02014R1300 — CS — 16.06.2019 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

►B NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1300/2014 ze dne 18. listopadu 2014, o technických specifikacích pro interoperabilitu týkajících se přístupnosti železničního systému Unie pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 356 12.12.2014, s. 110)

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1300/2014

ze dne 18. listopadu 2014,

o technických specifikacích pro interoperabilitu týkajících se přístupnosti železničního systému Unie pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace

(Text s významem pro EHP)







Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví technickou specifikaci pro interoperabilitu (TSI) týkající se přístupnosti železničního systému Unie pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace, jež je uvedena v příloze.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Tato TSI platí pro subsystémy infrastruktura, provoz a řízení dopravy, využití telematiky a kolejová vozidla v souladu s jejich popisem v bodě 2 přílohy II směrnice 2008/57/ES a v bodě 2.1 přílohy tohoto nařízení. Týká se všech aspektů těchto subsystémů, které jsou relevantní z hlediska přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.

2. Tato TSI platí pro tyto sítě:

a) síť transevropského konvenčního železničního systému v souladu s její definicí v oddílu 1.1 přílohy I směrnice 2008/57/ES;

b) síť transevropského vysokorychlostního železničního systému v souladu s její definicí v oddílu 2.1 přílohy I směrnice 2008/57/ES;

c) veškeré další části sítě.

Tato TSI neplatí pro případy uvedené v čl. 1 odst. 3 směrnice 2008/57/ES.

3. Tato TSI platí pro veškeré nové subsystémy infrastruktury nebo kolejových vozidel železničního systému v Unii uvedené v odstavci 1, které jsou uvedeny do provozu po dni, od kterého se tato TSI podle článku 12 použije, a to s přihlédnutím k bodům 7.1.1 a 7.1.2 přílohy.

4. Tato TSI neplatí pro stávající infrastrukturu nebo kolejová vozidla železničního systému v Unii uvedená v odstavci 1, která ke dni, od kterého se tato TSI podle článku 12 použije, již byla uvedena do provozu v síti jednoho z členských států (nebo její části).

5. Tato TSI však platí pro stávající infrastrukturu a kolejová vozidla železničního systému v Unii uvedená v odstavci 1, pokud procházejí obnovou nebo modernizací v souladu s článkem 20 směrnice 2008/57/ES, a to s přihlédnutím k článku 8 tohoto nařízení a k bodu 7.2 přílohy tohoto nařízení.

Článek 3

Posuzování shody

1. Postupy posuzování shody prvků a subsystémů interoperability uvedené v oddílu 6 přílohy musí vycházet z modulů stanovených rozhodnutím Komise 2010/713/EU ( 1 ).

2. Certifikát o přezkoušení typu nebo návrhu pro prvky interoperability je platný po dobu pěti let. Během této doby mohou být nové prvky téhož typu uváděny do provozu, aniž by bylo třeba provést nové posouzení shody.

3. Certifikáty uvedené v odstavci 2, které byly vydány v souladu s požadavky rozhodnutí 2008/164/ES zůstávají v platnosti, aniž by bylo třeba provést nové posouzení shody, až do původně stanoveného dne konce jejich platnosti. K prodloužení platnosti certifikátu je návrh nebo typ třeba opětovně posoudit, a to výhradně na základě nových nebo upravených požadavků uvedených v příloze tohoto nařízení.

4. Moduly univerzálních toalet, které byly posouzeny na základě požadavků rozhodnutí Komise 2008/164/ES, se neposuzují znovu, jsou-li určeny pro kolejová vozidla již existujícího návrhu v souladu s jejich definicí v nařízení Komise (EU) č. 1302/2014 ( 2 ).

Článek 4

Zvláštní případy

1. S ohledem na zvláštní případy uvedené v oddílu 7.3 přílohy jsou podmínkami, které musí být splněny pro ověření interoperability v souladu s čl. 17 odst. 2 směrnice 2008/57/ES, technická pravidla používaná v členském státě, na základě kterých se povoluje uvedení subsystémů, na něž se vztahuje toto nařízení, do provozu.

2. Do 1. července 2015 informují všechny členské státy ostatní členské státy a Komisi o:

a) technických pravidlech uvedených v odstavci 1;

b) postupech posuzování shody a ověřování, které mají být prováděny za účelem použití vnitrostátních pravidel uvedených v odstavci 1;

c) subjektech pověřených podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2008/57/ES prováděním postupů posuzování shody a ověřování ve vztahu ke zvláštním případům uvedeným v oddílu 7.3 přílohy.

Článek 5

Projekty v pokročilé fázi rozvoje

V souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 2008/57/ES vyrozumí všechny členské státy do jednoho roku od vstupu tohoto nařízení v platnost Komisi o seznamu projektů, které se provádějí na jejich území a nacházejí se v pokročilé fázi rozvoje.

Článek 6

Inovativní řešení

1. Technologický pokrok může vyžadovat inovativní řešení, která nejsou v souladu se specifikacemi uvedenými v příloze nebo pro něž nelze použít metody posuzování uvedené v příloze.

2. Inovativní řešení se mohou týkat subsystémů infrastruktury a kolejových vozidel, jejich částí a jejich prvků interoperability.

3. Je-li navrhováno inovativní řešení, je výrobce nebo jeho oprávněný zástupce usazený ve Společenství povinen uvést, jak se odchyluje od příslušného ustanovení TSI uvedené v příloze, a předložit ho Komisi k analýze. Komise si k navrhovanému inovativnímu řešení může vyžádat stanovisko agentury a případně konzultovat příslušné zúčastněné strany.

4. Komise k navrhovanému inovativnímu řešení vydá stanovisko. Je-li stanovisko kladné, je nutné vypracovat příslušné funkční specifikace a specifikace rozhraní a rovněž metodu posouzení, jichž je v rámci TSI zapotřebí, aby bylo možné tohoto inovativního řešení využít, a následně je během procesu revize začlenit do TSI. Je-li stanovisko záporné, nelze navrhované inovativní řešení použít.

5. Do dokončení revize TSI je třeba kladné stanovisko vydané Komisí považovat za přijatelný prostředek k zajištění dodržování základních požadavků směrnice 2008/57/ES a lze je použít pro posouzení subsystémů a projektů.

Článek 7

Soupis aktiv

1. Všechny členské státy zajistí zřízení a provedení soupisu aktiv s cílem:

a) určit překážky a bariéry bránící přístupnosti;

b) poskytovat informace uživatelům;

c) monitorovat a vyhodnocovat pokrok v oblasti přístupnosti.

2. Agentura zřídí a bude koordinovat pracovní skupinu pověřenou vypracováním návrhu doporučení ohledně minimální struktury a obsahu údajů, jež je třeba pro soupisy aktiv shromáždit. Agentura předloží Komisi doporučení, a to mj. k obsahu, formátu údajů, funkční a technické architektuře, provoznímu režimu, pravidlům pro zadávání údajů a konzultacím a pravidlům pro sebehodnocení a určení subjektů odpovědných za poskytování údajů. S cílem stanovit nejživotaschopnější řešení toto doporučení zohlední odhadované náklady a přínosy všech posuzovaných technických řešení. Jeho součástí bude návrh časového harmonogramu zřízení soupisů aktiv.

3. Na základě doporučení uvedených v odstavci 2 se kapitola 7 přílohy aktualizuje v souladu s článkem 6 směrnice 2008/57/ES.

4. Z hlediska rozsahu tyto soupisy aktiv zahrnují přinejmenším:

a) veřejné prostory stanic určených k přepravě cestujících v souladu s jejich definicí v bodě 2.1.1 přílohy;

b) kolejová vozidla v souladu s jejich definicí v bodě 2.1.2 přílohy.

5. Soupis aktiv bude aktualizován tak, aby obsahoval údaje o nové infrastruktuře a kolejových vozidlech a o obnově nebo modernizaci stávající infrastruktury a kolejových vozidel.

▼M1

Článek 7a

Shromáždění, správa a výměna údajů o přístupnosti

1. Do devíti měsíců od 16. června 2019 každý členský stát rozhodne, které subjekty jsou pověřeny shromážděním, správou a výměnou údajů o přístupnosti.

2. Členské státy mohou Komisi požádat o prodloužení této lhůty. Prodloužení musí být výjimečné, odůvodněné a časově omezené. Zejména je považováno za odůvodněné, pokud nástroj pro shromažďování údajů a provozní režimy popsané v příloze tohoto nařízení nejsou Agenturou Evropské unie pro železnice do dvou měsíců od jeho vstupu v platnost zpřístupněny a nejsou plně funkční.

3. Pro každou stanici existuje subjekt odpovědný za výměnu údajů o přístupnosti.

4. Shromáždění a konverze údajů se dokončí do 36 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.

5. Do doby než je architektura pro výměny údajů popsané v oddílech 7.2, 7.3 a 7.4 přílohy I nařízení Komise (EU) č. 454/2011 ( 3 ) zcela funkční, výměnu údajů o přístupnosti tvoří předávání těchto údajů do databáze přístupnosti evropských železničních stanic (ERSAD), kterou vede Agentura Evropské unie pro železnice.

▼B

Článek 8

Vnitrostátní prováděcí plány

1. Členské státy přijmou vnitrostátní prováděcí plány, jejichž součástí musí být alespoň informace uvedené v dodatku C přílohy, a to s cílem postupně odstranit všechny zjištěné překážky v oblasti přístupnosti.

2. Vnitrostátní prováděcí plány vycházejí ze stávajících vnitrostátních plánů a ze soupisu aktiv uvedeného v článku 7, je-li k dispozici, nebo z případných jiných relevantních a spolehlivých zdrojů informací.

O oblasti působnosti a rychlosti provádění vnitrostátních plánů rozhodují členské státy.

3. Vnitrostátní prováděcí plány se uplatňují po dobu nejméně deseti let a pravidelně se aktualizují, a to nejméně jednou za pět let.

4. Vnitrostátní prováděcí plány musí obsahovat strategii, včetně pravidla pro určení priorit, na jehož základě se stanoví kritéria a priority k určení stanic a jednotek kolejových vozidel, jež mají projít obnovou nebo modernizací. Tato strategie bude formulována v součinnosti s provozovatelem (provozovateli) infrastruktury, provozovatelem (provozovateli) stanice, železničním podnikem (podniky) a v případě potřeby dalšími místními orgány (včetně místních dopravních orgánů). Je třeba vést konzultace se sdruženími zastupujícími uživatele, včetně osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace.

5. Ve všech jednotlivých členských státech nahradí pravidlo pro určení priorit uvedené v odstavci 4 pravidlo uvedené v dodatku B přílohy, které platí až do doby, než bude v daném členském státě přijat vnitrostátní prováděcí plán.

6. Členské státy oznámí své vnitrostátní prováděcí plány Komisi nejpozději do 1. ledna 2017. Komise vnitrostátní prováděcí plány a veškeré následné revize oznámené podle odstavce 9 zveřejní na svých internetových stránkách a informuje o nich členské státy prostřednictvím výboru zřízeného podle směrnice 2008/57/ES.

7. Do šesti měsíců od dokončení procesu oznámení vypracuje Komise srovnávací přehled strategií obsažených ve vnitrostátních prováděcích plánech. Na základě tohoto přehledu a v součinnosti s poradním orgánem uvedeným v článku 9 určí společné priority a kritéria k prohloubení procesu uplatňování TSI. Tyto priority budou začleněny do kapitoly 7 přílohy během procesu revize podle článku 6 směrnice 2008/57/ES.

8. Členské státy provedou revizi svých vnitrostátních prováděcích plánů v souladu s prioritami uvedenými v odstavci 7 do dvanácti měsíců ode dne přijetí revidované TSI.

9. Členské státy oznámí revidované vnitrostátní prováděcí plány uvedené v odstavci 8 a případné další změny vnitrostátních prováděcích plánů uvedených v odstavci 3 Komisi nejpozději čtyři týdny ode dne jejich schválení.

Článek 9

Poradní orgán

1. Komise zřídí poradní orgán, který bude Komisi nápomocen při pozorném monitorování procesu uplatňování TSI. Tomuto poradnímu orgánu bude předsedat Komise.

2. Poradní orgán bude zřízen nejpozději 1. února 2015 a budou v něm zastoupeni představitelé:

a) členských států, které mají zájem v něm působit,

b) orgánů zastupujících železniční odvětví,

c) orgánů zastupujících uživatele,

d) Evropské agentury pro železnice.

3. Úkoly poradního orgánu zahrnují:

a) monitorování procesu vypracování minimální struktury údajů pro soupis aktiv,

b) podporu členských států při pořizování soupisu jejich aktiv a prováděcích plánů,

c) pomoc Komisi při monitorování procesu uplatňování TSI,

d) usnadňování výměny osvědčených postupů,

e) pomoc Komisi při stanovení společných priorit a kritérií pro uplatňování TSI uvedených v článku 8,

f) případné předkládání doporučení Komisi, zejména za účelem posílení procesu uplatňování TSI.

4. Komise členské státy o činnostech poradního orgánu informuje prostřednictvím výboru zřízeného podle směrnice 2008/57/ES.

Článek 10

Závěrečná ustanovení

Soulad s TSI v plném rozsahu je povinný u projektů, na které se poskytuje finanční podpora Unie na obnovu nebo modernizaci stávajících kolejových vozidel nebo jejich částí nebo na obnovu či modernizaci stávající infrastruktury, zejména stanic nebo jejich částí a nástupišť nebo jejich částí.

Článek 11

Zrušující ustanovení

Rozhodnutí 2008/164/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2015.

