1991R3922 — CS — 20.09.2008 — 007.002

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:





Opraveno:







(*) Tento akt nebyl nikdy publikován v češtině.









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 3922/91

ze dne 16. prosince 1991

o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví







RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména čl. 84 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise ( 1 ), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu ( 2 ), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ( 3 ), vzhledem k tomu, že podle článku 8a Smlouvy mají být přijata opatření s cílem postupného zřízení vnitřního trhu do 31. prosince 1992; že vnitřní trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu; vzhledem k tomu, že by měla být zajištěna vysoká obecná úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě a stávající technické požadavky a správní postupy v členských státech by měly vzrůst na nejvyšší úroveň nyní dosahovanou ve Společenství; vzhledem k tomu, že bezpečnost je klíčovým faktorem v letecké dopravě Společenství; že je třeba zohlednit Úmluvu o mezinárodním civilním letectví podepsanou v Chicagu dne 7. prosince 1944, která předpokládá přijetí opatření nezbytných k zajištění bezpečného provozu letadel; vzhledem k tomu, že stávající omezení převodů letadel a leteckých produktů a určitých služeb v oblasti letectví mezi členskými státy by způsobila narušení vnitřního trhu; vzhledem k tomu, že Sdružené letecké úřady (JAA), společný orgán Evropské konference civilního letectví (ECAC), vypracoval opatření pro spolupráci, vývoj a přijetí společných leteckých požadavků (kodexy JAR) ve všech oblastech vztahujících se k bezpečnosti letadel a jejich provozu; vzhledem k tomu, že v rámci společné dopravní politiky by měly být technické požadavky a správní postupy vztahující se k bezpečnosti letadel a jejich provozu harmonizovány na základě kodexů JAR přijatých JAA; vzhledem k tomu, že vstup všech členských států do JAA a účast Komise na jejích postupech by zjednodušila tuto harmonizaci; vzhledem k tomu, že za účelem dosažení cílů Komise, pokud jde o volný pohyb osob a zboží a také společnou dopravní politiku, by členské státy měly uznávat osvědčení výrobků a subjektů a osob odpovědných za konstrukci, výrobu, údržbu a provoz výrobků, pokud výrobek, organizace nebo osoba získaly osvědčení v souladu se společnými technickými požadavky a správními postupy, a neprovádět další práce nebo technická hodnocení; vzhledem k tomu, že mohou vzniknout bezpečnostní problémy, a v takovém případě musí členské státy urychleně přijmout nezbytná opatření; že tato opatření musí být náležitě zdůvodněna, a pokud nestačí stávající společné technické požadavky a správní postupy, je na Komisi, aby uplatnila svou pravomoc při přijímání nezbytných změn; ▼M5 Uplatňování ustanovení o omezení doby letové služby a doby služby může vést ke značnému narušení rozvrhů služeb u těch společností, jejichž provozní model je založen výhradně na nočním provozu. Komise by měla na základě průkazného materiálu, který předloží dotčené strany, provést posouzení a navrhnout změnu příslušných ustanovení o omezení doby letové služby a doby služby tak, aby uvedená ustanovení zohledňovala tyto zvláštní modely fungování; ▼B vzhledem k tomu, že je žádoucí koordinovat financování výzkumu členskými státy k zajištění optimálního využití zdrojů a umožnění dosažení maximálního prospěchu; ▼M5 Do 16. ledna 2009 by měla Evropská agentura pro bezpečnost letectví vypracovat vědecké a lékařské vyhodnocení hlavy Q a případně hlavy O přílohy III. Na základě výsledků tohoto hodnocení a v souladu s postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2 by měla Komise, pokud to bude nutné, neprodleně vypracovat a předložit návrhy na změnu příslušných technických ustanovení; Při vyhodnocování některých ustanovení uvedených v článku 8a je třeba nadále směřovat k harmonizaci požadavků na výcvik palubních průvodčích, aby byl umožněn volný pohyb palubních průvodčích v rámci Společenství. V této souvislosti je třeba znovu posoudit možnost další harmonizace kvalifikace palubních průvodčích; ▼M5 Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ( 4 ). ▼B PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







Článek 1

▼M5

1. Toto nařízení se týká harmonizace technických požadavků a správních postupů v oblasti bezpečnosti civilního letectví týkajících se provozu a údržby letadel a osob a organizací zapojených do těchto úkolů.

▼B

2. Harmonizované technické požadavky a správní postupy podle odstavce 1 se vztahují na všechna letadla provozovaná provozovateli ve smyslu čl. 2 písm. a) registrovaná v některém členském státě nebo ve třetí zemi.

▼M5

3. Má se za to, že použitím tohoto nařízení pro letiště Gibraltar nejsou dotčeny právní postoje Španělského království a Spojeného království ve sporu o svrchovanost nad územím, kde se letiště nachází.

4. Použitelnost tohoto nařízení pro letiště Gibraltar se pozastavuje, dokud nebude zaveden režim stanovený ve společném prohlášení ministrů zahraničních věcí Španělského království a Spojeného království ze dne 2. prosince 1987. Vlády Španělska a Spojeného království budou Radu o tomto datu informovat.

▼B

Článek 2

Pro účely tohoto nařízení se:

a) „provozovatelem“ rozumí fyzická osoba s bydlištěm ve členském státě, nebo právnická osoba usazená v členském státě, která používá jedno nebo více letadel v souladu s předpisy platnými v tomto členském státě, nebo letecký dopravce Společenství, jak je definován právními předpisy Společenství;

b) „výrobkem“ rozumí civilní letadlo, motor, vrtule, nebo zařízení;

c) „zařízení“ rozumí jakýkoliv nástroj, vybavení, mechanismus, přístroj nebo příslušenství používané nebo určené k použití při provozu letadla za letu, instalované nebo určené k instalaci do civilního letadla, které však není součástí konstrukce letadla, motoru nebo vrtule;

d) „konstrukční částí“ rozumí materiál, díl, nebo montážní podskupina, na které se nevztahují definice písmen b) nebo c) a které jsou určeny pro použití na civilních letadlech, motorech, vrtulích nebo zařízeních;

e) „osvědčením“ (výrobku, služby, subjekty nebo osoby) rozumí jakákoli právní forma uznání, že daný výrobek, služba, subjekt nebo osoba splňují stanovené požadavky. Toto osvědčení zahrnuje dva úkony: i) kontrolu, že výrobek, služba, subjekt nebo osoba skutečně splňují stanovené požadavky (dále jen „provádění technických zjištění“), ii) formální uznání souladu s používanými požadavky vydáním osvědčení, licence, schválení nebo jiného dokumentu způsobem požadovaným vnitrostátními právními předpisy a postupy (dále jen „provádění právních zjištění“);

f) „údržbou“ rozumí všechny kontroly, údržba, úpravy a opravy po dobu životnosti letadla potřebné pro zajištění toho, aby letadlo zůstalo v souladu s osvědčením typu a poskytovalo vysokou úroveň bezpečnosti za všech okolností; zahrnuje zejména úpravy uložené úřady k opatřením podle písmene h) v souladu s koncepcí kontroly způsobilosti k leteckému provozu;

g) „národní variantou“ rozumí požadavky nebo předpisy uložené zemí navíc k nebo místo JAR;

h) „opatřením“ rozumí opatření vyvinutá pod záštitou Evropské konference civilního letectví (ECAC) za účelem spolupráce na vývoji a provedení společných požadavků ve všech oblastech vztahujících se k bezpečnosti a bezpečnému provozu letadla. Tato opatření jsou specifikována v příloze I;

▼M5

i) „úřadem“ v příloze III se rozumí příslušný úřad, který vydal osvědčení leteckého provozovatele (AOC).

▼M5

Článek 3

1. Aniž je dotčen článek 11, odpovídají společné technické požadavky a správní postupy používané ve Společenství v oblasti obchodní letecké dopravy požadavkům a postupům uvedeným v příloze III.

2. Odkazy na přílohu III hlavu M nebo některá její ustanovení platí za odkazy na část M nařízení Komise (ES) č. 2042/2003 ze dne 20. listopadu 2003 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů ( 5 ) nebo její příslušná ustanovení.

▼B

Článek 4

▼M5

1. Pokud jde o oblasti neuvedené v příloze III, společné technické požadavky a správní postupy budou přijaty na základě čl. 80 odst. 2 Smlouvy. Komise v případě potřeby co nejdříve předloží vhodné návrhy v těchto oblastech.

▼B

2. Až do přijetí návrhů podle odstavce 1 mohou členské státy používat odpovídající ustanovení platných vnitrostátních právních předpisů.

Článek 5

Členské státy zajistí, aby jejich příslušné orgány civilního letectví splnily podmínky členství v JAA upřesněné v opatřeních, a podepíší tato opatření bez výhrad do 1. ledna 1992.

▼M5

Článek 6

Letadla provozovaná na základě oprávnění vydaného členským státem v souladu se společnými technickými požadavky a správními postupy lze provozovat za stejných podmínek v jiných členských státech bez dalších technických požadavků nebo hodnocení ze strany těchto členských států.

Článek 7

Členské státy uznávají osvědčení vydaná na základě tohoto nařízení jiným členským státem nebo subjektem jednajícím jeho jménem subjektům nebo osobám v jeho působnosti, které se týkají údržby výrobků a provozu letadel.

Článek 8

1. Ustanovení článků 3 až 7 nesmějí bránit členským státům, aby bezprostředně reagovaly na bezpečnostní problémy týkající se určitého výrobku, osoby nebo organizace, na které se vztahuje toto nařízení.

Je-li bezpečnostní problém důsledkem nedostatečné úrovně bezpečnosti stanovené společnými technickými požadavky a správními postupy nebo nedostatků těchto požadavků a postupů, oznámí členský stát neprodleně Komisi a ostatním členským státům přijatá opatření a důvody k jejich přijetí.

V souladu s postupem stanoveným v čl. 12 odst. 2 Komise rozhodne, zda nedostatečná úroveň bezpečnosti nebo nedostatky společných technických požadavků a správních postupů odůvodňují další uplatňování opatření přijatých podle prvního pododstavce tohoto odstavce. V tomto případě učiní Komise rovněž nutné kroky ke změně dotčených společných technických požadavků a správních postupů v souladu s článkem 4 nebo článkem 11. Zjistí-li se, že opatření členského států nejsou odůvodněná, členský stát dotyčná opatření zruší.

2. V případě nepředvídaných naléhavých provozních okolností nebo časově omezených provozních potřeb může členský stát udělit výjimky z technických požadavků a správních postupů stanovených v tomto nařízení.

Komisi a ostatním členským státům jsou oznámeny výjimky udělené opakovaně nebo na dobu delší než dva měsíce.

Jsou-li Komise a ostatní členské státy informovány o výjimkách, které udělil některý členský stát podle druhého pododstavce, přezkoumá Komise, zda jsou tyto výjimky v souladu s bezpečnostními cíli tohoto nařízení nebo jinými právními předpisy Společenství.

Zjistí-li Komise, že udělené výjimky nejsou v souladu s bezpečnostními cíli tohoto nařízení nebo jinými právními předpisy Společenství, rozhodne o bezpečnostních opatřeních v souladu s postupem stanoveným v článku 12a.

