast ve výši 50 % výdajů hrazených členskými státy.

V odvětví hovězího a telecího masa, mléka a mléčných výrobků, vepřového masa a skopového a kozího masa však Komise stanoví finanční spoluúčast ve výši 60 % těchto výdajů, jestliže se jedná o tlumení slintavky a kulhavky.

2. Pokud producenti přispívají na výdaje hrazené členskými státy, zajistí členské státy, aby v důsledku těchto opatření nedocházelo k narušení hospodářské soutěže mezi producenty v různých členských státech.

▼M7 —————

▼B







Oddíl II

Opatření v odvětví obilovin a rýže

Článek 47

Zvláštní tržní opatření v odvětví obilovin

1. Pokud to vyžaduje situace na trhu, může Komise přijmout zvláštní intervenční opatření v odvětví obilovin. Tato intervenční opatření mohou být přijata zejména v pří