I nadále však platí pro:

a) subsystémy schválené v souladu s tímto rozhodnutím;

b) projekty nových, obnovených nebo modernizovaných subsystémů, které jsou v době vyhlášení tohoto nařízení v pokročilé fázi rozvoje nebo jsou předmětem platné smlouvy;

c) projekty nových kolejových vozidel již existujícího návrhu, jak je uvedeno v bodě 7.1.2 přílohy tohoto nařízení.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2015. Povolení k uvedení do provozu však může být na základě TSI stanovené v příloze tohoto nařízení uděleno již před 1. lednem 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA

OBSAH 1. ÚVOD 1.1. Technická oblast působnosti 1.2. Zeměpisná oblast působnosti 2. OBLAST PŮSOBNOSTI TÝKAJÍCÍ SE SUBSYSTÉMŮ A DEFINICE 2.1. Oblast působnosti subsystémů 2.1.1. Oblast působnosti týkající se subsystému infrastruktura 2.1.2. Oblast působnosti týkající se subsystému kolejová vozidla 2.1.3. Oblast působnosti týkající se subsystému provozní aspekty 2.1.4. Oblast působnosti týkající se subsystému využití telematiky v osobní dopravě 2.2. Definice „osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace“ 2.3. Další definice 3. ZÁKLADNÍ POŽADAVKY 4. POPIS SUBSYSTÉMŮ 4.1. Úvod 4.2. Funkční a technické specifikace 4.2.1. Subsystém infrastruktura 4.2.2. Subsystém kolejová vozidla 4.3. Funkční a technické specifikace rozhraní 4.3.1. Rozhraní se subsystémem infrastruktura 4.3.2. Rozhraní se subsystémem kolejová vozidla 4.3.3. Rozhraní se subsystémem využití telematiky v osobní dopravě 4.4. Provozní pravidla 4.4.1. Subsystém infrastruktura 4.4.2. Subsystém kolejová vozidla 4.4.3. Poskytování pomocného zařízení pro nastupování a poskytování pomoci 4.5. Pravidla údržby 4.5.1. Subsystém infrastruktura 4.5.2. Subsystém kolejová vozidla 4.6. Odborná kvalifikace 4.7. Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti 4.8. Registry infrastruktury a kolejových vozidel 4.8.1. Registr infrastruktury 4.8.2. Registr kolejových vozidel 5. PRVKY INTEROPERABILITY 5.1. Definice 5.2. Inovativní řešení 5.3. Seznam prvků a jejich vlastnosti 5.3.1. Infrastruktura 5.3.2. Kolejová vozidla 6. POSUZOVÁNÍ SHODY A/NEBO VHODNOSTI PRO POUŽITÍ 6.1. Prvky interoperability 6.1.1. Posuzování shody 6.1.2. Použití modulů 6.1.3. Zvláštní postupy posuzování shody 6.2. Subsystémy 6.2.1. ES ověřování (obecně) 6.2.2. Postupy ES ověřování u subsystémů (modulů) 6.2.3. Zvláštní postupy posuzování shody 6.2.4. Technická řešení poskytující předpoklad shody ve fázi návrhu 6.2.5. Posouzení údržby 6.2.6. Posouzení provozních pravidel 6.2.7. Posuzování vozidlových jednotek určených k použití v běžném provozu 7. UPLATŇOVÁNÍ TSI 7.1. Uplatnění této TSI na novou infrastrukturu a kolejová vozidla. 7.1.1. Nová infrastruktura 7.1.2. Nová kolejová vozidla 7.2. Uplatnění této TSI na stávající infrastrukturu a kolejová vozidla 7.2.1. Kroky k postupnému přechodu na cílový systém 7.2.2. Uplatnění této TSI na stávající infrastrukturu 7.2.3. Uplatnění této TSI na stávající kolejová vozidla 7.3. Zvláštní případy 7.3.1. Obecně 7.3.2. Seznam zvláštních případů Dodatek A: normy nebo normativní dokumenty uvedené v této tsi Dodatek B: Dočasné pravidlo pro stanovení priorit v oblasti modernizace/obnovy stanic Dodatek C: Informace, které se musí uvést ve vnitrostátním prováděcím plánu Dodatek D: Posuzování prvků interoperability Dodatek E: Posuzování subsystémů Dodatek F: Obnova nebo modernizace kolejových vozidel Dodatek G: Zvukové výstrahy u vnějších dveří pro cestující Dodatek H: Schémata vyhrazených sedadel Dodatek I: Schémata míst pro invalidní vozíky Dodatek J: Schémata průchozích profilů Dodatek K: Tabulka šířky chodeb do míst přístupných pro invalidní vozíky v kolejových vozidlech Dodatek L: Zóna dosahu osoby na invalidním vozíku Dodatek M: Invalidní vozíky, jež lze přepravovat vlakem Dodatek N: Značení pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace Dodatek O: Seznam technické dokumentace

1. ÚVOD

Cílem této TSI je zvýšit přístupnost železniční dopravy pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.

1.1. Technická oblast působnosti

Technickou oblast působnosti této TSI vymezuje čl. 2 odst. 1 nařízení.

1.2. Zeměpisná oblast působnosti

Zeměpisnou oblast působnosti této TSI vymezuje článek 2 odst. 2 nařízení.

2. OBLAST PŮSOBNOSTI TÝKAJÍCÍ SE SUBSYSTÉMŮ A DEFINICE

2.1. Oblast působnosti subsystémů

2.1.1. Oblast působnosti týkající se subsystému infrastruktura

Tato TSI platí pro veškeré veřejné prostory stanic určených k přepravě cestujících, které kontroluje železniční podnik, provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice. K těmto prostorům patří mj. prostory, kde se poskytují informace, kupují a případně označují jízdenky, a také prostory určené k čekání na vlak.

2.1.2. Oblast působnosti týkající se subsystému kolejová vozidla

Tato TSI platí pro kolejová vozidla, na která se vztahuje TSI LOC&PAS a která jsou určena k přepravě cestujících.

2.1.3. Oblast působnosti týkající se subsystému provozní aspekty

Tato TSI platí pro postupy, které umožňují souvislý provoz subsystémů infrastruktura a kolejová vozidla v případech, kdy jsou cestujícími osoby se zdravotním postižením nebo osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.

2.1.4. Oblast působnosti týkající se subsystému využití telematiky v osobní dopravě

Tato TSI platí pro vizuální a zvukové informační systémy pro cestující ve stanicích a v kolejových vozidlech.

2.2. Definice „osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace“

„Osobou se zdravotním postižením a osobou s omezenou schopností pohybu a orientace“ se rozumí každá osoba s trvalým či dočasným fyzickým, mentálním, duševním či smyslovým postižením, jež jí ve spojení s různými překážkami může bránit, aby přepravu využívala plně a efektivně na základě rovnosti s ostatními cestujícími, nebo jejíž pohyb při využívání přepravy je omezen v důsledku věku.

Přeprava nadměrně velkých předmětů (například jízdních kol a neskladných zavazadel) do oblasti působnosti této TSI nespadá.

2.3. Další definice

K definicím souvisejícím s kolejovými vozidly viz bod 2.2 TSI LOC&PAS.

▼M1

Údaje o přístupnosti

Údaje o přístupnosti tvoří informace týkající se přístupnosti stanic osobní železniční dopravy, které je třeba shromáždit, spravovat a vyměňovat, tj. popis vlastností a vybavení stanic osobní železniční dopravy. V případě potřeby je tento popis doplněn o informace o stavu shody stanice s touto TSI.

▼B

Bezbariérová přístupová cesta

Bezbariérová přístupová cesta představuje spojení mezi dvěma nebo více veřejnými prostory určenými k přepravě cestujících, které např. vymezuje bod 2.1.1. Bezbariérovou přístupovou cestu mohou použít všechny osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace. Za tímto účelem může být tato cesta rozdělena tak, aby lépe odpovídala potřebám všech osob se zdravotním postižením a s omezenou schopností pohybu a orientace. Spojením všech částí bezbariérové přístupové cesty se vytvoří cesta přístupná pro všechny osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.

Bezschodová cesta

Bezschodová cesta je část bezbariérové cesty, jež vyhovuje potřebám osob se sníženou schopností pohybu. Na bezschodové cestě by pokud možno nemělo docházet ke změnám úrovně, případné nutné změny úrovně jsou řešeny rampami a zdvihacími plošinami.

„Hmatové značky“ a „hmatové ovládací prvky“

„Hmatové značky“ a „hmatové ovládací prvky“ jsou značky nebo ovládací prvky, včetně vyvýšených piktogramů, vyvýšených znaků nebo Braillova písma.

Provozovatel stanice

Provozovatel stanice je organizační subjekt v členském státě, kterému byla svěřena odpovědnost za provoz železniční stanice, přičemž provozovatelem stanice může být i provozovatel infrastruktury.

Bezpečnostní informace

Bezpečnostní informace jsou informace, které musí být poskytovány cestujícím s cílem je předem seznámit s tím, jak se mají chovat v případě nouzové situace.

Bezpečnostní pokyny

Bezpečnostní pokyny jsou pokyny, které musí být cestujícím poskytovány v případě nouzové situace, s cílem aby porozuměli, jak mají jednat.

Úrovňový přístup

Úrovňový přístup je přístup z nástupiště ke dveřnímu prostoru kolejového vozidla, u kterého lze prokázat, že:

— mezera mezi prahem dotčených dveří (nebo rozloženou přemosťující plošinou v jejich prostoru) a nástupištěm nepřesahuje 75 mm měřeno vodorovně a 50 mm měřeno svisle a

— v dotčeném kolejovém vozidle se mezi prahem dveří a představkem nenachází žádné vnitřní schody.

3. ZÁKLADNÍ POŽADAVKY

V následujících tabulkách se uvádějí základní požadavky, které stanoví příloha III směrnice 2008/57/ES a kterým pro oblast působnosti této TSI odpovídají specifikace uvedené v oddíle 4 této TSI.

Základní požadavky, které tabulka neuvádí, nejsou z hlediska působnosti této TSI relevantní.







Tabulka 1 Základní požadavky na subsystém infrastruktura Infrastruktura Odkaz na základní požadavky v příloze III směrnice 2008/57/ES Prvek z oblasti TSI Bod této přílohy, na který se odkazuje Bezpečnost Spolehlivost a dostupnost Ochrana zdraví Ochrana životního prostředí Technická kompatibilita Přístupnost (1) Parkovací místa pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace 4.2.1.1 2.1.2 Bezbariérová přístupová cesta 4.2.1.2 2.1.1 2.1.2 Dveře a vchody 4.2.1.3 1.1.1 2.1.1 2.1.2 Povrchy podlah 4.2.1.4 2.1.1 2.1.2 Označení průhledných překážek 4.2.1.5 2.1.1 2.1.2 Toalety a zařízení pro přebalování dětí 4.2.1.6 1.1.5 2.1.1 2.1.2 Nábytek a volně stojící zařízení 4.2.1.7 2.1.1 2.1.2 Místa výdeje jízdenek, informační přepážky a místa pomoci zákazníkům 4.2.1.8 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Osvětlení 4.2.1.9 2.1.1 2.1.2 Vizuální informace, rozmístění značek, piktogramy, tištěné a dynamické informace 4.2.1.10 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Mluvené informace 4.2.1.11 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Šířka a okraj nástupiště 4.2.1.12 2.1.1 2.1.2 Konec nástupiště 4.2.1.13 2.1.1 2.1.2 Pomocná zařízení pro nastupování na nástupištích 4.2.1.14 1.1.1 2.1.2 Úrovňové přechody tratí na stanicích 4.2.1.15 2.1.1 2.1.2 (1) Základní požadavky dané směrnicí Komise 2013/9/EU ze dne 11. března 2013, kterou se mění příloha III směrnice 2008/57/ES (Úř. věst. L 68 12. 3. 2013. s. 55).







Tabulka 2 Základní požadavky na subsystém kolejová vozidla Kolejová vozidla Odkaz na základní požadavky v příloze III směrnice 2008/57/ES Prvek z oblasti TSI Bod této přílohy, na který se odkazuje Bezpečnost Spolehlivost a dostupnost Ochrana zdraví Ochrana životního prostředí Technická kompatibilita Přístupnost Sedadla 4.2.2.1 1.3.1 2.4.5 Místa pro invalidní vozíky 4.2.2.2 2.4.1 2.4.5 Dveře 4.2.2.3 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 2.4.5 Osvětlení 4.2.2.4 2.4.1 2.4.5 Toalety 4.2.2.5 2.4.1 2.4.5 Průchozí profily 4.2.2.6 1.3.1 2.4.5 Informace pro zákazníky 4.2.2.7 2.4.1 2.7.3 2.7.1 2.4.5 2.7.5 Změny výšky 4.2.2.8 1.1.5 2.4.5 Madla 4.2.2.9 1.1.5 2.4.5 Vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky 4.2.2.10 2.4.1 2.4.5 Poloha schůdku pro nastupování do vozidla a vystupování z něj 4.2.2.11 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3 2.4.5 Pomocná zařízení pro nastupování 4.2.2.12 1.1.1 1.5 2.4.3 2.4.5

4. POPIS SUBSYSTÉMŮ

4.1. Úvod

1) Železniční systém, na který se vztahuje směrnice 2008/57/ES a jehož součástí subsystémy jsou, je integrovaný systém, jehož soulad musí být ověřen. Tento soulad musí být zkontrolován především s ohledem na specifikace každého subsystému, na jeho rozhraní se systémem, ve kterém je integrován, i na pravidla provozu a údržby.

2) Funkční a technické specifikace subsystémů a jejich rozhraní popsané v bodech 4.2 a 4.3 kromě případů, kdy je to nezbytně nutné pro interoperabilitu železniční sítě Unie, nenařizují použití specifických technologií nebo technických řešení. Inovativní řešení k zajištění interoperability však mohou vyžadovat nové specifikace a/nebo nové způsoby posuzování. Aby byla umožněna technologická inovace, musí být tyto specifikace a způsoby posuzování vypracovány postupem popsaným v článku 6 nařízení.

3) Základní parametry pro subsystém infrastruktura a subsystém kolejová vozidla týkající se přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace jsou uvedeny v bodě 4.2 těchto TSI a zohledňují všechny platné základní požadavky. Provozní požadavky a úkoly se uvádějí v TSI OPE a v bodě 4.4 těchto TSI.