V tomto případě dotčený členský stát výjimku zruší.

3. Lze-li úrovně bezpečnosti rovnocenné úrovni, které je dosaženo uplatněním společných technických požadavků a správních postupů stanovených v příloze III, dosáhnout jiným způsobem, mohou členské státy bez diskriminace z důvodu státní příslušnosti žadatelů a s ohledem na nutnost nenarušit hospodářskou soutěž udělit schválení odchylně od těchto ustanovení.

V těchto případech dotčený členský stát oznámí Komisi svůj úmysl udělit toto schválení, důvody tohoto udělení a předpokládané podmínky k zajištění rovnocenné úrovně bezpečnosti.

Komise ve lhůtě tří měsíců od oznámení členského státu zahájí postup uvedený v čl. 12 odst. 2 s cílem rozhodnout, zda lze navrhované schválení opatření udělit.

▼M6

V takovém případě Komise oznámí své rozhodnutí všem členským státům, které jsou oprávněny toto opatření uplatnit. V souladu se článkem 11 lze rovněž změnit příslušná ustanovení přílohy III tak, aby odrážely toto opatření.

▼M5

Na dotyčné opatření se vztahují články 6 a 7.

4. Bez ohledu na odstavce 1, 2 a 3 může členský stát přijmout nebo zachovat ustanovení týkající se OPS 1.1105 bodu 6, OPS 1.1110 bodů 1.3 a 1.4.1, OPS 1.1115 a OPS 1.1125 bodu 2.1 přílohy III hlavy Q, dokud nebudou na základě vědeckých poznatků a osvědčených postupů stanovena pravidla Společenství.

Členský stát informuje Komisi o ustanoveních, která se rozhodl zachovat.

U vnitrostátních předpisů, které se odchylují od ustanovení OPS 1 uvedených v prvním pododstavci a které členské státy zamýšlejí přijmout po dni použitelnosti přílohy III, zahájí Komise ve lhůtě tří měsíců od oznámení členského státu postup uvedený v čl. 12 odst. 2 s cílem rozhodnout, zda jsou tyto předpisy v souladu s bezpečnostními cíli tohoto nařízení a jinými právními předpisy Společenství a zda mohou být použitelné.

▼M6

V takovém případě Komise oznámí své rozhodnutí všem členským státům, které jsou oprávněny toto opatření uplatnit. V souladu se článkem 11 lze rovněž změnit příslušná ustanovení přílohy III tak, aby odrážely toto opatření.

▼M5

Na dotyčné opatření se vztahují články 6 a 7.

▼M5

Článek 8a

1. Do 16. ledna 2009 dokončí Evropská agentura pro bezpečnost letectví vědecké a zdravotní hodnocení přílohy III hlavy Q a případně hlavy O.

2. Aniž je dotčen článek 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví ( 6 ), je Evropská agentura pro bezpečnost letectví nápomocna Komisi při vyhotovování návrhů na změnu použitelných technických ustanovení přílohy III hlavy O a hlavy Q.

▼B

Článek 9

Členské státy učiní nezbytné kroky ke koordinaci svých výzkumných programů na zvýšení bezpečnosti civilních letadel a jejich provozu a informují o nich Komisi. Po konzultaci se členskými státy může Komise přijmout veškeré iniciativy na podporu těchto programů.

Článek 10

Členské státy informují Komisi:

a) o všech nových nebo změněných požadavcích nebo postupech aktualizovaných nebo přijatých v souladu s postupy stanovenými v opatřeních a

b) o všech změnách v opatřeních a

c) o výsledcích konzultací s průmyslovými kruhy a jinými zúčastněnými subjekty.

Článek 11

▼M6

1. Opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jejich doplněním, týkající se společných technických požadavků a správních postupů uvedených v příloze III, vyvolané vědeckým a technickým pokrokem se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 12 odst. 3. Ze závažných naléhavých důvodů může Komise použít postup pro naléhavé případy stanovený v čl. 12 odst. 4.

▼B

2. Pokud změny podle odstavce 1 obsahují pro členský stát národní variantu, Komise na základě postupu podle ►M6 čl. 12 odst. 3 ◄ rozhodne o zahrnutí této varianty do společných technických požadavků a správních postupů.

▼M6

Článek 12

1. Komisi je nápomocen Výbor pro leteckou bezpečnost (dále jen „výbor“).

2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1, 2, 4 a 6 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

▼M5

Článek 12a

Odkazuje-li se na tento článek, použije se ochranný postup stanovený v článku 6 rozhodnutí 1999/468/ES.

Komise konzultuje výbor před schválením tohoto rozhodnutí.

Doba uvedená v čl. 6 písm. b) rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.

Postoupí-li členský stát rozhodnutí Komise Radě, Rada může kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců přijmout jiné rozhodnutí.

▼B

Článek 13

1. Členské státy si jsou navzájem nápomocny při uplatňování tohoto nařízení a při dohlížení na jeho provádění.

2. V rámci vzájemné pomoci podle odstavce 1 si příslušné orgány členských států pravidelně sdělují veškeré dostupné informace:

— o porušení tohoto nařízení osobami, které nejsou rezidenty členských států, a o sankcích za to uložených,

— o sankcích uložených členskými státy vlastním rezidentům za taková porušení, jichž se dopustili v jiném členském státě.

Článek 14

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 1992.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.









PŘÍLOHA I

Opatření uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. h)

Arrangements Concerning the Development, the Acceptance and the Implementation of Joint Aviation Requirements (Opatření o vypracovávání, přijímání a provádění JAR), uzavřené na Kypru dne 11. září 1990.

▼M4 —————

▼M8









PŘÍLOHA III

Společné technické požadavky a správní postupy platné pro obchodní leteckou dopravu

OPS 1: Obchodní letecká doprava (letouny)

Obsah







HLAVA A — Použitelnost a definice HLAVA B — Obecně HLAVA C — Osvědčování provozovatele a dozor nad ním HLAVA D — Provozní postupy HLAVA E — Provoz za každého počasí HLAVA F — Výkonnost obecně HLAVA G — Třída výkonnosti A HLAVA H — Třída výkonnosti B HLAVA I — Třída výkonnosti C HLAVA J — Hmotnost a vyvážení HLAVA K — Přístroje a vybavení HLAVA L — Komunikační a navigační vybavení HLAVA M — Údržba letounu HLAVA N — Letová posádka HLAVA O — Palubní průvodčí HLAVA P — Příručky, deníky a záznamy HLAVA Q — Omezení doby letové služby a služby a požadavky na dobu odpočinku HLAVA R — Letecká přeprava nebezpečného zboží HLAVA S — Bezpečnost

HLAVA A

POUŽITELNOST A DEFINICE

OPS 1.001

Použitelnost

Část 1 OPS stanoví požadavky použitelné na provoz jakéhokoli letounu k účelům obchodní letecké dopravy kterýmkoliv provozovatelem, jehož hlavní místo obchodní činnosti a jeho sídlo (pokud existuje) se nachází v členském státě (dále jen „provozovatel“). OPS 1 neplatí:

1) pro letouny, jsou-li použity pro vojenské, celní a policejní služby; ani

2) pro výsadkové a protipožární lety a s nimi související lety na místo určení a zpět, při nichž se přepravují osoby, které se obvykle nacházejí na palubě při výsadkových nebo protipožárních letech; ani

3) pro lety bezprostředně před leteckými pracemi, v jejich průběhu a bezprostředně po nich, jestliže tyto lety souvisí s těmito leteckými pracemi, a při kterých, vyjma členů letové posádky, není přepravováno více než 6 osob nezbytných k provádění leteckých prací.

OPS 1.003

Definice

a) Pro účely této přílohy se: 1) „přijatým/přijatelným“ rozumí, že úřad nemá žádné námitky, pokud jde o vhodnost pro zamýšlený účel; 2) „schváleným (úřadem)“ rozumí (úřadem) dokumentovaný jako vhodný k zamýšlenému účelu; 3) „základním seznamem minimálního vybavení (MMEL)“ rozumí základní seznam (včetně preambule) podle příslušného typu letadla, který stanoví přístroje, položky vybavení nebo funkce, které při zachování úrovně bezpečnosti stanovené v příslušných certifikačních specifikacích letové způsobilosti mohou být dočasně neschopné provozu v důsledku konstrukční redundance nebo kvůli stanoveným postupům, podmínkám a omezením provozu a údržby a v souladu s platnými postupy zachování letové způsobilosti; 4) „seznamem minimálního vybavení (MEL)“ rozumí seznam (včetně preambule), který pro provoz letadla za určitých podmínek stanoví konkrétní přístroje, položky vybavení nebo funkce, které jsou neschopné provozu při zahájení letu. Tento seznam vypracuje provozovatel pro příslušné letadlo při zohlednění definice letadla a příslušných podmínek provozu a údržby v souladu s postupem schváleným úřadem.

b) Část M a část 145, na něž se v této příloze odkazuje, jsou části nařízení Komise (ES) č. 2042/2003 ( 7 ).

HLAVA B

OBECNĚ

OPS 1.005

Obecně

a) Provozovatel nesmí provozovat letoun pro účely obchodní letecké dopravy jinak než v souladu s předpisem OPS částí 1. Úlevy pro provoz letounů třídy výkonnosti B lze nalézt v dodatku 1 k OPS 1.005 a).

b) Provozovatel musí splnit příslušné požadavky na letovou způsobilost stanovené se zpětnou platností pro letouny provozované v obchodní letecké dopravě.

c) Každý letoun musí být provozován v souladu s podmínkami jeho osvědčení letové způsobilosti a v mezích schválených provozních omezení uvedených v jeho letové příručce.

d) Všechna syntetická výcviková zařízení (STD), např. letové simulátory a letová výcviková zařízení (FTD), nahrazující letoun pro účely výcviku nebo přezkušování musí být způsobilá podle požadavků použitelných na syntetická výcviková zařízení. Provozovatel, který zamýšlí používat STD, musí obdržet souhlas úřadu.

OPS 1.020

Právní předpisy a postupy – odpovědnost provozovatele

Provozovatel zajistí, aby:

1) všichni jeho zaměstnanci byli uvědomeni o tom, že jsou povinni dodržovat právní předpisy a postupy států, v nichž se provoz uskutečňuje, a které se vztahují k plnění jejich povinností, a

2) všichni členové posádek byli obeznámeni s právními předpisy a postupy týkajícími se plnění jejich povinností.

OPS 1.025

Společný jazyk

a) Provozovatel zajistí, aby se všichni členové posádky mohli dorozumívat společným jazykem.

b) Provozovatel zajistí, aby veškerý provozní personál byl schopen rozumět jazyku, v němž jsou napsány ty části provozní příručky, které se týkají jeho povinností a odpovědnosti.

OPS 1.030

Seznam minimálního vybavení – odpovědnost provozovatele

a) Provozovatel vypracuje pro každý letoun seznam minimálního vybavení (MEL) schválený úřadem, který je založený na příslušném základním seznamu minimálního vybavení (MMEL) (pokud existuje) a který klade nejméně tatáž omezení.

b) Provozovatel nesmí provozovat letoun jinak než v souladu se seznamem minimálního vybavení, pokud mu to úřad nepovolí. Takové povolení za žádných okolností neumožňuje provoz mimo omezení uvedená v základním seznamu minimálního vybavení.

OPS 1.035

Systém jakosti

a) Provozovatel zavede jeden systém jakosti a ustanoví jednoho vedoucího jakosti, aby sledoval dodržování a přiměřenost postupů požadovaných k zajištění bezpečného provozu a letové způsobilosti letounů. Sledování musí zahrnovat systém zpětné vazby k odpovědnému vedoucímu (viz také OPS 1.175 h)) k zajištění nápravných opatření, jsou-li nezbytná.

b) Systém jakosti musí obsahovat program zabezpečení jakosti, v němž jsou uvedeny postupy navržené k ověření, zda jsou všechny činnosti prováděny v souladu s použitelnými požadavky, normami a postupy.

c) Systém jakosti a vedoucí jakosti musí být přijatelný pro úřad.

d) Systém jakosti musí být popsán v příslušné dokumentaci.

e) Bez ohledu na výše uvedený bod a) může úřad přijmout jmenování dvou vedoucích jakosti, jednoho pro provoz a druhého pro údržbu, pokud provozovatel určil jeden útvar řízení jakosti, aby zajistil jednotné uplatňování systému v celém provozu.

OPS 1.037

Program prevence leteckých nehod a bezpečnosti letů

a) Provozovatel musí stanovit a udržovat program prevence leteckých nehod a bezpečnosti letů, který může být začleněn do systému jakosti, obsahující: 1) programy k získání a udržování povědomí o nebezpečí u všech osob zapojených do provozu a 2) program hlášení událostí umožňující shromažďování a hodnocení příslušných hlášení o incidentech a leteckých nehodách za účelem zjištění nepříznivého vývoje nebo určení nedostatků v zájmu bezpečnosti letů. Program musí chránit totožnost toho, kdo hlášení podává, a obsahovat možnost podat toto hlášení anonymně a 3) vyhodnocování příslušných informací týkajících se leteckých nehod a incidentů a rozšiřování s ním souvisejících informací, avšak bez přisuzování viny, a 4) program sledování letových údajů pro letouny přesahující maximální schválenou vzletovou hmotnost 27 000 kg. Sledování letových údajů (FDM) je aktivnější využití digitálních letových údajů z běžného provozu pro zlepšení bezpečnosti letectví. Z programu sledování letových údajů nesmí být vyvozována kárná odpovědnost a musí obsahovat záruky pro ochranu zdroje(ů) poskytujícího(ích) údaje a 5) jmenování osoby odpovědné za řízení programu.

b) Návrhy nápravných opatření vyplývající z programu prevence leteckých nehod a bezpečnosti letů jsou povinností osoby odpovědné za řízení programu.

c) Účinnost změn plynoucích z návrhů nápravných opatření zjištěných programem prevence leteckých nehod a bezpečnosti letů sleduje vedoucí jakosti.

OPS 1.040

Členové posádky

a) Provozovatel zajistí, aby všichni členové letové posádky a palubní průvodčí vykonávající službu absolvovali výcvik a byli způsobilí k výkonu jim přidělených povinností.

b) V případě členů posádky, kteří nejsou palubními průvodčími a kteří vykonávají své povinnosti v prostoru pro cestující, provozovatel zajistí, aby: 1) si je cestující nepletli s palubními průvodčími; 2) neobsazovali místa přidělená požadovaným palubním průvodčím; 3) nebránili palubním průvodčím při plnění jejich povinností.

OPS 1.050

Informace o pátrání a záchraně

Provozovatel zajistí, aby v pilotním prostoru byly snadno dostupné veškeré nezbytné informace týkající se služeb pátrání a záchrany pro zamýšlený let.

OPS 1.055

Informace o palubním nouzovém vybavení a vybavení pro přežití

Provozovatel zajistí, aby byly k dispozici seznamy obsahující informace o palubním nouzovém vybavení a vybavení pro přežití, které je v jeho letounech, aby je mohl okamžitě sdělit koordinačním střediskům pátrání a záchrany. Informace musí obsahovat podle potřeby počty, barvy a druhy záchranných člunů, pyrotechnických prostředků, podrobnosti o zdravotnických potřebách pro případy nouze, o zásobách vody a o druhu a kmitočtech nouzového přenosného rádiového vybavení.

OPS 1.060

Nouzové přistání na vodě

Provozovatel nesmí provozovat letoun v konfiguraci se schváleným počtem sedadel pro cestující větším než 30 na tratích nad vodními plochami ve vzdálenosti od pevniny vhodné pro nouzové přistání větší než 120 minut letu cestovní rychlostí nebo 400 námořních mil, podle toho, která vzdálenost je menší, pokud letoun nevyhovuje požadavkům příslušného předpisu pro nouzové přistání na vodě.

OPS 1.065

Přeprava válečných zbraní a válečného střeliva

a) Provozovatel nesmí přepravovat válečné zbraně a válečné střelivo letecky, pokud neobdržel povolení od všech dotčených států.

b) Provozovatel zajistí, aby válečné zbraně a válečné střelivo byly: 1) uloženy v letounu na místě nepřístupném za letu cestujícím a 2) vybity v případě palných zbraní, pokud před zahájením letu neudělily všechny dotčené státy povolení, že se takové válečné zbraně a válečné střelivo smí přepravovat za podmínek, které se zčásti nebo zcela liší od podmínek stanovených tímto bodem.

c) Provozovatel zajistí, aby byly veliteli letadla před zahájením letu oznámeny podrobnosti a umístění všech válečných zbraní a válečného střeliva určených k přepravě na palubě letounu.

OPS 1.070

Přeprava sportovních zbraní a střeliva

a) Provozovatel přijme veškerá přiměřená opatření, kterými zajistí, že mu budou ohlášeny všechny sportovní zbraně určené k letecké přepravě.

b) Provozovatel, který přijímá k letecké přepravě sportovní zbraně, zajistí, aby byly: 1) uloženy v letounu na místě nepřístupném za letu cestujícím, pokud úřad nestanovil, že splnění tohoto požadavku je neproveditelné, a uznal, že lze použít jiný postup, a 2) vybity v případě palných zbraní nebo jiných zbraní, které mohou obsahovat střelivo.

c) Střelivo pro sportovní zbraně lze přepravovat v prověřených zavazadlech cestujících s určitými omezeními podle technických pokynů (viz OPS 1.1160 b) 5 podle OPS 1.1150 a) 15).

OPS 1.075

Způsob přepravy osob

Provozovatel přijme veškerá přiměřená opatření, kterými zajistí, že za letu nebude nikdo v žádné části letounu, která není navržena pro přepravu osob, pokud velitel letadla nepovolil dočasný přístup do kterékoliv části letounu:

1) za účelem provedení opatření nezbytného pro bezpečnost letounu, osoby, zvířete nebo zboží v této části letounu, nebo

2) v níž je uložen náklad nebo zásoby a která je navržena tak, aby umožňovala osobě přístup za letu.

OPS 1.080

Úmyslně vynecháno

OPS 1.085

Odpovědnost posádky

a) Člen posádky odpovídá za správný výkon svých povinností, které: 1) souvisejí s bezpečností letounu a osob na jeho palubě a 2) jsou stanoveny v pokynech a postupech, které jsou uvedeny v provozní příručce.

b) Člen posádky musí: 1) hlásit veliteli letadla každé selhání, poruchu, nesprávnou činnost nebo závadu, o níž je přesvědčen, že může ovlivnit letovou způsobilost nebo bezpečný provoz letounu včetně nouzových systémů; 2) hlásit veliteli letadla každý incident, který ohrožuje nebo by mohl ohrozit bezpečnost provozu; 3) využívat provozovatelův program hlášení událostí v souladu s OPS 1.037 a) 2. Ve všech těchto případech musí být kopie takového hlášení předána dotyčnému veliteli letadla.

c) Výše uvedený bod b) nijak nezavazuje člena posádky hlásit událost, která již byla nahlášena jiným členem posádky.

d) Člen posádky nesmí vykonávat službu v letounu: 1) je-li pod vlivem léku/drogy, který(á) by mohl(a) ovlivnit jeho schopnosti způsobem snižujícím bezpečnost; 2) po hloubkovém potápění, jestliže neuplynula přiměřená doba; 3) po darování krve, jestliže neuplynula přiměřená doba; 4) nejsou-li splněny příslušné zdravotní požadavky nebo je-li jakákoliv pochybnost, že může vykonávat přidělené povinnosti, nebo (5) jestliže ví nebo má podezření, že trpí únavou nebo se natolik necítí dobře, že by let mohl být ohrožen.

e) Na člena posádky se vztahují příslušné požadavky týkající se požívání alkoholických nápojů, které stanoví provozovatel, které jsou přijatelné pro úřad a zahrnují alespoň toto: 1) nesmí požít alkoholický nápoj v době kratší než 8 hodin před stanoveným časem, v němž se má hlásit do služby nebo letové zálohy; 2) nesmí zahájit službu na palubě s obsahem alkoholu v krvi větším než 0,2 promile; 3) nesmí požít alkoholický nápoj ve službě na palubě nebo v letové záloze.

f) Velitel letadla: 1) odpovídá za bezpečnost všech členů posádky, cestujících a nákladu na palubě, jakmile přijde na palubu až do doby, kdy na konci letu opustí letoun; 2) odpovídá za provoz a bezpečnost letounu od okamžiku, kdy je letoun poprvé připraven k pohybu za účelem pojíždění před vzletem až do chvíle, kdy se naposled zastaví na konci tohoto letu a motor(y) používaný(é) jako hlavní pohonná(é) jednotka(y) je(jsou) vypnut(y); 3) je oprávněn vydat jakýkoliv rozkaz, který považuje za nezbytný k zajištění bezpečnosti letounu a osob nebo majetku na jeho palubě; 4) je oprávněn nechat vystoupit kteroukoli osobu nebo vyložit jakoukoli část nákladu, které podle jeho názoru mohou představovat potenciální ohrožení bezpečnosti letounu nebo osob na jeho palubě; 5) nesmí dovolit v letounu přepravu osoby, která je zřejmě natolik pod vlivem alkoholu nebo drog, že by pravděpodobně ohrozila bezpečnost letounu nebo osob na jeho palubě; 6) má právo odmítnout přepravu nežádoucích cestujících, osob deportovaných nebo ve vazbě, jestliže by jejich přeprava představovala jakékoliv riziko pro bezpečnost letounu nebo osob na jeho palubě; 7) zajistí, aby všichni cestující byli seznámeni s umístěním nouzových východů a s umístěním a použitím důležitého bezpečnostního a nouzového vybavení; 8) zajistí, aby byly dodrženy všechny provozní postupy a kontrolní seznamy v souladu s provozní příručkou; 9) nesmí dovolit žádnému členu posádky vykonávat v průběhu vzletu, počátečního stoupání, konečného přiblížení a přistání jinou činnost než povinnosti požadované pro bezpečný provoz letounu; 10) nesmí dovolit: i) vyřadit z činnosti, vypnout nebo vymazat za letu zapisovač letových údajů ani vymazat zapsané údaje po letu v případě letecké nehody nebo incidentu, které musí ohlásit, ii) vyřadit z činnosti nebo vypnout za letu zapisovač hlasu v pilotním prostoru, ledaže by se domníval, že by zapsané údaje, které by byly jinak automaticky vymazány, měly být zachovány pro vyšetřování incidentu nebo letecké nehody, ani nesmí dovolit ručně vymazat za letu nebo po letu zapsané údaje v případě letecké nehody nebo incidentu, které musí ohlásit; 11) rozhodne, zda převezme nebo nepřevezme letoun se závadami povolenými seznamem povolených odchylek na draku (CDL) nebo seznamem minimálního vybavení (MEL), a 12) zajistí, aby byla provedena předletová prohlídka.

g) Velitel letadla nebo pilot pověřený prováděním letu přijme v nouzové situaci, která vyžaduje okamžité rozhodnutí a činnost, jakékoli opatření, které považuje za daných okolností za nezbytné. V takových případech se může v zájmu bezpečnosti odchýlit od platných pravidel, provozních postupů a metod.