4.2. Funkční a technické specifikace

4.2.1. Subsystém infrastruktura

1) Vzhledem k základním požadavkům uvedeným v oddílu 3 jsou funkční a technické specifikace subsystému infrastruktura týkající se přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace seřazeny takto:

— Parkovací místa pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace

— Bezbariérové přístupové cesty

— Dveře a vchody

— Povrchy podlah

— Označení průhledných překážek

— Toalety a zařízení pro přebalování dětí

— Nábytek a volně stojící zařízení

— Místa výdeje jízdenek, informační přepážky a místa pomoci zákazníkům

— Osvětlení

— Vizuální informace, rozmístění značek, piktogramy, tištěné a dynamické informace

— Mluvené informace

— Šířka a okraj nástupiště

— Konec nástupiště

— Pomocná zařízení pro nastupování skladovaná na nástupištích

— Úrovňové přechody kolejí

2) Základní parametry uvedené v bodech 4.2.1.1–4.2.1.15 platí pro oblast působnosti subsystému infrastruktura vymezenou v bodě 2.1.1; lze je rozdělit do dvou kategorií:

— Základní parametry, u kterých je nutné upřesnit technické podrobnosti, např. parametry týkající se nástupišť a přístupových cest k nim. V tomto prvním případě jsou základní parametry konkrétně popsány a technické podrobnosti, kterým je ke splnění požadavku třeba vyhovět, podrobně rozvedeny.

— Základní parametry, u kterých není nutné upřesňovat technické podrobnosti, např. hodnota ramp nebo vlastnosti parkovacích stání. V tomto druhém případě je základní parametr vymezen jako funkční požadavek, který lze splnit využitím různých technických řešení.

Tabulka 3 níže uvádí kategorie všech jednotlivých základních parametrů.







Tabulka 3 Kategorie základních parametrů Základní parametr Stanovené technické podrobnosti Pouze funkční požadavek Parkovací místa pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace Celý bod 4.2.1.1 Bezbariérová přístupová cesta Umístění bezbariérových cest Šířka bezbariérové přístupové cesty Práh Dvojí madla Typ zdvihací plošiny Výška znaků Braillova písma Podrobné vlastnosti Bod 4.2.1.3 podbod 2: šířka dveří Bod 4.2.1.3 podbod 4: výška zařízení pro obsluhu dveří Bod 4.2.1.3 podbod 1: Bod 4.2.1.3 podbod 3: Povrchy podlah Celý bod 4.2.1.4 Celý bod 4.2.1.5 Toalety a zařízení pro přebalování dětí Celý bod 4.2.1.6 Nábytek a volně stojící zařízení Celý bod 4.2.1.7 Místa výdeje jízdenek, informační přepážky a místa pomoci zákazníkům Bod 4.2.1.8 podbod 5: průchod u zařízení na kontrolu jízdenek Bod 4.2.1.8 podbody 1–4 Bod 4.2.1.8 podbod 6: Osvětlení Bod 4.2.1.9 podbod 3: Osvětlení na nástupištích Bod 4.2.1.9 podbod 1, bod 4.2.1.9 podbod 2, bod 4.2.1.9 podbod 4: osvětlení na jiných místech Vizuální informace, rozmístění značek, piktogramy, tištěné a dynamické informace Podrobnosti o informacích, které je třeba poskytovat Umístění informací Podrobné charakteristiky vizuálních informací Mluvené informace Celý bod 4.2.1.11 Šířka a okraj nástupiště Celý bod 4.2.1.12 Konec nástupiště Celý bod 4.2.1.13 Pomocná zařízení pro nastupování skladovaná na nástupištích Celý bod 4.2.1.14 Úrovňové přechody tratí na stanicích Celý bod 4.2.1.15

4.2.1.1. Parkovací místa pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace

1) Pokud při nádraží existuje vyhrazené parkoviště, měla by zde být v dostatečném počtu vyhrazena vhodně uzpůsobená parkovací místa pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace, které jsou oprávněny je využívat, přičemž tato stání by měla být v rámci parkoviště umístěna pokud možno co nejblíže k přístupnému vchodu.

4.2.1.2. Bezbariérová přístupová cesta

1) K dispozici musí být bezbariérové přístupové cesty spojující tyto veřejné prostory infrastruktury (pokud tyto prostory existují):

— zastávky a stanoviště jiných navazujících druhů dopravy v okolí stanice (například taxíků, autobusů, tramvají, metra, přívozu apod.)

— parkoviště

— přístupné vchody a východy

— informační přepážky

— vizuální a zvukové informační systémy

— místa výdeje jízdenek

— místa pomoci zákazníkům

— prostory určené k čekání na vlak

— toalety

— nástupiště

2) Bezbariérové přístupové cesty musí být co nejkratší.

3) Povrch podlah bezbariérových přístupových cest musí být nízkoreflexní.

4.2.1.2.1. Pohyb ve vodorovném směru

1) Veškeré bezbariérové cesty, lávky a podchody musí mít průjezdnou šířku nejméně 160 cm, a to s výjimkou prostor uvedených v bodě 4.2.1.3 podbodě 2 (dveře), bodě 4.2.1.12 podbodě 3 (nástupiště) a bodě 4.2.1.15 podbodě 2 (úrovňové přechody).

2) Jsou-li na vodorovné cestě umístěny prahy, musí se svým bezprostředním okolím opticky kontrastovat a jejich výška nesmí přesahovat 2,5 cm.

4.2.1.2.2. Pohyb ve svislém směru

1) Pokud na bezbariérové cestě dochází ke změně úrovně, musí být pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace jako alternativa ke schodům k dispozici bezschodová cesta.

2) Schodiště na bezbariérové cestě musí mít šířku nejméně 160 cm, měřeno mezi madly. Minimálně první a poslední schod musí být označen opticky kontrastním pruhem, přičemž alespoň před prvním schodem směrem dolů musí být na chodníku umístěno hmatové výstražné značení.

3) Nejsou-li nainstalovány zdvihací plošiny, jsou osobám se zdravotním postižením a osobám s omezenou schopností pohybu a orientace, které nemohou využít schody, k dispozici rampy. Jejich sklon musí být mírný. Prudší sklon je přípustný pouze u krátkých ramp.

4) Schody a rampy musí být vybaveny madly na obou stranách a ve dvou úrovních.

5) Nejsou-li nainstalovány rampy, musí být k dispozici zdvihací plošiny, a to alespoň typu 2 v souladu se specifikací, na niž se odkazuje v indexu 1 v dodatku A. Použití zdvihacích plošin typu 1 je přípustné pouze ve stanicích, které procházejí obnovou či modernizací.

6) Pohyblivé schody a pohyblivé chodníky musí být navrženy v souladu se specifikací, na niž se odkazuje v indexu 2 v dodatku A.

7) Úrovňové přechody kolejí mohou být součástí bezbariérové cesty, pouze pokud splňují požadavky stanovené v bodě 4.2.1.15.

4.2.1.2.3. Značení přístupové cesty

1) Bezbariérové přístupové cesty musí být zřetelně označeny vizuálními informacemi, které podrobně popisuje bod 4.2.1.10.

2) Informace o bezbariérové přístupové cestě musí být zrakově postiženým osobám poskytovány minimálně hmatovým značením na chodníku a jeho opticky kontrastním povrchem. Tento podbod neplatí pro bezbariérové cesty na parkoviště a z nich.

3) Jako doplněk nebo jako alternativu k těmto prostředkům lze uplatnit technická řešení využívající dálkově řízená zvuková zařízení nebo telefonní aplikace. Pokud mají tyto prostředky sloužit jako alternativa, považují se za inovativní řešení.

4) Pokud jsou podél bezbariérových přístupových cest k nástupišti v dosahu madla nebo zdi, musí obsahovat stručnou informaci (například číslo nástupiště nebo informaci o směru) vyjádřenou Braillovým či prizmatickým písmem nebo čísly na madlech nebo na zdi ve výšce mezi 145 cm a 165 cm.

4.2.1.3. Dveře a vchody

1) Tento bod platí pro všechny dveře a vchody na bezbariérových cestách, a to s výjimkou vstupních dveří na toalety, které nejsou určeny pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.

2) Dveře musí mít minimální použitelnou světlou šířku 90 cm a musí být navrženy tak, aby je mohly obsluhovat osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.

3) Je přípustné používat ruční, poloautomatické nebo automatické dveře.

4) Zařízení pro obsluhu dveří musí být dostupné ve výšce mezi 80 cm a 110 cm.

4.2.1.4. Povrchy podlah

1) Veškeré podlahové krytiny, jakož i povrchy podlah a schodů musí být protiskluzové.

2) Uvnitř budov stanice nesmí na plochách pro pěší nerovnosti přesahovat 0,5 cm, a to s výjimkou prahů, drenážních kanálů a hmatového značení na chodníku.

4.2.1.5. Označení průhledných překážek

1) Průhledné překážky na cestách využívaných cestujícími nebo podél nich tvořené skleněnými dveřmi nebo průhlednými stěnami musí být označeny. Toto značení musí na tyto průhledné překážky zřetelně upozorňovat. Toto značení se nevyžaduje, pokud jsou cestující před nárazem chráněni jiným způsobem, například madly nebo spojenými lavicemi.

4.2.1.6. Toalety a zařízení pro přebalování dětí

1) Pokud jsou na stanici k dispozici toalety, musí být alespoň jedna kabina určená pro obě pohlaví přístupná pro osoby na invalidním vozíku.

2) Jsou-li na stanici toalety, musí být k dispozici zařízení pro přebalování dětí přístupné pro muže i ženy.

4.2.1.7. Nábytek a volně stojící zařízení

1) Veškerý nábytek a volně stojící zařízení stanice musí být vůči svému okolí opticky kontrastní a mít oblé hrany.

2) V okolí stanice musí být nábytek a volně stojící zařízení (včetně předmětů na konzolách a zavěšených předmětů) umístěny tak, aby nevidomým nebo zrakově postiženým osobám nepřekážely, nebo musí být jejich poloha pro nevidomé osoby používající dlouhou hůl zjistitelná.

3) Na každém nástupišti, kde mohou cestující čekat na vlaky, a všech prostorách určených k čekání musí být alespoň jedna část vybavena sezením a místem pro invalidní vozík.

4) Je-li tento prostor chráněn před vlivy počasí, musí být přístupný osobám na invalidním vozíku.

4.2.1.8. Místa výdeje jízdenek, informační přepážky a místa pomoci zákazníkům

1) Vyskytují-li se podél bezbariérové přístupové cesty přepážky s osobním prodejem jízdenek, informační přepážky a místa pomoci zákazníkům, musí být minimálně jedna přepážka přístupná pro osoby na invalidním vozíku a osoby malého vzrůstu a minimálně jedna přepážka vybavena systémem s indukční smyčkou pro naslouchadlo.

2) Je-li u přepážky s prodejem jízdenek mezi cestujícím a prodejcem umístěna skleněná přepážka, musí být buď odnímatelná, nebo vybavena komunikačním systémem. Takováto případná skleněná přepážka musí být vyrobena z čirého skla.

3) Jsou-li nainstalována elektronická zařízení, která prodavači zobrazují cenu, musí být rovněž nainstalována zařízení, která zobrazují cenu osobě kupující jízdenku.

4) Jsou-li na bezbariérové přístupové cestě ve stanici nainstalovány prodejní automaty jízdenek, musí alespoň jeden z nich mít rozhraní, na které dosáhne osoba na invalidním vozíku a lidé malého vzrůstu.

5) Jsou-li nainstalována zařízení na kontrolu jízdenek, musí alespoň jedno zařízení mít volný průchod o šířce nejméně 90 cm a musí pojmout obsazený invalidní vozík o délce až 1 250 mm. V případě modernizace nebo obnovy je přípustná minimální šířka 80 cm.

6) Používají-li se turnikety, musí být osobám se zdravotním postižením a osobám s omezenou schopností pohybu a orientace po celou provozní dobu dostupný přístupový bod bez turniketu.

4.2.1.9. Osvětlení

1) Intenzita osvětlení vnějších prostor stanice musí být taková, aby umožňovala najít cestu a aby při ní bylo viditelné označení změn úrovně, dveří a vstupů.

2) Intenzita osvětlení podél bezbariérových přístupových cest musí odpovídat vizuálním nárokům, které se na cestující kladou. Zvláštní pozornost je třeba věnovat změnám úrovně, prostorám pro prodej jízdenek a prodejním automatům na ně, informačním přepážkám a informačním displejům.

3) Nástupiště musí být osvětlena v souladu se specifikací, na niž se odkazuje v indexu 3 a indexu 4 v dodatku A.

4) Nouzové osvětlení musí zajistit dostatečnou viditelnost k evakuaci a k nalezení protipožárního a bezpečnostního vybavení.

4.2.1.10. Vizuální informace, rozmístění značek, piktogramy, tištěné a dynamické informace

1) Musí být poskytnuty tyto informace:

— bezpečnostní informace a bezpečnostní pokyny,

— tabulky s výstrahami, zákazy a příkazy,

— informace týkající se odjezdu vlaků,

— informace týkající se identifikace vybavení stanice, je-li k dispozici, a přístupových cest k tomuto vybavení.

2) Fonty písma, symboly a piktogramy použité ve vizuálních informacích musí opticky kontrastovat se svým okolím.

3) Na všech místech, kde se musí cestující rozhodnout, kterou z cest zvolí, jakož i v daných intervalech podél vlastní cesty musí být rozmístěny značky. Značení, symboly a piktogramy musí být používány jednotně po celé délce cesty.

4) Informace týkající se odjezdu vlaků (včetně konečné stanice, zastávek a čísla nástupiště a času) musí být alespoň na jednom místě ve stanici dostupné ve výšce nepřesahující 160 cm. Tento požadavek platí pro veškeré poskytované informace, ať už tištěné, nebo dynamické.