OPS 1.090

Pravomoc velitele letadla

Provozovatel přijme veškerá přiměřená opatření, aby zajistil, že všechny osoby na palubě letounu uposlechnou všech oprávněných rozkazů udělených velitelem letadla k zajištění bezpečnosti letounu, osob a majetku na jeho palubě.

OPS 1.095

Pravomoc k pojíždění letounem

Provozovatel provede všechny přiměřené kroky, aby zajistil, že s letounem, za který je odpovědný, neprovádí pojíždění na pohybové ploše letiště osoba jiná než člen letové posádky, ledaže tato osoba sedící za řízením:

1) byla řádně oprávněna provozovatelem nebo určeným zástupcem a je způsobilá k: i) pojíždění letounem, ii) používání radiotelefonu a

2) obdržela pokyn vzhledem k plánu letiště, trasám, znakům, značení, návěstidlům, signálům a pokynům řízení letového provozu, frazeologii a postupům a může vyhovět provozním standardům požadovaným pro bezpečný pohyb letounu na letišti.

OPS 1.100

Přístup do pilotního prostoru

a) Provozovatel zajistí, aby žádná osoba kromě členů letové posádky pověřených provedením letu neměla přístup do pilotního prostoru nebo v něm byla přepravována, pokud není: 1) členem provozní posádky; 2) zástupcem úřadu odpovědného za certifikaci, vydávání průkazů způsobilosti nebo inspekci, jehož výkon úředních povinností vyžaduje přístup do pilotního prostoru, nebo 3) osobou, jejíž přeprava v tomto prostoru je povolena pokyny obsaženými v provozní příručce.

b) Velitel letadla zajistí, aby: 1) v zájmu bezpečnosti přístup do pilotního prostoru neodváděl pozornost nebo nenarušoval provádění letu a 2) všechny osoby v pilotním prostoru byly seznámeny s příslušnými bezpečnostními postupy.

c) Za konečné rozhodnutí o přístupu do pilotního prostoru odpovídá velitel letadla.

OPS 1.105

Neoprávněná přeprava

Provozovatel přijme veškerá přiměřená opatření, aby zajistil, že se na palubě letounu tajně neukryje žádná osoba ani náklad.

OPS 1.110

Přenosná elektronická zařízení

Provozovatel nesmí dovolit nikomu používat přenosné elektronické zařízení, které může nepříznivě ovlivnit výkonnost palubních systémů a vybavení, a musí přijmout veškerá přiměřená opatření, aby zajistil, že je nikdo na palubě letounu nepoužije.

OPS 1.115

Alkohol a drogy

Provozovatel nesmí povolit žádné osobě vstup do letounu nebo přítomnost v něm a musí přijmout veškerá přiměřená opatření, aby zajistil, že žádná osoba nevstoupí do letounu, je-li natolik pod vlivem alkoholu nebo drog, že by pravděpodobně ohrozila bezpečnost letounu nebo osob na palubě.

OPS 1.120

Ohrožování bezpečnosti

Provozovatel přijme veškerá přiměřená opatření, aby zajistil, že nikdo nebude jednat nebezpečně nebo nedbale, nebo že opomene provést úkon, a tím:

1) ohrozí letoun nebo osobu na jeho palubě;

2) způsobí nebo dovolí, aby letoun ohrozil osobu nebo majetek.

OPS 1.125

Dokumenty, které mají být na palubě

a) Provozovatel zajistí, aby při každém letu byly na palubě tyto dokumenty nebo jejich kopie: 1) osvědčení o zápisu do leteckého rejstříku; 2) osvědčení letové způsobilosti; 3) originál nebo kopie osvědčení hlukové způsobilosti (je-li vyžadováno), včetně anglického překladu, byl-li poskytnut úřadem odpovědným za vydávání osvědčení hlukové způsobilosti; 4) originál nebo kopie osvědčení leteckého provozovatele (AOC); 5) povolení rádiové stanice a 6) originál nebo kopie osvědčení o pojištění zákonné odpovědnosti.

b) Každý člen letové posádky musí mít při každém jednotlivém letu u sebe platný průkaz způsobilosti s příslušnou(ými) kvalifikací(emi) pro účely daného letu.

OPS 1.130

Příručky, které mají být na palubě

Provozovatel zajistí, aby:

1) na palubě byly při každém letu platné části provozní příručky, které jsou důležité pro povinnosti posádky;

2) na palubě letounu byly pro posádku za letu snadno přístupné ty části provozní příručky, které jsou požadovány k provedení letu, a

3) na palubě každého letounu byla platná letová příručka, pokud úřad neuznal, že veškeré důležité informace pro tento letoun obsahuje provozní příručka předepsaná v části B dodatku 1 k OPS 1.1045.

OPS 1.135

Další informace a formuláře, které mají být na palubě

a) Provozovatel zajistí, aby kromě dokumentů a příruček předepsaných v OPS 1.125 a OPS 1.130 byly na palubě při každém letu následující informace a formuláře, které jsou důležité pro daný druh a oblast provozu: 1) provozní letový plán obsahující alespoň informace požadované v OPS 1.1060; 2) technický deník letounu obsahující alespoň informace požadované v části M bodu M.A. 306, vedení technického deníku provozovatele; 3) podrobnosti vyplněného letového plánu letových provozních služeb; 4) příslušná instruující dokumentace NOTAM/AIS (letecké informační služby); 5) příslušné meteorologické informace; 6) dokumentace o hmotnosti a vyvážení uvedená v hlavě J; 7) ohlášení zvláštních kategorií cestujících, jako jsou pracovníci bezpečnosti, nejsou-li pokládáni za členy posádky, postižené osoby, nežádoucí cestující, deportované osoby a osoby ve vazbě; 8) ohlášení zvláštních nákladů, včetně nebezpečného zboží, obsahující písemné informace pro velitele letadla stanovené v OPS 1.1215 c); 9) platné mapy a plánky s průvodní dokumentací, jak jsou stanoveny v OPS 1.290 b) 7; 10) jakákoliv jiná dokumentace, kterou mohou požadovat dotčené státy, např. seznamy nákladu, seznamy cestujících apod., a 11) formuláře pro hlášení z letu ke splnění požadavků úřadu a provozovatele.

b) Úřad může povolit, aby informace uvedené podrobně výše v bodu a) nebo jeho části byly předloženy v jiné než tištěné podobě. Musí být zajištěna přiměřená dostupnost, použitelnost a spolehlivost.

OPS 1.140

Informace uchovávané na zemi

a) Provozovatel zajistí, aby: alespoň po dobu každého letu nebo řady letů: i) byly na zemi uchovávány informace týkající se letu, příslušné pro daný druh provozu, a ii) informace byly uchovány nejméně do doby, než jsou zhotoveny jejich kopie v místě, kde budou uloženy v souladu s OPS 1.1065, nebo, nelze-li to provést, iii) tytéž informace byly přepravovány v ohnivzdorném pouzdře v letounu.

b) Informace uvedené v bodu a) výše zahrnují: 1) kopii provozního letového plánu, je-li to vhodné; 2) kopie příslušné(ých) části(í) technického deníku letounu; 3) dokumentaci NOTAM přesně vymezenou pro danou trať, je-li vydána provozovatelem; 4) dokumentaci o hmotnosti a vyvážení, je-li požadována (viz OPS 1.625), a 5) ohlášení zvláštních nákladů.

OPS 1.145

Zmocnění ke kontrolám

Provozovatel zajistí, aby osobě zmocněné úřadem bylo kdykoli dovoleno vstoupit na palubu a letět v kterémkoli letounu provozovaném v souladu s AOC, které vydal tento úřad, stejně jako vstoupit do pilotního prostoru a setrvat v něm s tím, že velitel letadla může odmítnout vstup do pilotního prostoru, pokud by tím podle jeho názoru byla ohrožena bezpečnost letounu.

OPS 1.150

Předkládání dokumentů a záznamů

a) Provozovatel: 1) umožní každé osobě zmocněné úřadem přístup ke všem dokladům a záznamům, které se vztahují k letovému provozu nebo údržbě, a 2) předloží v přiměřené době veškeré doklady a záznamy, které se vztahují k letovému provozu nebo údržbě, pokud k tomu byl úřadem vyzván.

b) Velitel letadla předloží dokumenty, které je předepsáno mít na palubě, osobě zmocněné úřadem v přiměřené době od okamžiku, kdy byl k tomu touto osobou vyzván.

OPS 1.155

Uchovávání dokumentů

Provozovatel zajistí, aby:

1) veškeré originální doklady nebo jejich kopie, jejichž uchovávání se požaduje, byly uchovávány po požadovanou dobu i v případě, že přestává být provozovatelem letounu, a

2) pokud se člen posádky, o němž provozovatel vedl záznamy doby letové služby, služby a odpočinku, stává členem posádky jiného provozovatele, byly tyto záznamy postoupeny novému provozovateli.

OPS 1.160

Uchovávání, předkládání a použití záznamů letových zapisovačů

a) Uchovávání záznamů: 1) Provozovatel letounu, na jehož palubě je letový zapisovač, musí uchovat po nehodě letounu v možném rozsahu původní záznamy pořízené zapisovačem, které se týkají této letecké nehody, po dobu nejméně 60 dnů, pokud vyšetřující úřad nenařídil jinak. 2) Jestliže úřad nevydal předchozí povolení, musí provozovatel letounu, na jehož palubě je letový zapisovač, uchovat po incidentu, na nějž se vztahuje povinné hlášení, v možném rozsahu původní záznamy pořízené zapisovačem po dobu nejméně 60 dnů, pokud vyšetřující úřad nenařídil jinak. 3) Kromě toho musí provozovatel letounu, na jehož palubě je letový zapisovač, nařídí-li to úřad, uchovat původní zaznamenané údaje po dobu 60 dnů, pokud vyšetřující úřad nenařídil jinak. 4) Jestliže je předepsáno mít na palubě letounu zapisovač letových údajů, musí provozovatel tohoto letounu: i) uchovat záznamy po dobu provozní lhůty stanovené v OPS 1.715, 1.720 a 1.725, vyjma toho, že pro účely zkoušení a údržby zapisovačů letových údajů může být při zkoušení zapisovače smazána nejvýše hodina nejstaršího zaznamenaného materiálu, a ii) uchovávat dokument poskytující informace nezbytné k získání uložených údajů a jejich převedení do technických jednotek.

b) Předkládání záznamů: Provozovatel letounu, na jehož palubě je letový zapisovač, předloží v přiměřené lhůtě od okamžiku, kdy k tomu byl úřadem vyzván, záznam ze zapisovače, který je k dispozici nebo byl uschován.

c) Použití záznamů: 1) Záznamy zapisovače hlasu v pilotním prostoru nesmí být použity k jiným účelům než vyšetřování letecké nehody nebo incidentu, na něž se vztahuje povinné hlášení, vyjma případů, kdy s tím souhlasí všichni členové dotčené posádky. 2) Záznamy zapisovače letových údajů se nesmí použít k jiným účelům než vyšetřování letecké nehody nebo incidentu, na něž se vztahuje povinné hlášení, vyjma případů, kdy tyto záznamy jsou: i) použity provozovatelem výhradně pro účely letové způsobilosti nebo údržby nebo ii) zbaveny informací umožňujících jejich identifikaci nebo iii) zpřístupněny zabezpečenými postupy.

OPS 1.165

Nájem/pronájem letounů

a) Terminologie Pojmy použité v tomto bodu mají tento význam: 1) Nájem/pronájem bez posádky (dry lease) – je případ nájmu/pronájmu, kdy je letoun provozován na AOC nájemce. 2) Nájem/pronájem s posádkou (wet lease) – je případ nájmu/pronájmu, kdy je letoun provozován na AOC pronajímatele.

b) Nájem/pronájem letounů mezi provozovateli Společenství: 1) Pronájem letounů s posádkou (wet lease-out). Provozovatel Společenství, který poskytne letoun s kompletní posádkou jinému provozovateli Společenství v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2407/92 ze dne 23. července 1992 o vydávání licencí leteckým dopravcům ( 8 ) a který si ponechá všechny funkce a odpovědnosti stanovené v hlavě C, zůstává provozovatelem letounu. 2) Všechny nájmy/pronájmy s výjimkou pronájmu letounu s posádkou: i) s výjimkou výše uvedeného bodu b) 1 musí provozovatel Společenství využívající nebo poskytující letoun jinému provozovateli Společenství obdržet předchozí souhlas od příslušného úřadu. Všechny podmínky, které jsou součástí tohoto souhlasu, musí být obsaženy v nájemní smlouvě, ii) prvky nájemních smluv schválených úřadem jiných než nájemních smluv zahrnujících letoun a kompletní posádku, při nichž nedochází k přenosu funkcí a odpovědnosti, je nutno vzhledem k najímanému letounu pokládat za odchylky od AOC, podle kterého budou prováděny lety.

c) Nájem/pronájem letounů mezi provozovatelem Společenství a právnickou nebo fyzickou osobou jinou než provozovatel Společenství. 1) Nájem letounu bez posádky: i) provozovatel Společenství nesmí najmout bez schválení úřadu letoun bez posádky od jiné právnické nebo fyzické osoby než od jiného provozovatele Společenství. Všechny podmínky, které jsou součástí tohoto souhlasu, musí být obsaženy v nájemní smlouvě, ii) provozovatel Společenství zajistí, aby byly všechny odchylky od požadavků stanovených v hlavách K, L nebo v OPS 1.005 b) týkající se najímaných letounů bez posádky oznámeny úřadu a byly pro něj přijatelné. 2) Nájem letounu s posádkou: i) provozovatel Společenství nesmí bez schválení úřadu najmout letoun s posádkou od jiné právnické nebo fyzické osoby než od jiného provozovatele Společenství, ii) provozovatel Společenství zajistí, aby s ohledem na letouny najímané s posádkou: A) bezpečnostní normy pronajímatele týkající se údržby a provozu byly rovnocenné normám stanoveným tímto nařízením; B) pronajímatel byl držitelem AOC vydaného státem, který je smluvní stranou Chicagské úmluvy; C) letoun měl standardní osvědčení letové způsobilosti vydané v souladu s přílohou 8 ICAO. Standardní osvědčení letové způsobilosti vydaná jiným členským státem, než je stát odpovědný za vydání AOC, budou uznána bez dalšího dokazování, jsou-li vydána v souladu s částí 21, a D) byl splněn jakýkoli požadavek uplatněný úřadem nájemce. 3) Pronájem letounu bez posádky: Provozovatel Společenství může pronajmout letoun bez posádky pro účely obchodní letecké dopravy jinému provozovateli smluvního státu Chicagské úmluvy, pokud jsou splněny tyto podmínky: A) úřad osvobodil provozovatele od příslušných ustanovení části 1 OPS, když poté, co cizí úřad převzal písemně odpovědnost za dohled nad údržbou a provozem letoun(ů), vyňal letoun(y) z jeho AOC, a B) letoun je udržován v souladu se schváleným programem údržby. 4) Pronájem letounu s posádkou: Provozovatel Společenství, který pronajímá letoun s úplnou posádkou jiné právnické nebo fyzické osobě v souladu s nařízením (EHS) č. 2407/92 a který si ponechává všechny funkce a odpovědnosti stanovené v hlavě C, zůstává provozovatelem letounu.

Dodatek 1 k OPS 1.005 a)

Provoz letounů třídy výkonnosti B

a) Terminologie 1) Provoz z bodu A do bodu A – vzlet a přistání se uskutečňují na stejném místě. 2) Provoz z bodu A do bodu B – vzlet a přistání se uskutečňují na různých místech. 3) Noc – doba mezi koncem občanského soumraku a začátkem občanského svítání nebo jiný takový časový úsek mezi západem a východem slunce, který může stanovit příslušný úřad.