5) Typ písma použitého v textech musí být snadno čitelný.

6) Veškeré tabulky s bezpečnostními informacemi, výstrahami, příkazy a zákazy musí obsahovat piktogramy.

7) Značení hmatovými informacemi musí být použito:

— na toaletách, pro případné funkční informace a přivolání pomoci,

— ve výtazích v souladu se specifikací, na niž se odkazuje v indexu 1 v dodatku A.

8) Časové údaje vyjádřené číslicemi se uvádějí ve 24hodinovém formátu.

9) Symbol invalidního vozíku v souladu s dodatkem N se uvede na těchto grafických symbolech a piktogramech:

— směrových informacích pro zvláštní cesty pro invalidní vozíky,

— označení toalet přístupných osobám na invalidních vozících a případně dalšího vybavení,

— ukazatelích místa nástupu osob na invalidních vozících, je-li na nástupišti uvedena informace o řazení vlaku.

Tyto symboly lze kombinovat se symboly dalšími (například výtah, toaleta apod.).

10) Jsou-li nainstalovány indukční smyčky, musí být označeny znakem popsaným v dodatku N.

11) Na toaletách přístupných osobám na invalidních vozících, kde jsou k dispozici sklopná madla, musí být uveden grafický symbol zobrazující madlo ve sklopené i ve vzpřímené poloze.

12) Na jednom místě se vedle sebe nesmí nacházet více než pět piktogramů společně se směrovou šipkou ukazující jeden směr.

13) Displeje musí odpovídat požadavkům stanoveným v bodě 5.3.1.1. V tomto bodě se pojmem „displej“ rozumí jakékoliv zařízení podporující dynamické informace.

4.2.1.11. Mluvené informace

1) Mluvené informace musí mít minimální úroveň indexu přenosu řeči pro místní rozhlas (STI-PA) 0,45, a to v souladu se specifikací, na niž se odkazuje v indexu 5 v dodatku A.

4.2.1.12. Šířka a okraj nástupiště

1) Nebezpečná oblast nástupiště začíná hranou nástupiště přilehlou ke koleji a je definována jako oblast, kde při průjezdu nebo příjezdu vlaků nesmí stát cestující.

2) Je přípustné, aby se šířka nástupiště po celé jeho délce měnila.

3) Minimální šířka nástupiště bez překážek je dána součtem šířky nebezpečné zóny a šířky dvou průchodů v obou směrech o šířce 80 cm (160 cm). Tento rozměr se u konců nástupiště může zúžit na 90 cm.

4) Výskyt překážek v průchodu o šířce 160 cm je přípustný. Vybavení potřebné pro signalizační systém a bezpečnostní vybavení se v tomto bodě nepovažuje za překážky. Minimální vzdálenost mezi překážkami a nebezpečnou zónou udává tato tabulka:







Tabulka 4 Minimální vzdálenost mezi překážkami a nebezpečnou zónou Délka překážek (měřená rovnoběžně s hranou nástupiště) Minimální vzdálenost od nebezpečné zóny Méně než 1 m (poznámka 1) – malá překážka 80 cm Od 1 m a méně než 10 m – velká překážka 120 cm Poznámka 1: Pokud vzdálenost mezi dvěma malými překážkami nedosahuje 2,4 m měřeno rovnoběžně s hranou nástupiště, považují se takovéto překážky za jednu velkou překážku. Poznámka 2: Je přípustné, aby se v rámci této minimální vzdálenosti mezi velkou překážkou a nebezpečnou zónou nacházely další malé překážky, musí však být dodrženy požadavky týkající se malých překážek (minimální vzdálenost od nebezpečné zóny a od jiné malé překážky).

5) Pokud jsou na palubě vlaků nebo na nástupištích doplňková zařízení, která umožňují osobám na invalidním vozíku nastoupit do vlaku nebo z něj vystoupit, musí být v místě, kde se tato zařízení pravděpodobně budou používat, mezi okrajem zařízení směrem k místu na úrovni nástupiště, odkud invalidní vozík najíždí nebo kam se spouští, zajištěn volný prostor (bez překážek) o šířce nejméně 150 cm. Nové stanice musí tento požadavek splňovat pro všechny vlaky, které budou u nástupiště zastavovat.

6) Hranice nebezpečné zóny, která se od hrany nástupiště přilehlé ke koleji nachází nejdále, musí být vizuálně označena a na chodníku opatřena hmatovým značením.

7) Vizuálním značením musí být opticky kontrastní, protiskluzový výstražný pruh o šířce nejméně 10 cm.

8) Hmatové značení na chodníku může být dvojího typu:

— vzor upozorňující na ohrožení na hranici nebezpečné zóny,

— vodící vzor vymezující cestu na bezpečné straně nástupiště.

9) Barva materiálu na hraně nástupiště přilehlé ke kolejím musí opticky kontrastovat s tmavým kolejovým prostorem.

4.2.1.13. Konec nástupiště

1) Konec nástupiště je opatřen zábranou, která brání vstupu nepovolaných osob, nebo vizuálním značením a hmatovým značením na chodníku se vzorem, který upozorňuje na nebezpečí.

4.2.1.14. Pomocná zařízení pro nastupování skladovaná na nástupištích

1) Používá-li se na nástupišti rampa, musí splňovat požadavky bodu 5.3.1.2.

2) Používá-li se na nástupišti zdvihací plošina, musí splňovat požadavky bodu 5.3.1.3.

3) Musí být zajištěn bezpečný způsob skladování pomocných zařízení pro nastupování, a to včetně přenosných ramp, tak aby takto uskladněná zařízení cestujícím nepřekážela a neohrožovala je.

4.2.1.15. Přechody kolejí pro cestující k nástupištím

1) Podle vnitrostátních pravidel je přípustné, aby součástí bezschodové nebo bezbariérové cesty ve stanicích byly úrovňové přechody kolejí.

2) Pokud se úrovňové přechody kolejí používají jako součást bezschodových cest, které fungují jako doplněk jiných cest, musí tyto úrovňové přechody splňovat tyto požadavky:

— mít minimální šířku 120 cm (pokud jejich délka nedosahuje 10 m) nebo 160 cm (při délce od 10 m),

— mít mírný sklon, prudší sklon je přípustný pouze u krátkých ramp,

— být navrženy tak, aby nemohlo dojít k zachycení nejmenšího kolečka invalidního vozíku definovaného v dodatku M mezi plochou přechodu a kolejí,

— pokud se na vstupu úrovňových přechodů používají bezpečnostní zpomalující zatáčky, které brání neúmyslnému či neřízenému přechodu kolejí, může být minimální šířka průchodu v rovné části cesty a ve zpomalující zatáčce i menší než 120 cm, přičemž musí minimálně dosahovat 90 cm a musí osobě na invalidním vozíku poskytovat dostatek prostoru pro pohyb a změny směru.

3) Pokud se úrovňové přechody kolejí používají jako součást bezbariérových cest, které představují jedinou cestu pro všechny cestující, musí tyto úrovňové přechody splňovat tyto požadavky:

— vyhovovat všem specifikacím uvedeným výše,

— být opatřeny vizuálním i hmatovým značením vymezujícím začátek a konec povrchu přechodu,

— být pod dozorem, nebo být v souladu s vnitrostátními pravidly opatřeny vybavením pro bezpečný přechod nevidomých či zrakově postižených osob a/nebo být provozovány jako bezpečný přechod pro zrakově postižené osoby.

4) Nelze-li některý z výše uvedených požadavků splnit, nelze úrovňový přechod kolejí považovat za součást bezschodové či bezbariérové cesty.

4.2.2. Subsystém kolejová vozidla

1) Vzhledem k základním požadavkům uvedeným v oddílu 3 jsou funkční a technické specifikace subsystému kolejová vozidla týkající se přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace seřazeny takto:

— Sedadla

— Místa pro invalidní vozíky

— Dveře

— Osvětlení

— Toalety

— Průchozí profily

— Informace pro zákazníky

— Změny výšky

— Madla

— Vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky

— Poloha schůdku pro nastupování do vozidla a vystupování z něj

4.2.2.1. Sedadla

4.2.2.1.1. Obecně

1) Držadla nebo svislá madla či jiné prvky, jež lze při pohybu uličkou použít k zajištění osobní stability, musí být nainstalovány na všech sedadlech na straně uličky, kromě sedadel, jež se ve vzpřímené poloze nacházejí ve vzdálenosti do 200 mm od:

— zadní strany jiného sedadla orientovaného proti směru jízdy a vybaveného držadlem nebo svislým madlem nebo jiným prvkem, které lze použít k zajištění osobní stability,

— madla nebo příčky.

2) Držadla nebo jiné prvky, které lze použít k zajištění osobní stability, musí být umístěny ve výšce mezi 800 mm a 1 200 mm nad podlahou, měřeno od středu použitelné části držadla, nesmí vyčnívat do průchozího profilu a musí opticky kontrastovat se sedadlem.

3) V prostorech k sezení vybavených pevnými podélnými sedadly musí být k zajištění osobní stability využita madla. Tato madla musí být umístěna ve vzdálenosti nejvýše 2 000 mm od sebe a musí být umístěna ve výšce mezi 800 mm a 1 200 mm nad podlahou a musí opticky kontrastovat s okolním interiérem vozu.

4) Držadla a jiné prvky nesmějí mít ostré hrany.

4.2.2.1.2. Vyhrazená sedadla

4.2.2.1.2.1. Obecně

1) Nejméně 10 % sedadel v rámci fixní vlakové soupravy nebo v rámci jednotlivého kolejového vozidla či jednotlivé třídy musí tvořit sedadla vyhrazená pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace.

2) Vyhrazená sedadla a vozidla, v nichž se nacházejí, musí být označena značkami v souladu s dodatkem N. Musí být také uvedeno, že ostatní cestující musí tato sedadla v případě potřeby uvolnit osobám oprávněným je používat.

3) Vyhrazená sedadla se musí nacházet v prostoru pro cestující a v blízkosti vnějších dveří. Ve dvoupodlažních kolejových vozidlech či soupravách se vyhrazená sedadla mohou nacházet na obou podlažích.

4) Úroveň prvků na vyhrazených sedadlech musí být minimálně stejná jako u prvků na standardních sedadlech stejného typu.

5) Jsou-li sedadla určitého typu vybavena opěrkami rukou, musí být vyhrazená sedadla stejného typu vybavena pohyblivými opěrkami rukou. Tento požadavek se nevztahuje na opěrky rukou podél skříně vozidla nebo stěny příčky mezi oddíly. Pohyblivé opěrky rukou se musí sklápět do polohy paralelní s opěradlem sedadla, a umožňovat tak volný přístup k sedadlu a případným sousedním vyhrazeným sedadlům.

6) Jako vyhrazená sedadla nesmí sloužit sklápěcí sedadla.

7) Každé vyhrazené sedadlo a prostor, který je k dispozici pro osobu na něm sedící, musí splňovat požadavky podle obrázků H1 až H4 v dodatku H.

8) Celá užitečná sedací plocha vyhrazeného sedadla musí být široká nejméně 450 mm (viz obrázek H1).

9) Svršek čalounění všech vyhrazených sedadel musí být na předním okraji sedadla mezi 430 mm a 500 mm nad úrovní podlahy.

10) Světlá výška nad každým sedadlem musí být nejméně 1 680 mm od úrovně podlahy, kromě dvoupodlažních vlaků, u nichž jsou nad sedadly k dispozici police na zavazadla. V takovém případě je pro vyhrazená sedadla pod policemi na zavazadla přípustná snížená světlá výška 1 520 mm, a to za předpokladu, že nejméně 50 % vyhrazených sedadel má stále světlou výšku 1 680 mm.

11) Jsou-li nainstalována sklápěcí sedadla, musí se rozměry měřit u sedadel v plně vzpřímené poloze.

4.2.2.1.2.2. Sedadla v uspořádání za sebou

1) Jsou-li jako vyhrazená sedadla určena sedadla v uspořádání za sebou, musí mezera před každým sedadlem splňovat požadavek na obrázku H2.

2) Vzdálenost mezi předním povrchem opěradla sedadla a svislou rovinou procházející nejzadnější částí předcházejícího sedadla musí být nejméně 680 mm, přičemž požadovaný prostor mezi sedadly se měří od středu sedadla 70 mm nad místem, kde čalounění navazuje na opěradlo zad.

3) Rovněž mezi předním okrajem čalounění sedadla a uvedenou svislou rovinou předcházejícího sedadla musí být volný prostor nejméně 230 mm.

4.2.2.1.2.3. Sedadla v uspořádání proti sobě

1) Jsou-li jako vyhrazená sedadla určena sedadla v uspořádání proti sobě, musí být vzdálenost mezi předními okraji čalounění každého sedadla nejméně 600 mm (viz obrázek H3). Tuto vzdálenost je třeba dodržet i v případě, kdy jedno ze sedadel uspořádaných proti sobě není sedadlem vyhrazeným.

2) Jsou-li vyhrazená sedadla uspořádaná proti sobě vybavena stolkem, musí být vodorovná světlá vzdálenost mezi předním okrajem čalounění sedadla a okrajem stolku nejméně 230 mm (viz obrázek H4). Pokud jedno ze sedadel uspořádaných proti sobě není vyhrazeným sedadlem, lze vzdálenost mezi ním a stolkem snížit, a to za předpokladu, že zůstane zachována vzdálenost mezi předními okraji čalounění sedadel 600 mm. U stolků upevněných na boční stěně, jež nezasahují nad středovou osu sedadla u okna, není třeba shodu s tímto podbodem ověřovat.