b) Provoz, na který se tento dodatek vztahuje, může být prováděn s níže uvedenými úlevami. 1) OPS 1.035 Systém jakosti: v případě velmi malého provozovatele může funkci vedoucího jakosti zastávat jmenovaný vedoucí pracovník, jsou-li používáni externí auditoři. Totéž platí, jestliže odpovědný vedoucí zastává jednu nebo více vedoucích funkcí. 2) Vyhrazeno 3) OPS 1.075 Způsoby přepravy osob: Nepožaduje se pro provoz VFR jednomotorových letounů. 4) OPS 1.100 Přístup do pilotního prostoru: i) provozovatel stanoví pravidla pro přepravu cestujících na sedadle pilota, ii) velitel letadla zajistí, aby: A) přeprava cestujících na sedadle pilota neodváděla pozornost nebo nenarušovala provádění letu a B) cestující na sedadle pilota byl obeznámen s příslušnými omezeními a bezpečnostními postupy. 5) OPS 1.105 Neoprávněná přeprava: Nepožaduje se pro provoz VFR jednomotorových letounů. 6) OPS 1.135 Další informace a formuláře, které mají být na palubě: i) pro provoz VFR jednomotorových letounů z bodu A do bodu A ve dne nemusí být na palubě následující dokumenty: A) provozní letový plán; B) technický deník letounu; C) příslušná instruující dokumentace NOTAM/AIS (letecké informační služby); D) meteorologické informace; E) ohlášení zvláštních kategorií cestujících atd. a F) ohlášení zvláštních nákladů včetně nebezpečného zboží atd., ii) pro provoz VFR jednomotorových letounů z bodu A do bodu B ve dne se nemusí provádět ohlášení zvláštních kategorií cestujících, jak je uvedeno v OPS 1.135 a) 7, iii) pro provoz VFR z bodu A do bodu B za dne může být provozní letový plán ve zjednodušené podobě a musí obsahovat potřebné údaje o druhu provozu. 7) OPS 1.215 Využívání letových provozních služeb (ATS): Pro provoz VFR jednomotorových letounů ve dne je nutno udržovat nezávazné spojení s ATS v rozsahu odpovídajícím druhu provozu. Služba pátrání a záchrany musí být zajištěna podle OPS 1.300. 8) OPS 1.225 Letištní provozní minima: Pro provoz VFR budou tento požadavek normálně pokrývat standardní provozní minima VFR. Je-li to nutné, provozovatel stanoví dodatečné požadavky, které berou v úvahu faktory jako rádiové pokrytí, terén, povaha míst pro vzlety a přistání, letové podmínky a kapacita ATS. 9) OPS 1.235 Postupy omezování hluku: Nepoužijí se pro provoz VFR jednomotorových letounů. 10) OPS 1.240 Tratě a oblasti provozu: Bod a) 1 se nepoužije pro provoz VFR jednomotorových letounů z bodu A do bodu A ve dne. 11) OPS 1.250 Stanovení minimálních výšek letu: Pro provoz VFR ve dne se tento požadavek uplatňuje takto: Provozovatel zajistí, aby provoz byl prováděn pouze na tratích nebo v těch oblastech, ve kterých může být udržována bezpečná vzdálenost od terénu, a musí brát v úvahu takové faktory, jako teplota, terén a nepříznivé meteorologické podmínky (např. silná turbulence a sestupné vzdušné proudění, opravy na odchylky teploty a tlaku od standardních hodnot). 12) OPS 1.255 Zásady určování množství paliva: i) pro lety z bodu A do bodu A – Provozovatel stanoví minimální množství paliva, při jehož dosažení musí být let ukončen. Toto minimum, konečná záloha paliva, nesmí být menší, než je množství potřebné k letu s dobou trvání 45 minut. ii) ii) pro lety z bodu A do bodu B – Provozovatel zajistí, aby předletový výpočet použitelného paliva požadovaného pro let zahrnoval: A) palivo pro pojíždění – palivo spotřebované před vzletem, je-li významné, a B) traťové palivo (palivo potřebné k dosažení cílového letiště) a C) záložní palivo 1) palivo pro nepředvídané okolnosti: palivo, jehož množství není menší než 5 % plánovaného traťového paliva nebo v případě přeplánování za letu 5 % traťového paliva pro zbytek letu, a 2) konečná záloha paliva: palivo potřebné pro let po dobu dalších 45 minut (pístové motory) nebo 30 minut (turbínové motory) a D) palivo k letu na náhradní letiště: palivo potřebné k dosažení náhradního letiště přes letiště cílové, je-li požadováno náhradní letiště, a E) mimořádné palivo: palivo, které může velitel letadla požadovat navíc k palivu podle bodů A) až D). 13) OPS 1.265 Přeprava nežádoucích cestujících, osob deportovaných nebo ve vazbě: Pro provoz VFR jednomotorových letounů a jestliže se nezamýšlí přeprava nežádoucích cestujících, osob deportovaných nebo ve vazbě, se od provozovatele nevyžaduje, aby stanovil postupy pro přepravu těchto cestujících. 14) OPS 1.280 Rozsazování cestujících: Nepoužije se pro provoz VFR jednomotorových letounů. 15) OPS 1.285 Instruktáž cestujících: Názorná ukázka a instruktáž musí být přiměřené druhu provozu. Při jednopilotním provozu nemohou být pilotu přiděleny úkoly, které odvádějí jeho pozornost od letových povinností. 16) OPS 1.290 Příprava letu: i) provozní letový plán pro provoz z bodu A do bodu A – nepožaduje se, ii) pro provoz VFR z bodu A do bodu B ve dne – provozovatel zajistí, aby pro každý let byla vyplněna zjednodušená podoba provozního letového plánu odpovídající druhu provozu. 17) OPS 1.295 Výběr letišť: Nepoužije se pro provoz VFR. Nezbytné pokyny pro použití letišť a míst pro vzlety a přistání jsou vydány prostřednictvím odkazu na OPS 1.220. 18) OPS 1.310 Členové posádky na pracovních místech: Pro provoz VFR jsou pokyny k této záležitosti vyžadovány pouze tehdy, je-li provoz prováděn ve dvoupilotní posádce. 19) OPS 1.375 Řízení palivového systému za letu: Uplatňování dodatku 1 k OPS 1.375 se nepožaduje pro provoz VFR jednomotorových letounů ve dne. 20) OPS 1.405 Zahájení a pokračování přiblížení: Nepoužije se pro provoz VFR. 21) OPS 1.410 Provozní postupy – výška přeletu prahu dráhy: Nepoužije se pro provoz VFR. 22) OPS 1.430 až 1.460, včetně dodatků: Nepoužije se pro provoz VFR. 23) OPS 1.530 Vzlet: i) bod a) se použije s tímto doplněním. Úřad může případ od případu uznat jiné údaje o výkonnosti zpracované provozovatelem a založené na předvedení nebo doložených zkušenostech. Body b) a c) platí s tímto doplněním. Nelze-li požadavky tohoto bodu splnit z důvodů fyzikálních omezení týkajících se délky dráhy a existuje-li zřejmý veřejný zájem a nutnost provozu, může úřad uznat případ od případu jiné údaje o výkonnosti zpracované provozovatelem a založené na předvedení nebo doložených zkušenostech, které nejsou v rozporu s letovou příručkou letounu týkající se zvláštních postupů, ii) provozovatel, který chce uskutečnit provoz podle bodu i), musí obdržet předchozí souhlas úřadu, který vydal AOC. Tento souhlas bude: A) specifikovat typ letounu; B) specifikovat druh provozu; C) specifikovat letiště a příslušné dráhy; D) omezovat vzlet, který má být proveden za VMC; E) specifikovat kvalifikaci posádky a F) omezen na letouny, kterým bylo osvědčení typu vydáno poprvé před 1. lednem 2005, iii) provoz musí být přijat státem, na jehož území se letiště nachází. 24) OPS 1.535 Bezpečná výška nad překážkami při vzletu – vícemotorové letouny: i) body a) 3, a) 4, a) 5, b) 2, c) 1, c) 2 a dodatek se nepoužijí pro provoz VFR ve dne, ii) pro provoz IFR nebo VFR ve dne se použijí body b) a c) s těmito odchylkami: A) vizuální výcvikové vedení je považováno za použitelné, jestliže letová dohlednost je 1 500 m nebo větší; B) maximální požadovaná šířka koridoru je 300 m, jestliže letová dohlednost je 1 500 m nebo větší. 25) OPS 1.545 Přistání – cílové a náhradní letiště: i) bod se použije s tímto doplněním. Nelze-li požadavky tohoto bodu splnit z důvodů fyzikálních omezení týkajících se délky dráhy a existuje-li zřejmý veřejný zájem a nutnost provozu, může úřad uznat případ od případu jiné údaje o výkonnosti zpracované provozovatelem a založené na předvedení nebo doložených zkušenostech, které nejsou v rozporu s letovou příručkou letounu týkající se zvláštních postupů, ii) provozovatel, který chce uskutečnit provoz podle bodu i), musí obdržet předchozí souhlas úřadu, který vydal AOC. Tento souhlas bude: A) specifikovat typ letounu; B) specifikovat druh provozu; C) specifikovat letiště a příslušné dráhy; D) omezovat konečné přiblížení a přistání, které má být provedeno za VMC; E) specifikovat kvalifikaci posádky a F) omezen na letouny, kterým bylo osvědčení typu vydáno poprvé před 1. lednem 2005, iii) provoz musí být přijat státem, na jehož území se letiště nachází. 26) OPS 1.550 Přistání – suché dráhy: i) bod se použije s tímto doplněním. Nelze-li požadavky tohoto bodu splnit z důvodů fyzikálních omezení týkajících se délky dráhy a existuje-li zřejmý veřejný zájem a nutnost provozu, může úřad uznat případ od případu jiné údaje o výkonnosti zpracované provozovatelem a založené na předvedení nebo doložených zkušenostech, které nejsou v rozporu s letovou příručkou letounu týkající se zvláštních postupů, ii) provozovatel, který chce uskutečnit provoz podle bodu i), musí obdržet předchozí souhlas úřadu, který vydal AOC. Tento souhlas bude: A) specifikovat typ letounu; B) specifikovat druh provozu; C) specifikovat letiště a příslušné dráhy; D) omezovat konečné přiblížení a přistání, které má být provedeno za VMC; E) specifikovat kvalifikaci posádky a F) omezen na letouny, kterým bylo osvědčení typu vydáno poprvé před 1. lednem 2005, iii) provoz musí být přijat státem, na jehož území se letiště nachází. 27) Vyhrazeno 28) OPS 1.650 Denní provoz VFR: Bod 1.650 se použije s tímto doplněním. Jednomotorové letouny, kterým bylo vydáno poprvé jednotlivé osvědčení letové způsobilosti před 22. květnem 1995, může úřad osvobodit od požadavků bodů f), g), h) a i), jestliže by jejich splnění vyžadovalo dodatečné vybavení. 29) Část M bod M.A.704, výklad řízení zachování letové způsobilosti: Výklad řízení zachování letové způsobilosti může být přizpůsoben provozu, který má být prováděn. 30) Část M bod M. A. 306, vedení technického deníku provozovatele: Úřad může schválit zjednodušenou podobu vedení technického deníku odpovídající druhu prováděného provozu. 31) OPS 1.940 Složení letové posádky: Body a) 2, a) 4 a b) se nepoužijí pro provoz VFR ve dne, jestliže však OPS 1 požaduje 2 piloty, je nutno použít v plném rozsahu bod a) 4. 32) OPS 1.945 Přeškolovací výcvik a přezkušování: i) bod a) 7 – Traťové lety pod dozorem (LIFUS) lze provádět na jakémkoli letounu použitelné třídy. Počet požadovaných LIFUS závisí na složitosti provozu, který má být prováděn, ii) bod a) 8 se nepožaduje. 33) OPS 1.955 Jmenování do funkce velitele letadla: Bod b) se použije následovně: Úřad může uznat zkrácení velitelského kurzu v závislosti na druhu prováděného provozu. 34) OPS 1.960 Velitelé letadel s průkazem způsobilosti obchodního pilota: Bod a) 1 i) se použije pro VFR provoz ve dne. 35) OPS 1.965 Opakovací výcvik a přezkušování: i) bod a) 1 se použije pro provoz VFR ve dne takto: Celý výcvik a přezkušování musí odpovídat druhu provozu a třídě letounu, na kterém člen letové posádky létá, přičemž se patřičně přihlédne k používání zvláštního vybavení, ii) bod a) 3 ii) se použije následovně: Výcvik na letounu může provádět examinátor třídní kvalifikace (CRE), letový examinátor (FE) nebo examinátor typové kvalifikace (TRE), iii) bod a) 4 i) se použije následovně: Přezkoušení odborné způsobilosti provozovatelem může provádět examinátor typové kvalifikace (TRE), examinátor třídní kvalifikace (CRE) nebo vhodně kvalifikovaný velitel letadla jmenovaný provozovatelem a přijatelný pro úřad, vyškolený pro CRM a posuzování dovedností CRM, iv) bod b) 2 se použije pro provoz VFR ve dne následovně: Uskutečňuje-li se provoz v průběhu období, které není delší než osm po sobě následujících měsíců, postačuje jedno přezkoušení odborné způsobilosti provozovatelem. Toto přezkoušení odborné způsobilosti musí být provedeno před zahájením letů obchodní letecké dopravy. 36) OPS 1.968 Způsobilost pilota řídit z kteréhokoli pilotního sedadla: Dodatek 1 se nepoužije pro provoz VFR jednomotorových letounů ve dne. 37) OPS 1.975 Traťová a letištní kvalifikace: i) pro provoz VFR ve dne se nepoužijí body b), c) a d), vyjma toho, kdy provozovatel zajistí, aby v případech, kdy se vyžaduje zvláštní povolení státu, v němž se letiště nachází, byly dodrženy související požadavky, ii) pro provoz IFR nebo provoz VFR v noci jako alternativa k bodům b) až d) může být traťová a letištní kvalifikace obnovena následovně: A) vyjma provozu na nejnáročnější letiště dokončením nejméně 10 úseků v oblastech provozu během posledních dvanácti měsíců navíc k případnému požadavku samostatné přípravy; B) provoz na nejnáročnější letiště může být prováděn pouze tehdy, jestliže: 1) velitel letadla byl kvalifikován pro letiště v průběhu předchozích 36 měsíců, návštěvou za letu jako člen letové posádky nebo jako pozorovatel; 2) přiblížení je provedeno za VMC z příslušné minimální sektorové nadmořské výšky a 3) před letem byla provedena odpovídající samostatná předletová příprava. 38) OPS 1.980 Létání na více typech nebo variantách: i) nepoužije se, jestliže je provoz omezen na jednopilotní třídy pístových letounů provozovaných podle VFR ve dne, ii) pro provoz IFR a VFR v noci se požadavek uvedený v dodatku 1 k OPS 1.980 bodu d) 2 i) týkající se 500 hodin na odpovídajícím místě posádky před využitím práv 2 potvrzení průkazu způsobilosti snižuje na 100 hodin nebo úseků, jestliže se jedno z potvrzení vztahuje na třídu. Předtím, než pilot převezme povinnosti spojené s výkonem funkce velitele letadla, musí být proveden kontrolní let. 39) OPS 1.981 Létání na vrtulnících a letounech: Bod a) 1 se nepoužije, jestliže je provoz omezen na jednopilotní třídy pístových letounů. 40) Vyhrazeno 41) OPS 1.1060 Provozní letový plán: Nepožaduje se pro provoz VFR ve dne z bodu A do bodu A. Pro provoz VFR ve dne z bodu A do bodu B se požaduje, ale letový plán může mít zjednodušenou podobu odpovídající druhu prováděného provozu. (srov. OPS 1.135). 42) OPS 1.1070 Výklad řízení zachování letové způsobilosti: Výklad řízení zachování letové způsobilosti může být upraven na provoz, který má být prováděn. 43) OPS 1.1071 Technický deník letounu: Použije se, jak je uvedeno pro část M bod M. A. 306, vedení technického deníku provozovatele. 44) Vyhrazeno 45) Vyhrazeno 46) OPS 1.1240 Výcvikové programy: Výcvikové programy musí být upraveny podle druhu prováděného provozu. Samostatný výcvikový program je přijatelný pro provoz VFR. 47) OPS 1.1250 Kontrolní seznam postupů prohledávání letounu: Nepoužije se pro provoz VFR ve dne.

Dodatek 1 k OPS 1.125

Dokumenty, které mají být na palubě

Viz OPS 1.125

V případě ztráty nebo odcizení dokumentů uvedených v OPS 1.125 je povoleno pokračovat v letu až na základnu nebo do místa, kde může být poskytnut náhradní dokument.

HLAVA C

OSVĚDČOVÁNÍ PROVOZOVATELE A DOZOR NAD NÍM

OPS 1.175

Obecná pravidla pro osvědčování leteckého provozovatele

Poznámka 1: Dodatek 1 k tomuto bodu vymezuje obsah a podmínky osvědčení leteckého provozovatele (AOC).

Poznámka 2: Dodatek 2 k tomuto bodu vymezuje požadavky na řízení a organizaci.

a) Provozovatel nesmí provozovat letoun pro účely obchodní letecké dopravy jinak než v souladu s požadavky a podmínkami osvědčení leteckého provozovatele (AOC).

b) Žadatel o AOC nebo o jeho změnu musí umožnit úřadu přezkoumat všechna bezpečnostní hlediska navrhovaného provozu.

c) Žadatel o AOC: 1) nesmí být držitelem AOC vydaného jiným úřadem, není-li to výslovně schváleno dotčenými úřady; 2) musí mít hlavní místo obchodní činnosti a sídlo, pokud existuje, ve státě odpovědném za vydání AOC; 3) musí přesvědčit úřad, že je schopen provádět bezpečné lety.

d) Má-li provozovatel zapsány letouny v různých členských státech, musí být přijata vhodná opatření, aby byl zajištěn odpovídající dozor nad bezpečností.

e) Provozovatel musí úřadu umožnit přístup do své organizace a do svých letounů a s ohledem na údržbu i do organizace schválené podle části–145 zapojené do údržby jeho letounů, aby mohl úřad rozhodnout, že průběžně splňuje požadavky OPS 1.

f) Úřad AOC pozmění, pozastaví jeho platnost nebo je zruší, není-li nadále přesvědčen, že provozovatel může zachovat bezpečný provoz.

g) Provozovatel musí úřad přesvědčit, že: 1) jeho organizace a řízení jsou vhodné a patřičně přizpůsobené rozsahu a oblasti provozu a 2) byly stanoveny postupy pro dozor nad provozem.

h) Provozovatel musí jmenovat odpovědného vedoucího, který je přijatelný pro úřad a který bude mít statutární pravomoc zajišťovat, aby se veškeré provozní činnosti a údržba financovaly a prováděly v souladu s normami požadovanými úřadem.

i) Provozovatel musí jmenovat vedoucí pracovníky, kteří jsou přijatelní pro úřad a kteří odpovídají za řízení a dozor v těchto oblastech: 1) letový provoz; 2) systém údržby; 3) výcvik posádek a 4) pozemní provoz.

j) Jedna osoba může zastávat více než jednu vedoucí funkci, je-li to přijatelné pro úřad, avšak u provozovatelů, kteří zaměstnávají na plný úvazek 21 a více zaměstnanců, se požadují nejméně dvě osoby k pokrytí všech čtyř oblastí odpovědnosti.

k) U provozovatelů, kteří zaměstnávají na plný úvazek 20 a méně zaměstnanců, lze jednu nebo více jmenovaných funkcí obsadit odpovědným vedoucím, jestliže je to přijatelné pro úřad.

l) Provozovatel zajistí, aby byl každý let prováděn v souladu s ustanoveními provozní příručky.

m) Provozovatel musí zařídit vhodné zařízení pozemní obsluhy k zajištění bezpečné obsluhy svých letů.

n) Provozovatel zajistí, aby jeho letouny byly vybaveny a jeho posádky měly kvalifikaci, jak je požadováno pro oblast a druh provozu.

o) Provozovatel musí splnit požadavky na údržbu v souladu s částí M u všech letounů provozovaných za podmínek jeho AOC.

p) Provozovatel musí úřadu poskytnout kopii provozní příručky stanovené v hlavě P a všech jejích změn nebo revizí.

q) Provozovatel musí udržovat na své hlavní provozní základně podpůrná zařízení vhodná pro danou oblast a druh provozu.

OPS 1.180

Vydávání, změny a zachování platnosti AOC

a) Provozovateli nebude vystaveno AOC nebo nebude provedena změna AOC a jeho AOC pozbude platnosti, pokud: 1) provozované letouny nemají standardní osvědčení letové způsobilosti vydané členským státem v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací ( 9 ). Standardní osvědčení letové způsobilosti vydaná jiným členským státem, než je stát odpovědný za vydání AOC, budou uznána bez dalšího dokazování, jsou-li vydána v souladu s částí 21; 2) systém údržby nebyl schválen úřadem v souladu s částí M hlavou G a 3) provozovatel úřad nepřesvědčil, že je schopen: i) zavést a udržovat přiměřenou organizaci, ii) zavést a udržovat systém jakosti v souladu s OPS 1.035, iii) splnit požadované výcvikové programy, iv) splnit požadavky na údržbu odpovídající povaze a rozsahu stanoveného provozu, včetně příslušných požadavků stanovených v OPS 1.175 g) až o), a v) splnit OPS 1.175.

b) Bez ohledu na ustanovení OPS 1.185 f) musí provozovatel úřadu oznámit co nejdříve každou změnu informací předložených podle OPS 1.185 a).

c) Úřad může požadovat provedení jednoho nebo více předváděcích letů provedených jako obchodní dopravní lety, není-li přesvědčen o tom, že byly splněny požadavky výše uvedeného bodu a).

OPS 1.185

Správní požadavky

a) Provozovatel zajistí, aby prvotní žádost o AOC a případně o jakoukoliv jeho změnu nebo obnovení, obsahovala tyto informace: 1) úřední a obchodní název, sídlo a poštovní adresu žadatele; 2) popis navrhovaného provozu; 3) popis organizace řízení; 4) jméno odpovědného vedoucího; 5) jména osob ve významných vedoucích funkcích, včetně osob odpovědných za letový provoz, systém údržby, výcvik posádek a pozemní provoz spolu s jejich kvalifikací a praxí, a 6) provozní příručku.

b) Prvotní žádost o AOC, případně o jeho změnu nebo obnovení, musí s ohledem pouze na systém údržby provozovatele obsahovat pro každý typ letounu, který má být provozován, tyto informace: 1) výklad řízení zachování letové způsobilosti provozovatele; 2) program(y) údržby letounů provozovatele; 3) technický deník letounu; 4) případně technickou(é) specifikaci(e) smlouvy(smluv) o údržbě mezi provozovatelem a organizací oprávněnou k údržbě podle části–145; 5) počet letounů.

c) Žádost o prvotní vydání AOC musí být předložena nejméně 90 dnů před datem zamýšleného provozu s tím, že provozní příručka může být předložena nejpozději 60 dnů před datem zamýšleného provozu.

d) Žádost o změnu AOC musí být předložena nejméně 30 dnů před datem zamýšleného provozu, nebylo-li dohodnuto jinak.

e) Žádost o obnovení AOC musí být předložena nejméně 30 dnů před skončením doby jeho platnosti, nebylo-li dohodnuto jinak.

f) S výhradou mimořádných okolností musí být úřad informován o navrhované změně jmenovaného vedoucího pracovníka nejméně 10 dnů předem.

Dodatek 1 k OPS 1.175

Obsah a podmínky osvědčení leteckého provozovatele

AOC obsahuje tyto údaje:

a) název a sídlo (hlavní místo obchodní činnosti) provozovatele;

b) datum vydání a dobu platnosti;

c) popis druhu schváleného provozu;

d) typ(y) letounu(ů) schválených k použití;

e) poznávací značky schváleného(ých) letounu(ů) s tím, že provozovatelům může být schválen systém poskytování informací úřadu o poznávacích značkách letounů provozovaných na jejich AOC;

f) oblasti, v nichž se povoluje provoz;

g) zvláštní omezení a

h) zvláštní oprávnění/schválení, např.: — kategorie II/III (včetně schválených minim), — (MNPS) specifikace minimální navigační výkonnosti, — (ETOPS) provoz dvoumotorových letounů se zvětšenou vzdáleností od přiměřeného letiště, — (RNAV) prostorová navigace, — (RVSM) snížená minima vertikálních rozstupů, — přeprava nebezpečného zboží, — oprávnění poskytovat palubním průvodčím základní bezpečnostní výcvik a případně vydávat osvědčení podle hlavy O u těch provozovatelů, kteří takovýto výcvik poskytují přímo či nepřímo.

Dodatek 2 k OPS 1.175

Organizace držitele AOC a její řízení

a) Obecně Provozovatel musí mít dobrou a účinnou strukturu řízení, aby mohl zajistit bezpečné provádění letů. Jmenovaní vedoucí pracovníci musí mít manažerské schopnosti společně s odpovídajícími technickými/provozními kvalifikacemi v letectví.

b) Jmenovaní vedoucí pracovníci 1) Provozní příručka musí obsahovat popis činností a odpovědnosti jmenovaných vedoucích pracovníků včetně jejich jmen. Úřadu musí být písemně oznámena každá zamýšlená nebo provedená změna jmenování do funkce nebo činností. 2) Provozovatel zařídí, aby v nepřítomnosti jmenovaných vedoucích pracovníků byla zajištěna nepřetržitost dozoru. 3) Jmenovaný vedoucí pracovník držitele AOC nesmí být jmenovaným vedoucím pracovníkem žádného jiného držitele AOC, není-li to přijatelné pro dotčené úřady. 4) Jmenovaní vedoucí pracovníci musí mít smluvně dohodnutý dostatečný počet hodin práce, aby mohli plnit řídící funkce spojené s rozsahem a zaměřením provozu.

c) Přiměřený počet pracovníků a dozor nad nimi 1) Členové posádky. Provozovatel musí zaměstnávat pro plánovaný provoz dostatek letových posádek a palubních průvodčích, kteří absolvovali výcvik a byli přezkoušeni v souladu s hlavou N, případně hlavou O. 2) Pozemní personál i) Počet pozemního personálu závisí na povaze a rozsahu provozu. Především provozní oddělení a oddělení pozemní obsluhy musí být obsazena vyškolenými pracovníky, kteří důkladně znají svou odpovědnost v rámci organizaci. ii) Provozovatel, který uzavírá smlouvy s jinými organizacemi za účelem poskytování určitých služeb, zůstává odpovědný za dodržování patřičných norem. V těchto případech má jmenovaný vedoucí pracovník za úkol zajistit, aby každý subdodavatel splňoval požadované normy. 3) Dozor i) Počet dozorujících pracovníků, které je nutno ustanovit, závisí na organizační struktuře provozovatele a na počtu jeho zaměstnanců. ii) Povinnosti a odpovědnost těchto dozorujících pracovníků musí být stanoveny a jejich úvazky upraveny tak, aby mohli vykonávat své povinnosti v oblasti dozoru. iii) Dozor nad členy posádek a pozemním personálem musí provádět osoby, které mají dostatečné zkušenosti a osobní kvality, aby mohly zajistit dosažení norem uvedených v provozní příručce.

d) Pracovní prostory 1) Provozovatel zajistí, aby pracovní prostor, který je k dispozici na každé provozní základně, byl dostatečný pro personál, jehož činnost se týká bezpečnosti letového provozu. Je nutno vzít v úvahu potřeby pozemního personálu zabývajícího se provozním řízením, uchováváním a předkládáním důležitých záznamů a potřeby posádek v souvislosti s jejich přípravou na let. 2) Administrativní služby musí být schopny distribuovat neprodleně provozní pokyny a jiné informace všem, kterých se týkají.

e) Dokumentace Provozovatel zajistí systém vypracování příruček, jejich změn a jiné dokumentace.