4.2.2.2. Místa pro invalidní vozíky

1) Podle délky vlaku, do níž se nepočítá lokomotiva nebo tažný vůz, nesmí být počet dostupných míst pro invalidní vozíky nižší než počet uvedený v následující tabulce:







Tabulka 5 Minimální počet míst pro invalidní vozíky podle délky vlaku Délka vlaku Počet míst pro invalidní vozíky ve vlaku Méně než 30 m 1 místo pro invalidní vozíky 30 až 205 metrů 2 místa pro invalidní vozíky Více než 205 a méně než 300 metrů 3 místa pro invalidní vozíky Více než 300 metrů 4 místa pro invalidní vozíky

2) K zajištění stability musí být místo pro invalidní vozíky koncipováno tak, aby čelo invalidního vozíku směřovalo buď ve směru, nebo proti směru jízdy.

3) V celé délce místa pro invalidní vozík musí být od podlahy přinejmenším do výše 1 450 mm zachována šířka 700 mm, přičemž po obou stranách překážky, která by zasahovala do prostoru pro ruce osoby na invalidním vozíku (např. stěna nebo konstrukce) musí navíc být k dispozici volný prostor se světlou šířkou 50 mm, a to ve výšce 400 mm až 800 mm nad úrovní podlahy (pokud bok invalidního vozíku na jedné straně sousedí s uličkou, požadavek na dodatečnou světlou šířku 50 mm se na tuto stranu nevztahuje, protože prostor uličky se považuje za volný prostor).

4) Minimální vzdálenost v podélné rovině mezi zadní stranou místa pro invalidní vozík a další plochou musí odpovídat obrázkům I1 až I3 v dodatku I.

5) V určeném prostoru se mezi podlahou a stropem vozidla nesmí kromě police na zavazadla nad hlavou, vodorovného madla připevněného ke stěně nebo stropu vozu, jež odpovídá požadavkům stanoveným v bodě 4.2.2.9, či stolku nacházet žádné překážky.

6) Zadní stranu místa pro invalidní vozík musí tvořit konstrukce nebo jiný přijatelný prvek o šířce alespoň 700 mm. Výška konstrukce nebo prvku musí být taková, aby zabránila převrácení vozíku dozadu, pokud je o ni/něj vozík zadní částí opřený.

7) V místě pro vozík pro invalidy může být nainstalováno sklápěcí nebo skládací sedadlo, nesmí však ve složené poloze zasahovat do rozměrových požadavků na místo pro vozík pro invalidy.

8) V místech pro invalidní vozíky nebo bezprostředně před ně se nesmí napevno připevňovat žádná zařízení, jako např. držáky na jízdní kola či stojany na lyže.

9) Vedle všech míst pro invalidní vozík, nebo naproti nim musí být k dispozici alespoň jedno sedadlo určené pro doprovod osoby na invalidním vozíku. Toto sedadlo musí poskytovat stejnou míru pohodlí jako ostatní sedadla pro cestující, přičemž může být také umístěno na protější straně uličky.

10) Ve vlacích, jejichž návrhová rychlost přesahuje 250 km/h, vyjma dvoupodlažních vlaků, musí mít osoba na invalidním vozíku možnost přesunout se z místa pro invalidní vozík na sedadlo pro cestující s pohyblivou opěrkou ruky. Tento přesun provádí osoba na invalidním vozíku samostatně. V tomto případě je přípustné, aby se sedadlo pro doprovod posunulo do jiné řady. Tento požadavek platí pro místa pro invalidní vozíky ve vlaku až do počtu uvedeného v tabulce 5.

11) Místo pro invalidní vozík musí být vybaveno zařízením pro přivolání pomoci, které v případě nebezpečí umožňuje osobě na invalidním vozíku informovat osobu, která může podniknout odpovídající kroky.

12) Jak vyplývá z obrázku L1 v dodatku L, musí být zařízení pro přivolání pomoci umístěno v pohodlném dosahu osoby na invalidním vozíku.

13) Zařízení pro přivolání pomoci nesmí být umístěno v úzkém vybrání, které by znemožňovalo přímou úmyslnou obsluhu dlaní, je však přípustné, aby bylo vybaveno ochranou před nezáměrnou aktivací.

14) Rozhraní u zařízení pro přivolání pomoci musí odpovídat definici uvedené v bodě 5.3.2.6.

15) Bezprostředně vedle místa pro invalidní vozík nebo na něm se musí nacházet značka v souladu s dodatkem N, která dané místo označuje jako místo pro invalidní vozík.

4.2.2.3. Dveře

4.2.2.3.1. Obecně

1) Tyto požadavky platí pouze pro vstupní dveře do jiné veřejně přístupné části vlaku, a to s výjimkou dveří na toalety.

2) Ovládací zařízení, jímž se otevírají nebo zavírají dveře s ruční obsluhou, které využívá veřejnost, musí být možno aktivovat dlaní ruky, a to s vynaložením síly nejvýše 20 N.

3) Ovládací prvky dveří, ať už ruční, tlačítkové nebo jiné, musí opticky kontrastovat s povrchem, na kterém jsou umístěny.

4) Jejich rozhraní pro cestující musí odpovídat specifikacím v bodě 5.3.2.1.

5) Pokud jsou zařízení pro otevírání a zavírání dveří umístěna nad sebou, musí horní zařízení vždy sloužit k otevírání.

4.2.2.3.2. Vnější dveře

1) Všechny vnější dveřní vchody pro cestující musí mít při otevření minimální použitelnou světlou šířku 800 mm.

2) Ve vlacích, jejichž návrhová rychlost nedosahuje 250 km/h, musí mít dveře pro úrovňový přístup s invalidním vozíkem podle definice v bodě 2.3 při otevření minimální použitelnou světlou šířku 1 000 mm.

3) Všechny vnější dveřní vchody pro cestující musí být zvnějšku označeny tak, aby opticky kontrastovaly s boční stranou skříně vozu, který je obklopuje.

4) Vnější dveře určené k přístupu s invalidním vozíkem musí být k místům určeným pro invalidní vozíky ze všech vstupních dveří nejblíže.

5) Dveře, které se mají použít pro přístup s invalidním vozíkem, musí být zřetelně označeny v souladu s dodatkem N.

6) Umístění vnějších dveří musí být zevnitř vozu zřetelně vyznačeno pomocí opticky kontrastní podlahy v jejich blízkosti.

7) Při uvolnění dveří k otevření musí být dán signál, který je jasně slyšitelný a viditelný pro osoby uvnitř i vně vlaku. Tento výstražný signál musí trvat po dobu nejméně pěti sekund, a to pokud nedojde k aktivaci dveří; v tomto případě může signál skončit po 3 sekundách.

8) Pokud se dveře otevírají automaticky nebo je dálkově otevírá strojvedoucí nebo jiný člen doprovodu vlaku, musí výstražný signál od okamžiku, kdy se dveře začnou otevírat, trvat po dobu nejméně 3 sekund.

9) Bezprostředně před automatickým či dálkovým zavřením dveří musí být dán výstražný signál slyšitelný a viditelný pro osoby uvnitř i vně vlaku. Tento výstražný signál musí začít minimálně dvě sekundy předtím, než se dveře začnou zavírat, a pak trvat po celou dobu zavírání dveří.

10) Zdroj zvuku pro dveřní výstražný signál se musí nacházet poblíž ovládacího zařízení, nebo poblíž dveří, pokud toto ovládací zařízení chybí.

11) Vizuální signál musí být viditelný uvnitř i vně vlaku a musí být umístěn tak, aby se minimalizovala možnost clonění cestujícími, kteří se nacházejí v představku.

12) Výstražné zvukové signály u dveří pro cestující musí odpovídat specifikaci v dodatku G.

13) Aktivaci dveří musí provádět buď doprovod vlaku, nebo musí probíhat poloautomaticky (tj. obsluha cestujícími pomocí tlačítka) či automaticky.

14) Ovládací prvky dveří se musí nacházet buď vedle křídla dveří, nebo na něm.

15) Střed vnějšího ovládacího zařízení, jímž se dveře otevírají a který lze aktivovat z nástupiště, nesmí být níže než 800 mm a výše než 1 200 mm nad nástupištěm měřeno svisle, a to na žádném z nástupišť, pro něž je vlak navržen. Je-li vlak navržen pro provoz na nástupištích jediné výšky, nesmí být střed vnějšího ovládacího zařízení, jímž se otevírají dveře, níže než 800 mm a výše než 1 100 mm měřeno svisle nad nástupištěm této výšky.

16) Střed vnitřního ovládacího zařízení, kterým se otevírají vnější dveře, musí být umístěn nejméně 800 mm a nejvýše 1 100 mm měřeno svisle nad úrovní podlahy vozu.

4.2.2.3.3. Vnitřní dveře

1) Součástí vnitřních automatických a poloautomatických dveří musí být zařízení, které při pohybu dveří chrání cestující před zachycením.

2) Vnitřní dveře, které jsou upraveny pro přístup osob na invalidních vozících, musí mít minimální použitelnou světlou šířku 800 mm.

3) Síla potřebná k otevření nebo zavření dveří s ruční obsluhou nesmí přesahovat 60 N.

4) Střed ovládacího zařízení vnitřních dveří musí být umístěn nejméně 800 mm a nejvýše 1 100 mm měřeno svisle nad úrovní podlahy vozidla.

5) Automatické spojovací dveře mezi vozy se musí otevírat buď synchronně jako pár, nebo musí druhé dveře automaticky zjistit přítomnost osoby, která se k nim přibližuje, a otevřít se.

6) Pokud více než 75 % povrchu dveří tvoří průhledný materiál, musí být opatřeny jasným vizuálním značením.

4.2.2.4. Osvětlení

1) Minimální průměrná hodnota intenzity osvětlení v prostorech pro cestující musí odpovídat bodu 4.1.2 specifikace, na níž se odkazuje v indexu 6 v dodatku A. Požadavky na jednotnost těchto hodnot nejsou pro shodu s touto TSI relevantní.

4.2.2.5. Toalety

1) Je-li vlak vybaven toaletami, musí v něm být k dispozici univerzální toaleta, která je přístupná z míst pro invalidní vozíky.

2) Standardní toaleta musí odpovídat požadavkům stanoveným v bodech 5.3.2.2 a 5.3.2.3.

3) Univerzální toaleta musí odpovídat požadavkům stanoveným v bodech 5.3.2.2 a 5.3.2.4.

4) Je-li vlak vybaven toaletami, musí v něm být k dispozici zařízení pro přebalování dětí. Pokud nejsou k dispozici samostatné prostory pro přebalování dětí, nebo pokud k dispozici jsou, ale nejsou přístupné pro osoby na invalidním vozíku, musí být součástí univerzálních toalet stůl pro přebalování dětí. Tento stůl musí odpovídat požadavkům stanoveným v bodě 5.3.2.5.

4.2.2.6. Průchozí profily

1) Od vstupu do vozidla musí být průchozí profil zajištěn:

— přes vozy podle obrázku J1 v dodatku J,

— mezi spojenými vozy jedné soupravy podle obrázku J2 v dodatku J,

— ke dveřím pro přístup s invalidním vozíkem, místům pro invalidní vozíky a prostorám přístupným pro invalidní vozíky, a to včetně vybavení na spaní a univerzálních toalet, jsou-li k dispozici, a od těchto míst podle obrázku J3 v dodatku J.

2) Požadavek na minimální výšku není třeba ověřovat:

— v žádné z prostor dvoupodlažních vozů,

— u spojovacích můstků a dveřních prostor jednopodlažních vozů.

V těchto prostorách je v důsledku konstrukčních omezení (průřez, fyzický prostor) přípustná snížená světlá výška.

3) Vedle místa pro invalidní vozík a na jiných místech, na nichž se mají invalidní vozíky otáčet o 180°, musí být zajištěn otáčecí prostor o průměru nejméně 1 500 mm. Místo pro invalidní vozík může být součástí kruhu otáčení.

4) Je-li zapotřebí, aby osoba na invalidním vozíku změnila směr, musí šířka průchozího profilu obou dotčených chodeb odpovídat tabulce K1 v dodatku K.

4.2.2.7. Informace pro zákazníky

4.2.2.7.1. Obecně

1) Musí být poskytnuty tyto informace:

— bezpečnostní informace a bezpečnostní pokyny,

— v případě nouze zvukové bezpečnostní pokyny spolu s vizuálními signály,

— tabulky s výstrahami, zákazy a příkazy

— informace týkající se trasy vlaku, včetně informací o zpožděních a neplánovaných zastávkách,

— informace týkající se umístění palubního vybavení.

2) Vizuální informace musí opticky kontrastovat se svým okolím.

3) Typ písma použitého v textech musí být snadno čitelný.

4) Časové údaje vyjádřené číslicemi se uvádějí ve 24hodinovém formátu.

4.2.2.7.2. Značení, piktogramy a hmatové informace

1) Veškeré tabulky s bezpečnostními informacemi, výstrahami, příkazy a zákazy musí obsahovat piktogramy a musí být provedeny v souladu se specifikací, na níž se odkazuje v indexu 7 v dodatku A.

2) Na jednom místě se vedle sebe nesmí nacházet více než pět piktogramů společně se směrovou šipkou ukazující jeden směr.

3) Symbol invalidního vozíku v souladu s dodatkem N se uvede na těchto piktogramech:

— informace o směru k vybavení přístupnému osobám na invalidním vozíku,

— označení umístění dveří pro přístup s invalidním vozíkem z vnější strany vlaku,

— označení míst pro invalidní vozíky uvnitř vlaku,

— označení univerzálních toalet.

Tyto symboly lze kombinovat s jinými symboly (například: číslo vozu, toaleta atd.).

4) Jsou-li nainstalovány indukční smyčky, musí být označeny piktogramem odpovídajícím požadavkům stanoveným v dodatku N.

5) Na univerzálních toaletách, kde jsou k dispozici sklopná madla, musí být uveden piktogram zobrazující madlo ve složené i rozložené poloze.

6) Pokud se v kolejovém vozidle nacházejí místa s rezervací, musí být číslo nebo písmeno vozu (používané v rezervačním systému) z vnější strany uvedeno na všech vstupních dveřích nebo vedle nich. Příslušné číslo či písmeno se uvádí znaky vysokými nejméně 70 mm a musí být viditelné při zavřených i otevřených dveřích.

7) Pokud jsou sedadla označena čísly nebo písmeny, musí být toto číslo nebo písmeno uvedeno na každém z nich nebo vedle něj, a to znaky vysokými nejméně 12 mm. Tato čísla a písmena musí opticky kontrastovat se svým okolím.

8) Značení hmatovými informacemi musí být použito:

— na toaletách a vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky, u případných funkčních informací a zařízení pro přivolání pomoci,

— v kolejových vozidlech u tlačítka k otevírání/zavírání dveří, jež jsou přístupné cestujícím, a zařízení pro přivolání pomoci.

4.2.2.7.3. Dynamické vizuální informace

1) Konečná stanice nebo trasa musí být zobrazena z vnější strany vlaku orientované k nástupišti, a to minimálně na každém druhém kolejovém vozidle vlaku v místě, kde se nacházejí alespoň jedny ze vstupních dveří pro cestující.

2) Pokud jsou vlaky provozovány v systému, kdy jsou na nástupištích minimálně každých 50 metrů poskytovány dynamické vizuální informace, a informace o konečné stanici nebo o trase jsou uvedeny také v přední části vlaku, není povinné poskytovat informace na bocích vlaku.

3) Konečná stanice nebo trasa vlaku musí být zobrazena uvnitř každého vozidla.

4) Příští zastávka vlaku musí být zobrazena tak, aby ji bylo možno přečíst nejméně z 51 % sedadel pro cestující uvnitř každého vozidla, jakož i z 51 % vyhrazených sedadel a ze všech míst pro invalidní vozíky.

5) Tato informace musí být zobrazena nejméně dvě minuty před příjezdem do dané stanice. Pokud vlak podle jízdního řádu do příští stanice dojede dříve než za dvě minuty, musí být příští stanice zobrazena okamžitě po odjezdu ze stanice předchozí.

6) Požadavek zobrazovat konečnou stanici a informace o příští zastávce tak, aby byly viditelné z 51 % sedadel pro cestující, neplatí pro vozy s oddíly do 8 sedadel, do nichž se vstupuje z boční chodby. Tyto informace ovšem musí být viditelné pro osoby stojící v chodbě vně oddílu i pro osobu na místě pro invalidní vozík.

7) Informaci o příští zastávce lze zobrazit na stejném zařízení jako konečnou stanici. Toto zařízení však ihned po zastavení vlaku musí opět ukazovat konečnou stanici.

8) Je-li systém automatizován, musí umožňovat potlačení nebo opravu nesprávných či zavádějících informací.

9) Vnitřní i vnější displeje musí odpovídat specifikacím stanoveným v bodě 5.3.2.7. V tomto bodě se pojmem „displej“ rozumí jakékoliv zařízení podporující dynamické informace.

4.2.2.7.4. Dynamické zvukové informace

1) Vlak musí být vybaven vlakovým rozhlasem, který může strojvůdce nebo jiný člen doprovodu vlaku, jehož specifickým úkolem je péče o cestující, použít buď pro běžná, nebo nouzová hlášení.

2) Vlakový rozhlas může být ovládán ručně, řízen automaticky nebo fungovat na základě přednastaveného programu. Je-li vlakový rozhlas automatizován, musí umožňovat potlačení nebo opravu nesprávných či zavádějících informací.

3) Vlakový rozhlas musí umožňovat oznámení konečné stanice a příští zastávky vlaku, a to na všech zastávkách nebo při odjezdu z nich.

4) Vlakový rozhlas musí umožňovat oznámení příští zastávky vlaku nejméně dvě minuty před příjezdem vlaku do dané stanice. Pokud vlak do příští stanice podle jízdního řádu dojede dříve než za dvě minuty, musí být příští zastávka oznámena okamžitě po odjezdu ze stanice předchozí.

5) Mluvené informace musí mít minimální úroveň indexu přenosu řeči pro místní rozhlas (STI-PA) 0,45, a to v souladu se specifikací, na niž se odkazuje v indexu 5 v dodatku A. Vlakový rozhlas musí tento požadavek splňovat na všech místech k sezení a místech pro invalidní vozíky.

4.2.2.8. Změny výšky

1) Výška vnitřních schůdků (tj. schůdků, které neslouží k nástupu do vlaku) nesmí přesahovat 200 mm a jejich hloubka musí být minimálně 280 mm, měřeno ve středové ose schůdků. U dvoupodlažních vlaků je přípustné u schůdků pro přístup do horního a spodního podlaží snížit hloubku na 270 mm.

2) Alespoň první a poslední schůdek musí být po celé své šířce označeny opticky kontrastním pruhem o šířce 45 mm až 55 mm, a to na svrchní i čelní straně hrany schůdku.

3) Schodiště tvořená více než třemi schůdky musí být na obou stranách a ve dvou úrovních vybavena madly. Vyšší madlo musí být umístěno ve výšce 850 mm až 1 000 mm nad úrovní podlahy. Nižší madlo musí být umístěno ve výšce 500 mm až 750 mm nad úrovní podlahy.

4) Schodiště tvořená jedním, dvěma nebo třemi schůdky musí být na obou stranách vybavena alespoň jedním madlem nebo jiným prvkem, který lze použít k zajištění osobní stability.

5) Madla musí odpovídat bodu 4.2.2.9.

6) Mezi představkem u vnějších dveří přístupných pro invalidní vozíky, místem pro invalidní vozíky, univerzálním lůžkovým či lehátkovým oddílem a univerzální toaletou se kromě prahu dveří, jehož výška nesmí přesáhnout 15 mm, nesmí nacházet žádné schůdky, a to s výjimkou případů, kdy je u schůdku k dispozici zvedací plošina. Zvedací plošina musí odpovídat požadavkům v bodě 5.3.2.10.

7) Sklon ramp v kolejových vozidlech nesmí přesáhnout tyto hodnoty:







Tabulka 6 Maximální sklon ramp v kolejových vozidlech Délka rampy Maximální sklon (ve stupních) Maximální sklon (v %) Na cestách mezi představkem u vnějších dveří přístupných pro invalidní vozíky, místem pro invalidní vozíky, vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky a univerzální toaletou Do 840 mm v jednopodlažních vozech 6,84 12 Do 840 mm ve dvoupodlažních vozech 8,5 15 Více než 840 mm 3,58 6,25 V ostatních prostorech vlaku Více než 1 000 mm 6,84 12 600 mm až 1 000 mm 8,5 15 Méně než 600 mm 10,2 18 Poznámka: Tyto sklony musí být měřeny, když je vozidlo v klidu na přímé a rovné trati.

4.2.2.9. Madla

1) Všechna madla ve vozidle musí mít kruhový průřez a vnější průměr 30 mm až 40 mm, přičemž světlá vzdálenost mezi nimi a všemi plochami v jejich blízkosti musí dosahovat nejméně 45 mm.

2) Jsou-li madla zakřivená, musí být poloměr vnitřní strany zakřivení nejméně 50 mm.

3) Všechna madla musí opticky kontrastovat se svým okolím.

4) Prostory vnějších dveří musí být po obou stranách vybaveny madly, která musí být umístěna uvnitř a co možná nejblíže vnější stěně vozidla. Výjimku z tohoto požadavku lze u jedné strany dveřního prostoru uplatnit v případě, pokud se na této straně nachází nějaké zařízení, např. vagónová zdvihací plošina.

5) Tato madla tvoří:

— svislá madla, jež musí nad prahem prvního schodu u všech vnějších dveří dosahovat výšky 700 mm až 1 200 mm,

— doplňková madla ve výši 800 mm až 900 mm nad prvním použitelným schůdkem, která jsou u dveří s více než dvěma nástupními schůdky rovnoběžná s přímkou spojující hrany schůdků.

6) Pokud je průchozí profil spojovacího můstku užší než 1 000 mm a delší než 2 000 mm, musí být na vnitřních spojovacích můstcích nebo vedle nich nainstalována madla nebo držadla pro cestující.

7) Při velikosti průchozího profilu spojovacího můstku od 1 000 mm musí být ve spojovacím můstku k dispozici madla nebo držadla.

4.2.2.10. Vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky

1) Je-li ve vlaku k dispozici vybavení na spaní pro cestující, musí být součástí vlaku kolejové vozidlo s nejméně jedním vybavením na spaní s přístupností pro invalidní vozík.

2) Pokud je součástí vlaku více než jedno kolejové vozidlo s vybavením na spaní pro cestující, musí mít vlak nejméně dvojí vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozík.

3) Pokud má kolejové vozidlo vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky, musí být vnější strana příslušných dveří vozidla i dané vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky opatřeny značkou v souladu s dodatkem N.

4) Vnitřní prostor vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky musí zohledňovat požadavky stanovené v bodě 4.2.2.6 týkající se úkonů, které se u osoby na invalidním vozíku ve vybavení na spaní očekávají.

5) Součástí vybavení na spaní musí být nejméně dvě zařízení pro přivolání pomoci, jejichž aktivací se vyšle signál osobě, která může podniknout odpovídající kroky; aktivací těchto zařízení přitom nemusí dojít k zahájení komunikace.

6) Rozhraní u zařízení pro přivolání pomoci musí odpovídat definici uvedené v bodě 5.3.2.6.

7) Jedno ze zařízení pro přivolání pomoci musí být umístěno nejvýše 450 mm nad úrovní podlahy, měřeno svisle od povrchu podlahy ke středu ovládacího zařízení. Toto zařízení musí být umístěno tak, aby na něj mohla dosáhnout osoba ležící na zemi.

8) Druhé zařízení pro přivolání pomoci musí být umístěno nejméně 600 mm a nejvýše 800 mm nad úrovní podlahy, měřeno svisle od povrchu podlahy ke středu ovládacího zařízení.

9) Každé z těchto dvou zařízení pro přivolání pomoci musí být v prostoru vybavení na spaní umístěno na jiné svislé ploše.

10) Zařízení pro přivolání pomoci se musí od ostatních ovládacích prvků vybavení na spaní lišit, mít jinou barvu než ostatní ovládací prvky a opticky kontrastovat se svým okolím.

4.2.2.11. Poloha schůdku pro nastupování do vozidla a vystupování z něj

4.2.2.11.1. Všeobecné požadavky

1) Musí být prokázáno, že bod nacházející se uprostřed hrany schůdku pro nastupování u všech vstupních dveří pro cestující na obou stranách kolejového vozidla v provozním stavu s novými koly stojícího středem v ose kolejí, se nachází uvnitř plochy označené jako „umístění schůdku“ na obrázku 1 níže.

2) Hodnoty bq0, δh, δν+ a δν- závisí na typu nástupiště, u kterého má kolejové vozidlo zastavovat. Stanoví se takto:

— bq0 se vypočte na základě rozchodu kolejí, na nichž má být vlak provozován, a to v souladu se specifikací, na níž se odkazuje v indexu 8 v dodatku A. Rozchody jsou definovány v kapitole 4.2.3.1 TSI INF.

— δh, δν+ a δν- jsou definovány v tabulkách 7 až 9.

Tabulka 7 platí pro všechna kolejová vozidla, která mají při běžném provozu zastavovat u nástupišť o výšce 550 mm:







Tabulka 7 Hodnoty δh, δν+ a δν- pro nástupiště o výšce 550 mm δh mm δν+ mm δν- mm Na přímé rovné trati 200 230 160 Na trati s obloukem o poloměru 300 m 290 230 160

Tabulka 8 platí pro všechna kolejová vozidla, která mají při běžném provozu zastavovat u nástupišť o výšce 760 mm:







Tabulka 8 Hodnoty δh, δν+ a δν- pro nástupiště o výšce 760 mm δh mm δν+ mm δν- mm Na přímé rovné trati 200 230 160 Na trati s obloukem o poloměru 300 m 290 230 160

Tabulka 9 platí pro všechna kolejová vozidla, která mají při běžném provozu zastavovat jak u nástupišť o výšce 760 mm, tak u nástupišť o výšce 550 mm a která mají dva nebo více schůdků pro nastupování:

U prvního schůdku se použijí hodnoty z tabulky 7 a u dalšího schůdku směrem dovnitř kolejového vozidla se vychází z nominální výšky nástupiště 760 mm a těchto hodnot:







Tabulka 9 Hodnoty δh, δν+ a δν- pro druhý schod nástupiště o výšce 760 mm δh mm δν+ mm δν- mm Na přímé rovné trati 380 230 160 Na trati s obloukem o poloměru 300 m 470 230 160

3) Technická dokumentace podle požadavku stanoveného v bodě 4.2.12 TSI LOC&PAS musí obsahovat informace o výšce a vzdálenosti teoretického nástupiště od nejbližší kolejnice, z kterých vyplývá výškový rozdíl (δν +) 230 mm a horizontální mezera (δ h) 200 mm od bodu nacházejícího se uprostřed hrany nejnižšího schůdku kolejového vozidla na přímé rovné trati.

4.2.2.11.2. Schůdky pro nastupování a vystupování

1) Všechny schůdky pro nastupování a vystupování musí být protiskluzové a jejich efektivní světlá šířka se musí rovnat šířce dveřního otvoru.

2) Vnitřní schůdky pro nastupování musí mezi svými svislými hranami dosahovat hloubky minimálně 240 mm a jejich výška smí činit maximálně 200 mm. Výšku každého ze schůdků je možno zvýšit na maximálně 230 mm, pokud lze prokázat, že se tím dosáhne snížení celkového počtu potřebných schůdků o jeden.

3) Výška jednotlivých schůdků musí být stejná.

4) Alespoň první a poslední schod musí být na svrchní straně své hrany přinejmenším v rozsahu 80 % své šířky označeny opticky kontrastním pruhem o šířce 45 mm až 55 mm. Obdobným pruhem musí být na své čelní straně označen i poslední schůdek na vstupu do vlaku.

5) Vnější pevný nebo pohyblivý schůdek pro nastupování smí mít výšku mezi schůdky maximálně 230 mm a musí mít hloubku minimálně 150 mm.

6) Pokud je nainstalováno stupátko, které tvoří rozšíření prahu dveří směrem ven z vozidla a jehož úroveň odpovídá úrovni podlahy kolejového vozidla, nepovažuje se pro účely této specifikace za schůdek. Mezi úrovní podlahové plochy u prahu a úrovní plochy na vnější straně vozidla je přípustný rovněž malý pokles (nanejvýš o 60 mm), který slouží jako vodicí a těsnicí prvek dveří a který se nepovažuje za schůdek.

7) Přístup do představku kolejového vozidla musí zajišťovat nejvýše 4 schůdky, z nichž jeden může být vnější.

8) Kolejová vozidla, která mají při běžném provozu zastavovat u nástupišť o výšce nedosahující 380 mm a jejichž vstupní dveře pro cestující se nachází nad úrovní pojezdu, nemusí body 2 a 5 výše splňovat, pokud lze prokázat, že se takto dosáhne rovnoměrnějšího rozdělení výše schůdků.

4.2.2.12. Pomocná zařízení pro nastupování

1) Musí být zajištěn bezpečný systém skladování pomocných zařízení pro nastupování včetně přenosných ramp tak, aby v případě náhlého zastavení nedošlo k jejich nárazu do invalidního vozíku nebo zdravotních pomůcek cestujících a aby pro ně tato zařízení nepředstavovala žádné riziko.

2) V kolejových vozidlech se v souladu s pravidly stanovenými v bodě 4.4.3 mohou nacházet tato pomocná zařízení pro nastupování:

4.2.2.12.1. Pohyblivé schůdky a přemosťující plošina

1) Pohyblivé schůdky jsou výsuvné zařízení, které je zabudováno do kolejového vozidla, nachází se pod úrovní prahu, je plně automatické a aktivuje se spolu se sekvencí otevírání a zavírání dveří.

2) Přemosťující plošina je výsuvné zařízení, jež je zabudováno do kolejového vozidla, nachází se co nejblíže úrovni prahu dveří, je plně automatické a aktivuje se spolu se sekvencí otevírání a zavírání dveří.

3) V případě, že pohyblivé schůdky nebo přemosťující plošina při vysunutí překračují mez přípustnou podle pravidel pro rozchod, musí být vlak při vysunutých schůdcích nebo plošině imobilizován.

4) Vysunutí pohyblivých schůdků nebo přemosťující plošiny musí být dokončeno předtím, než přes ně budou cestující díky otevřeným dveřím moci přecházet, a naopak, zasouvání schůdků nebo plošiny může začít až poté, kdy už dveře nejsou otevřeny natolik, že by umožňovaly přechod.

5) Pohyblivé schůdky a přemosťující plošina musí odpovídat požadavkům stanoveným v bodě 5.3.2.8.

4.2.2.12.2. Vagónová rampa

1) Vagónová rampa je zařízením, které je umístěno mezi prahem dveří kolejového vozidla a nástupištěm. Vagónová rampa může být ruční, poloautomatická či automatická.

2) Vagónová rampa musí odpovídat požadavkům v bodě 5.3.2.9.

4.2.2.12.3. Vagónová zdvihací plošina

1) Vagónová zdvihací plošina je zařízení, které je zabudováno do dveřního prostoru kolejového vozidla a jež musí být schopno překonat maximální rozdíl úrovní mezi podlahou vozidla a staničním nástupištěm, kde se používá.

2) Pokud je zdvihací plošina ve složené poloze, dveřní prostor musí mít použitelnou šířku v souladu s bodem 4.2.2.3.2.

3) Vagónová zdvihací plošina musí odpovídat požadavkům stanoveným v bodě 5.3.2.10.

4.3. Funkční a technické specifikace rozhraní

4.3.1. Rozhraní se subsystémem infrastruktura







Tabulka 10 Rozhraní se subsystémem infrastruktura Rozhraní se subsystémem infrastruktura TSI PRM TSI INF Parametr Bod Parametr Bod Poloha schůdku pro nastupování do vozidla a vystupování z něj 4.2.2.11 Nástupiště Bod 4.9.2 Zvláštní případy u polohy schůdků pro nastupování do vozidla a vystupování z něj 7.3.2.6 Zvláštní případy u nástupišť 7.7

4.3.2. Rozhraní se subsystémem kolejová vozidla







Tabulka 11 Rozhraní se subsystémem kolejová vozidla Rozhraní se subsystémem kolejová vozidla TSI PRM TSI LOC&PAS Parametr Bod Parametr Bod Subsystém kolejová vozidla 4.2.2 Prvky týkající se cestujících 4.5.2

4.3.3. Rozhraní se subsystémem využití telematiky v osobní dopravě







Tabulka 12 Rozhraní se subsystémem „Využití telematiky v osobní dopravě“ Rozhraní se subsystémem využití telematiky v osobní dopravě (TAP) TSI PRM TSI TAP Parametr Bod Parametr Bod Přístupnost stanice Pomoc při nastupování do vlaku a vystupování z něj 4.4.1 Poskytování informací o přepravě osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace a o pomoci těmto osobám 4.6.2 Pomoc při nastupování do vlaku a vystupování z něj 4.4.2 Poskytování informací o přepravě osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace a o pomoci těmto osobám 4.6.2 Přístup a rezervace 4.4.2 Zpracování dostupnosti/rezervace 4.9.2 Vizuální informace 4.2.1.10 Poskytování informací v prostoru stanice 4.2.12 Mluvené informace 4.2.1.11 Poskytování informací v prostoru stanice 4.2.12 Informace pro zákazníky 4.2.2.7 Poskytování informací v prostoru kolejového vozidla 4.2.13

4.4. Provozní pravidla

Následující provozní pravidla nejsou součástí posouzení subsystémů.

Tato TSI nestanoví provozní pravidla pro evakuaci v případě rizikových situací, ale pouze příslušné technické požadavky. Účelem technických požadavků na infrastrukturu a kolejová vozidla je usnadnit evakuaci všech osob, včetně osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace

4.4.1. Subsystém infrastruktura

Z hlediska základních požadavků uvedených v oddílu 3 jsou pro subsystém infrastruktura specifická tato provozní pravidla týkající se přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace:

— Obecně — Provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice musí mít vypracovány písemné zásady k zajištění přístupu k osobní infrastruktuře pro všechny osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace po celou provozní dobu v souladu s technickými požadavky této TSI. Tyto zásady navíc musí být kompatibilní se zásadami železničního podniku, který případně může mít zájem zařízení využívat (viz bod 4.4.2). Tyto zásady musí být uplatňovány prostřednictvím poskytnutí dostatečných informací personálu, vypracováním postupu a pomocí školení. Zásady pro infrastrukturu musí mimo jiné zahrnovat provozní pravidla pro tyto situace:

— Přístupnost stanice — Musí být vypracována provozní pravidla, která zajistí, aby byly k dispozici informace týkající se míry přístupnosti všech stanic.

— Stanice bez personálu – výdej jízdenek zrakově postiženým cestujícím — Musí být vypracována a zavedena provozní pravidla pro stanice bez personálu, kde se výdej jízdenek zajišťuje prostřednictvím automatů (viz bod 4.2.1.8). V těchto případech musí být vždy k dispozici alternativní způsob výdeje jízdenek dostupný pro zrakově postižené cestující (např. možnost nákupu buď ve vlaku, nebo v cílové stanici).

— Kontrola jízdenek – turnikety — Pokud se pro kontrolu jízdenek používají turnikety, musí být zavedena provozní pravidla, které zajistí, že pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace bude přes tyto kontrolními body k dispozici alternativní přístup. Tento zvláštní přístup musí umožňovat vstup osobám na invalidních vozících, přičemž kontrolu zde může provádět personál nebo automatická zařízení.

— Osvětlení na nástupištích — Na nástupištích, kde se neočekává příjezd vlaku, je přípustné vypnout osvětlení.

— Vizuální a mluvené informace – zajištění souladu — Musí být zavedena provozní pravidla k zajištění souladu mezi základními vizuálními a mluvenými a informacemi (viz body 4.2.1.10 a 4.2.1.11). Personál zajišťující oznamování musí k dosažení plného souladu základních informací dodržovat standardizované postupy. — Reklamy se nesmí kombinovat s informacemi o trasách. —

Poznámka: Obecné informace o veřejných dopravních službách se pro účel tohoto bodu za reklamy nepovažují.

— Zvukový informační systém pro cestující na požádání — Pokud základní mluvené informace nejsou poskytovány prostřednictvím staničního rozhlasu (viz bod 4.2.1.11), musí být zavedena provozní pravidla, jež zajistí poskytnutí alternativního informačního systému, který cestujícím umožní získat ve stanici tytéž informace ve zvukové podobě (např. telefonní informační služba s obsluhou nebo telefonní informační služba automatická).

— Nástupiště – zóna použití pomocného zařízení pro nastupování s invalidním vozíkem — Železniční podnik a provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice společně určí prostor(y) na nástupišti, kde se bude toto zařízení pravděpodobně používat, přičemž zohlední variace řazení vlaků. — Musí být zavedena provozní pravidla, která podle umístění této zóny (těchto zón) použití pokud možno určí místo zastavení vlaků.

— Bezpečnost ručních a elektrických pomocných zařízení pro nastupování — Musí být zavedena provozní pravidla týkající se obsluhy pomocných zařízení pro nastupování personálem stanice (viz bod 4.2.1.14). — Musí být zavedeno provozní pravidlo týkající se použití pohyblivé bezpečnostní zábrany na zdvihacích plošinách pro invalidní vozíky personálem stanice (viz bod 4.2.1.14). — Musí být zavedena provozní pravidla, aby bylo zajištěno, že personál dokáže bezpečně obsluhovat rampy pro nastupování, pokud jde o jejich rozkládání, zajištění, zdvíhání, spouštění a skládání (viz bod 4.2.1.14).

— Pomoc při nastupování do vlaku a vystupování z něj — Musí být zavedena provozní pravidla, která zajistí, že si personál bude vědom, že osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace mohou při nastupování do vlaku nebo vystupování z něj potřebovat pomoc, a že personál tuto pomoc v případě potřeby poskytne. — Podmínky, za nichž se poskytuje pomoc osobám se zdravotním postižením a osobám s omezenou schopností pohybu a orientace, stanoví nařízení (ES) č. 1371/2007 ( 4 ).

— Úrovňové přechody kolejí s dozorem — Pokud jsou úrovňové přechody kolejí s dozorem povoleny, musí být zavedena provozní pravidla, která zajistí, že personál na úrovňovém přechodu kolejí s dozorem poskytne osobám se zdravotním postižením a osobám s omezenou schopností pohybu a orientace odpovídající pomoc, která mimo jiné obnáší i sdělení, kdy je bezpečné koleje přejít.

4.4.2. Subsystém kolejová vozidla

Z hlediska základních požadavků uvedených v oddílu 3 jsou pro subsystém kolejová vozidla specifická tato provozní pravidla týkající se přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace:

— Obecně — Železniční podnik musí mít vypracovány písemné zásady k zajištění přístupu k osobním kolejovým vozidlům po celou provozní dobu v souladu s technickými požadavky této TSI. Tyto zásady navíc musí být kompatibilní s případnými zásadami provozovatele infrastruktury nebo provozovatele stanice (viz bod 4.4.1). Tyto zásady musí být uplatňovány prostřednictvím poskytnutí dostatečných informací personálu, vypracováním postupu a pomocí školení. Zásady pro subsystém kolejová vozidla musí mimo jiné zahrnovat provozní pravidla pro následující situace:

— Přístup k vyhrazeným sedadlům a jejich rezervace — Sedadla klasifikovaná jako „vyhrazená“ mohou být: i) bez rezervace, nebo ii) s rezervací (viz bod 4.2.2.1.2). V případě i) se cestující na základě provozních pravidel (tj. použití informačních tabulek) žádají, aby zajistili, že se přednosti dostane všem osobám se zdravotním postižením a osobám s omezenou schopností pohybu a orientace, které jsou oprávněny tato sedadla využívat, a že obsazená vyhrazená sedadla budou případně uvolněna. V případě ii) musí železniční podnik zavést provozní pravidla, která zajistí, aby rezervační systém jízdenek zohledňoval potřeby osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace. Tato pravidla zajistí, aby vyhrazená sedadla byla zpočátku k dispozici pouze pro rezervaci požadovanou osobami se zdravotním postižením a osobami s omezenou schopností pohybu a orientace, a to až do určité doby před odjezdem, kdy proběhne uzávěrka. V tomto okamžiku se vyhrazená sedadla zpřístupní všem cestujícím, včetně osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace.

— Převoz vodicích a asistenčních psů — Musí být vypracována provozní pravidla, která zajistí, že osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace s vodicím nebo asistenčním psem nebudou mít povinnost platit příplatek.

— Přístup k místům pro invalidní vozíky a jejich rezervace — Pravidla pro přístup k vyhrazeným místům k sezení a jejich rezervaci se týkají i míst pro invalidní vozíky, přičemž tato místa jsou přednostně vyhrazena osobám na invalidním vozíku. Provozními pravidly se navíc musí vedle místa pro invalidní vozík nebo naproti němu zajistit místo k sezení pro osoby doprovodu (které nejsou osobami s omezenou schopností pohybu a orientace), a to buď i) s rezervací, nebo ii) bez rezervace.

— Přístup k univerzálním lůžkovým a lehátkovým oddílům a jejich rezervace — Výše popsaná pravidla pro rezervaci vyhrazených míst k sezení platí také pro univerzální lůžkový nebo lehátkový oddíl (viz bod 4.2.2.10). Provozní pravidla však musí bránit obsazení nerezervovaných univerzálních lůžkových a lehátkových oddílů (tj. tato místa musí být vždy rezervována předem).

— Aktivace vnějších dveří doprovodem vlaku — Musí být zavedena provozní pravidla týkající se postupu aktivace vnějších dveří doprovodem vlaku k zajištění bezpečnosti všech cestujících, včetně osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace (viz bod 4.2.2.3.2).

— Zařízení pro přivolání pomoci na místech pro invalidní vozíky, univerzálních toaletách či vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky — Musí být zavedena provozní pravidla, která zajistí odpovídající reakci a kroky vlakového doprovodu v případě aktivace zařízení pro přivolání pomoci (viz podbody 4.2.2.2, 4.2.2.5 a 4.2.2.10). Reakce a podniknuté kroky se v závislosti na původu volání pomoci mohou lišit.

— Zvukové bezpečnostní pokyny v případě nouze — Musí být zavedena provozní pravidla týkající se sdělování zvukových bezpečnostních pokynů cestujícím v případě nouze (viz bod 4.2.2.7.4). Tato pravidla musí popisovat i charakter pokynů a způsob jejich přenosu. — — Vizuální a zvukové informace – kontrola reklam — Musí být k dispozici podrobnosti o trase nebo síti, kde se vlak provozuje (o způsobu poskytování této informace rozhodne železniční podnik). — Reklamy se nesmí kombinovat s informacemi o trasách. —

Poznámka: Obecné informace o veřejných dopravních službách se pro účel tohoto bodu za reklamy nepovažují. — Automatické informační systémy – ruční oprava nesprávných nebo zavádějících informací — Musí být zavedena provozní pravidla umožňující doprovodu vlaku potvrzovat automatické informace a ty chybné opravovat (viz bod 4.2.2.7). — Pravidla pro oznamování konečné stanice a příští zastávky — Musí být zavedena provozní pravidla, která zajistí ohlášení příští zastávky nejpozději 2 minuty před vlastním zastavením v této stanici (viz bod 4.2.2.7). — Pravidla řazení vlaku k zajištění možnosti použít pomocná zařízení pro nastupování s invalidními vozíky s ohledem na uspořádání nástupišť. — Musí být zavedena provozní pravidla tak, aby se zohlednily variace řazení vlaku a aby s ohledem na místo zastavení vlaků mohly být určeny bezpečné zóny použití pomocných zařízení pro nastupování s invalidním vozíkem. — Bezpečnost ručních a elektrických pomocných zařízení pro nastupování — Musí být zavedena provozní pravidla týkající se obsluhy pomocného zařízení pro nastupování doprovodem vlaku a personálem stanice. V případě ručně ovládaných zařízení se musí odpovídajícími postupy zajistit, aby obsluha těchto zařízení vyžadovala od personálu minimální fyzickou námahu. V případě zařízení na elektrický pohon se musí odpovídajícími postupy zajistit nouzový režim bezpečného provozu pro případ výpadku proudu. Musí být zavedeno provozní pravidlo týkající se použití pohyblivé bezpečnostní zábrany na zdvihacích plošinách pro invalidní vozíky vlakovým doprovodem nebo personálem stanice. — Musí být zavedena provozní pravidla, aby bylo zajištěno, že vlakový doprovod a personál stanice dokáže bezpečně obsluhovat rampy pro nastupování, pokud jde o jejich rozkládání, zajištění, zdvíhání, spouštění a skládání. — Pomoc při nastupování do vlaku a vystupování z něj — Musí být zavedena provozní pravidla, která zajistí, že si personál bude vědom, že osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace mohou při nastupování do vlaku nebo vystupování z něj potřebovat pomoc, a že personál tuto pomoc v případě potřeby poskytne. — Podmínky, za nichž se poskytuje pomoc osobám se zdravotním postižením a osobám s omezenou schopností pohybu a orientace, stanoví nařízení (ES) č. 1371/2007. —

Nástupiště – zóna použití pomocného zařízení pro nastupování s invalidním vozíkem

Železniční podnik a provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice společně určí místo na nástupišti, kde se bude toto zařízení pravděpodobně používat, a prověří jeho použitelnost. Toto místo musí být kompatibilní se stávajícími nástupišti, kde bude vlak pravděpodobně zastavovat.

V důsledku výše popsaného opatření bude místo zastavení vlaku v určitých případech nutno upravit tak, aby byl tento požadavek splněn.

Provozní pravidla musí být zavedena tak, aby zohledňovala variace řazení vlaku (viz bod 4.2.1.12), aby mohla být určena místa zastavení vlaku s ohledem na zóny použití pomocných zařízení pro nastupování. — Nouzový způsob použití pohyblivých schůdků — Musí být zavedena provozní pravidla pro nouzové složení nebo rozložení přemosťující plošiny v případě výpadku proudu. — Provozní kombinace kolejových vozidel vyhovujících a nevyhovujících této TSI — Při sestavování vlaku tvořeného kombinací vyhovujících a nevyhovujících kolejových vozidel musí být realizovány provozní postupy, které zajistí, že ve vlaku budou v souladu s touto TSI k dispozici nejméně dvě místa pro invalidní vozík. Pokud jsou ve vlaku k dispozici toalety, je třeba zajistit, aby osoby na invalidním vozíku měly přístup k univerzální toaletě. — Při těchto kombinacích kolejových vozidel musí být zavedeny a dodržovány postupy, které zajistí poskytování vizuálních a zvukových informací o trase ve všech vozidlech. — Je přípustné, aby při použití v těchto soupravách dynamické informační systémy a zařízení pro přivolání pomoci v místech pro invalidní vozíky, na univerzálních toaletách či v prostoru vybavení na spaní s přístupností pro invalidní vozíky, nebyly plně funkční. — Sestavování vlaků z jednotlivých vozidel vyhovujících této TSI — Pokud se vlak sestavuje z vozidel, která byla jednotlivě posouzena jako v souladu s požadavky stanovenými v bodě 6.2.7, musí být zavedeny provozní postupy, které zajistí, aby bodu 4.2 této TSI vyhovovala celá vlaková souprava.

4.4.3. Poskytování pomocného zařízení pro nastupování a poskytování pomoci

Provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice a železniční podnik se dohodnou na poskytování a správě pomocného zařízení pro nastupování, jakož i na poskytování pomoci a náhradní dopravy v souladu s nařízením č. 1371/2007 a určí, která strana bude odpovědná za zajištění provozu pomocných zařízení pro nastupování či náhradní dopravy. Provozovatel infrastruktury (nebo provozovatel(é) stanice) a železniční podnik zajistí, že rozdělení odpovědností, na kterém se dohodnou, bude celkově nejživotaschopnějším řešením.

V těchto dohodách se musí určit:

— staniční nástupiště, kde pomocné zařízení pro nastupování musí provozovat provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice, a kolejová vozidla, u kterých se bude používat,

— staniční nástupiště, kde pomocné zařízení pro nastupování musí provozovat železniční podnik, a kolejová vozidla, u kterých se bude používat,

— kolejová vozidla, u kterých pomocné zařízení pro nastupování musí zajistit a provozovat železniční podnik, a staniční nástupiště, kde se bude používat,

— kolejová vozidla, u kterých pomocné zařízení pro nastupování musí zajistit železniční podnik a provozovat provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice, a nástupiště, kde se bude používat,

— podmínky poskytnutí náhradní dopravy pokud: — — k nástupišti nevede bezbariérová cesta, nebo — pokud nelze poskytnout pomoc při přistavení pomocného zařízení pro nastupování mezi nástupiště a kolejové vozidlo.

4.5. Pravidla údržby

4.5.1. Subsystém infrastruktura

Provozovatel infrastruktury nebo provozovatel stanice musí mít zavedeny postupy, jejichž součástí je i poskytnutí náhradní pomoci osobám se zdravotním postižením a osobám s omezenou schopností pohybu a orientace během údržby, výměny nebo opravy zařízení, která tyto osoby využívají.

4.5.2. Subsystém kolejová vozidla

Železniční podnik musí mít pro případ poškození vybavení, které bylo nainstalováno pro potřeby osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace (včetně hmatových značek), připraveny postupy, které umožní opravu nebo výměnu tohoto zařízení do 6 pracovních dnů od nahlášení poškození.

4.6. Odborná kvalifikace

K obsluze a údržbě subsystému infrastruktura či kolejová vozidla v souladu s technickou oblastí působnosti vymezenou v bodě 1.1 a v souladu s bodem 4.4, v němž se uvádí seznam provozních pravidel, jichž se týká tato TSI, musí mít personál tuto odbornou kvalifikaci:

Odborné školení personálu, který plní úkoly vlakového doprovodu, poskytuje služby a pomoc cestujícím na stanici a prodává jízdenky, musí zahrnovat téma povědomí o problematice postižení a rovnoprávnosti, včetně specifických potřeb všech osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace.

Odborné školení techniků a vedoucích pracovníků odpovědných za údržbu a provoz infrastruktury a kolejových vozidel musí zahrnovat povědomí o problematice postižení a rovnoprávnosti, včetně specifických potřeb všech osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace.

4.7. Podmínky ochrany zdraví a bezpečnosti

Ani pokud jde o oblast působnosti této TSI ani pokud jde o její provádění, neexistují žádné specifické požadavky týkající se podmínek ochrany zdraví a bezpečnosti personálu potřebného k provozování subsystému infrastruktura a kolejová vozidla.

4.8. Registry infrastruktury a kolejových vozidel

4.8.1. Registr infrastruktury

Vlastnosti infrastruktury, jež je třeba zaznamenávat v „registru železniční infrastruktury“, jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí Komise 2011/633/EU ( 5 ).

4.8.2. Registr kolejových vozidel

Vlastnosti kolejových vozidel, jež je třeba zaznamenávat v „evropském registru povolených typů železničních vozidel“, jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí Komise 2011/665/EU ( 6 ).

5. PRVKY INTEROPERABILITY

5.1. Definice

Ve smyslu čl. 2 písm. f) směrnice 2008/57/ES se „prvky interoperability“ rozumějí veškeré základní konstrukční části, skupiny konstrukčních částí, podsestavy nebo úplné sestavy zařízení, která jsou nebo mají být v budoucnu zahrnuta do subsystému a na nichž přímo nebo nepřímo závisí interoperabilita železničního systému. Pojem „prvku“ zahrnuje jak hmotné, tak nehmotné předměty, jako je programové vybavení.

5.2. Inovativní řešení

Podle bodu 4.1 této TSI mohou inovativní řešení vyžadovat nové specifikace a/nebo způsoby posuzování. Tyto specifikace a způsoby posuzování musí být vypracovány na základě postupu popsaného v článku 6 tohoto nařízení.

5.3. Seznam prvků a jejich vlastnosti

Prvky interoperability jsou upraveny v příslušných ustanoveních směrnice 2008/57/ES a jejich seznam je uveden níže.

5.3.1. Infrastruktura

Jako prvky interoperability subsystému infrastruktura jsou určeny tyto prvky:

5.3.1.1. Displeje

1) Displeje musí mít takovou velikost, aby mohly zobrazovat názvy jednotlivých stanic nebo celá slova zobrazovaného hlášení. Každý název stanice či jednotlivá slova hlášení se musí zobrazit na dobu nejméně 2 sekund.

2) Při použití displeje s posouváním textu (svislým nebo vodorovným) se musí každé slovo zobrazit celé po dobu nejméně 2 sekund a rychlost vodorovného posouvání textu nesmí přesáhnout 6 znaků za sekundu.

3) Při návrhu a posuzování displejů je třeba zohlednit prostor, v němž se použijí a který je definován maximální vzdáleností pro čtení, jež se stanoví podle tohoto vzorce:

Vzdálenost pro čtení v mm děleno 250 = velikost písma (například: 10 000 mm/250 = 40 mm).

5.3.1.2. Rampy na nástupišti

1) Při návrhu a posuzování ramp je třeba zohlednit prostor, v němž se použijí a který je definován maximálním výškovým rozdílem, jejž lze s pomocí rampy při maximálním sklonu 18 % překonat.

2) Rampy musí být použitelné pro invalidní vozík s vlastnostmi uvedenými v dodatku M.

3) Rampa musí mít nosnost nejméně 300 kg při zatížení ve středu zařízení rozloženém na ploše 660 mm × 660 mm.

4) Pokud je rampa vybavena elektrickým pohonem, musí umožňovat ruční obsluhu v případě výpadku proudu.

5) Povrch rampy musí být protiskluzový a musí mít efektivní světlou šířku nejméně 760 mm.

6) Rampy se světlou šířkou než menší 1 000 mm musí mít po obou bocích zvednuté okraje pro ochranu před sklouznutím koleček pomůcky pro podporu mobility.

7) Obruby na obou koncích rampy musí být zkosené a nesmí být vyšší než 20 mm. Obruby musí být opatřeny výstražnými kontrastními pásy.

8) Rampa musí být vybavena mechanismem, který bezpečně udržuje její polohu tak, aby při nastupování a vystupování nemohlo dojít k posuvu.

9) Rampa musí být vybavena opticky kontrastním značením.

5.3.1.3. Zdvihací plošiny na nástupišti

1) Při návrhu a posuzování zdvihacích plošin je třeba zohlednit prostor, v němž se použijí a který je definován maximálním výškovým rozdílem, jejž lze s pomocí zdvihací plošiny překonat.

2) Zdvihací plošiny musí být použitelné pro invalidní vozík s vlastnostmi uvedenými v dodatku M.

3) Zdvihací plošiny musí mít nosnost nejméně 300 kg při zatížení ve středu zařízení rozloženém na ploše 660 mm × 660 mm.

4) Povrch zdvihací plošiny musí být protiskluzový.

5) Při povrchu musí mít zdvihací plošina světlou šířku nejméně 800 mm a délku 1 200 mm. V souladu s dodatkem M musí být navíc k dispozici prostor o délce 50 mm pro nohy, a to ve výšce nad 100 mm od úrovně zdvihací plošiny, což platí pro umístění invalidního vozíku čelem i zády k vlaku.

6) Přemosťující p