HLAVA D

PROVOZNÍ POSTUPY

OPS 1.192

Terminologie

V souvislosti s tímto nařízením se používají tyto pojmy:

a) Přiměřené letiště. Letiště, které provozovatel považuje za vyhovující, přičemž se zohlední platné požadavky na výkonnost a charakteristiky dráhy; v očekávané době použití bude letiště dostupné a vybavené nezbytnými pomocnými službami, mezi něž patří např. ATS, dostatečné osvětlení, komunikační zařízení, meteorologické zprávy, navigační zařízení a záchranné služby.

b) ETOPS (provoz dvoumotorových letounů se zvětšenou vzdáleností od přiměřeného letiště). Provoz ETOPS je provoz dvoumotorových letounů schválený úřadem (oprávnění provozovatele k provozu ETOPS) pro provoz za prahovou vzdáleností stanovenou podle OPS 1.245 a) z přiměřeného letiště.

c) Přiměřené náhradní letiště na trati při provozu ETOPS. Přiměřené letiště, které má v očekávané době použití navíc zařízení ATS a alespoň jeden postup přiblížení podle přístrojů.

d) Náhradní letiště na trati (ERA). Přiměřené letiště na trati, jež může být požadováno již během fáze plánování.

e) 3 % ERA. Náhradní letiště na trati vybrané ►C1 za účelem snižování množství paliva ◄ pro nepředvídané okolnosti na 3 %.

f) Osamocené letiště. Je-li to pro úřad přijatelné, může být cílové letiště považováno za osamocené letiště, pokud je potřeba paliva (traťové plus konečná záloha) na nejbližší přiměřené náhradní cílové letiště větší než: u letounů s pístovými motory množství paliva na dobu letu 45 minut plus 15 % plánované doby letu v cestovní rychlosti nebo dvě hodiny, podle toho, v kterém případě je množství menší, nebo u letounů s turbínovými motory množství paliva na dobu letu dvou hodin při normální spotřebě při cestovní rychlosti nad cílovým letištěm, včetně konečné zálohy paliva.

g) ►C1 Rovnocenná poloha. Poloha, kterou lze stanovit pomocí vzdálenosti DME, vhodně umístěného fixu NDB nebo VOR, SRE nebo PAR nebo jakéhokoliv jiného vhodného fixu, který nezávisle stanoví polohu letounu v rozmezí 3 až 5 mil od prahu dráhy. ◄

h) ►C1 Kritické fáze letu. Kritické fáze letu jsou rozjezd, let po dráze vzletu, konečné přiblížení, přistání včetně dojezdu a všechny ostatní fáze letu podle rozhodnutí velitele letadla. ◄

i) Palivo pro nepředvídané okolnosti. Palivo potřebné na vyrovnání nepředvídaných faktorů, které by mohly mít vliv na spotřebu paliva do cílového letiště, jako např. odchylky daného letounu od plánovaných údajů o spotřebě paliva, odchylky od předpovídaných meteorologických podmínek a odchylky od plánovaných tras a/nebo cestovní hladiny/výšky letu.

j) Samostatné dráhy. Dráhy na tomtéž letišti, které představují samostatné přistávací plochy. Tyto dráhy se mohou překrývat nebo křižovat tak, ►C1 aby zablokování jedné z drah nebránilo ◄ plánovanému druhu provozu na druhé dráze. Každá dráha má samostatný postup přiblížení založený na samostatném navigačním zařízení.

k) Povolená cestovní rychlost s jedním nepracujícím motorem. Povolená cestovní rychlost s jedním nepracujícím motorem pro zamýšlenou oblast provozu je v případě ETOPS rychlost v rámci osvědčených limitů letounu, ►C1 kterou zvolil provozovatel a schválil regulační úřad. ◄

l) ►C1 Oblast ETOPS. Oblast ETOPS je oblast zahrnující vzdušný prostor, v jehož rámci zůstává letoun schválený pro provoz ETOPS při překročení stanovené doby letu, v bezvětří (za standardních podmínek) při povolené cestovní rychlosti pro let s jedním nepracujícím motorem, v dané vzdálenosti od přiměřeného náhradního letiště na trati ETOPS. ◄

m) Odbavení. Plánovací minima při provozu ETOPS platí až do odbavení. Odbavení se uskutečňuje v okamžiku, kdy se letoun poprvé vlastním pohonem pohne za účelem vzletu.

OPS 1.195

Provozní řízení

Provozovatel musí:

a) zavést a dodržovat metodu výkonu provozního řízení schválenou úřadem a

b) vykonávat provozní řízení u každého letu, který je prováděn podle podmínek jeho AOC.

OPS 1.200

Provozní příručka

Provozovatel poskytne provozní příručku podle hlavy P, kterou používá provozní personál jako vodítko.

OPS 1.205

Způsobilost provozního personálu

Provozovatel zajistí, aby veškerý personál, který je přidělen nebo který se přímo podílí na pozemním a letovém provozu, byl správně vyškolen, prokázal své schopnosti při plnění konkrétních povinností a aby si byl vědom své odpovědnosti a vztahu těchto povinností k provozu jako celku.

OPS 1.210

Zavedení postupů

a) Provozovatel zavede pro každý typ letounu postupy a pokyny obsahující povinnosti pozemního personálu a posádek pro všechny druhy provozu na zemi i za letu.

b) Provozovatel zavede systém kontrolních seznamů, které mají členové posádky používat ve všech fázích letu letounu za normálních, mimořádných a nouzových podmínek, aby bylo zajištěno dodržení provozních postupů uvedených v provozní příručce.

c) Provozovatel nesmí od členů posádky vyžadovat, aby vykonávali v kritických fázích letu jiné činnosti než činnosti nezbytné pro bezpečný provoz letounu (viz OPS 1.192).

OPS 1.215

Využívání letových provozních služeb

Provozovatel zajistí, aby se letové provozní služby využívaly pro všechny lety vždy, jsou-li dostupné.

OPS 1.216

Provozní pokyny za letu

Provozovatel zajistí, aby jeho provozní pokyny za letu týkající se změny letového plánu byly v případě, že je to možné, před přenosem do letounu koordinovány s příslušným stanovištěm letových provozních služeb.

OPS 1.220

Schvalování letišť provozovatelem

(viz OPS 1.192)

Provozovatel schválí použití pouze takových letišť, která jsou přiměřená pro daný(é) typ(y) letounu(ů) a daný druh provozu.

OPS 1.225

Letištní provozní minima

a) Provozovatel stanoví letištní provozní minima podle OPS 1.430 pro každé letiště odletu, cílové nebo náhradní, schválené k použití v souladu s OPS 1.220.

b) Jakékoli zvýšení uložené úřadem musí být přidáno k minimu stanovenému v souladu s výše uvedeným bodem a).

c) Minima pro určitý druh postupu přiblížení a přistání jsou považována za použitelná, jestliže: 1) pozemní zařízení znázorněná na příslušné mapce, která jsou nezbytná pro zamýšlený postup, jsou provozuschopná; 2) palubní systémy nezbytné pro daný druh přiblížení jsou provozuschopné; 3) jsou splněna stanovená kritéria výkonnosti letounu a 4) posádka má odpovídající kvalifikaci.

OPS 1.230

Postupy odletů a přiblížení podle přístrojů

a) Provozovatel zajistí, aby byly používány postupy odletů a přiblížení podle přístrojů stanovené státem, v němž se letiště nachází.

b) Bez ohledu na výše uvedený bod a) může velitel letadla využít povolení řízení letového provozu odchýlit se od zveřejněné odletové nebo příletové trati za předpokladu, že budou dodržena kritéria bezpečných výšek nad překážkami a vzaty plně v úvahu provozní podmínky. Konečné přiblížení musí být provedeno vizuálně nebo v souladu se stanoveným postupem přiblížení podle přístrojů.

c) Postupy, které se liší od postupů požadovaných podle výše uvedeného bodu a), smí provozovatel zavést pouze tehdy, byly-li schváleny státem, v němž se letiště nachází, je-li to požadováno, a jestliže byly uznány úřadem.

OPS 1.235

Postupy omezování hluku

(viz OPS 1.192)

Provozovatel stanoví vhodné provozní postupy pro odlety a přílety/přiblížení pro každý typ letadla v souladu s těmito požadavky:

a) provozovatel zajistí, aby bezpečnost měla přednost před omezováním hluku, a

b) tyto postupy jsou stanoveny tak, aby byly jednoduše a bezpečně proveditelné bez výrazného zvýšení pracovního zatížení posádky během kritických fází letu, a

c) pro každý typ letounu se definují dva postupy pro odlety v souladu s dokumentem ICAO č. 8168 (postupy pro letecké navigační služby, „PANS-OPS“), svazek I: ▼C1 1) postup omezování hluku 1 (NADP 1), navržený ke splnění cíle omezování hluku v blízkosti letiště a 2) postup omezování hluku 2 (NADP 2), navržený ke splnění cíle omezování hluku v určité vzdálenosti od letiště a 3) kromě toho může mít každý profil stoupání pro NADP pouze jedno pořadí činností. ▼M8

OPS 1.240

Trati a oblasti provozu

a) Provozovatel zajistí, aby lety byly prováděny pouze po takových tratích a v takových oblastech, pro které: 1) jsou k dispozici pozemní zařízení a služby, včetně meteorologických, které jsou přiměřené pro plánovaný provoz; 2) výkonnost letounu, který se má použít, je přiměřená ke splnění požadavků týkajících se minimální výšky letu; 3) vybavení letounu, který se má použít, splňuje minimální požadavky pro plánovaný provoz; 4) jsou k dispozici vhodné mapy a plánky (viz OPS 1.135 a) 9); 5) jsou k dispozici přiměřená letiště v rámci časových/vzdálenostních omezení podle OPS 1.245, jsou-li použity dvoumotorové letouny; 6) jsou k dispozici plochy umožňující provést bezpečné vynucené přistání, jsou-li použity jednomotorové letouny.

b) Provozovatel zajistí, aby lety byly prováděny při dodržení všech omezení na tratích nebo v oblastech provozu, které uložil úřad.

OPS 1.241

Provoz ve vymezeném vzdušném prostoru se sníženými minimy vertikálních rozstupů (RVSM)

Provozovatel nesmí provozovat letoun ve vymezených částech vzdušného prostoru, v nichž na základě regionální letecké navigační dohody platí minimum vertikálního rozstupu 300 m (1 000 ft), pokud k tomu nebyl oprávněn úřadem (oprávnění RVSM). (viz také OPS 1.872).

OPS 1.243

Provoz v oblastech se stanovenými požadavky navigační výkonnosti

a) Provozovatel zajistí, aby byl letoun provozovaný ve vymezených oblastech nebo ve vymezené části stanoveného vzdušného prostoru, v nichž jsou na základě regionálních leteckých navigačních dohod stanoveny požadavky minimální navigační výkonnosti, certifikován podle těchto požadavků a v případě potřeby aby úřad poskytl příslušné provozní oprávnění (viz také OPS 1.865 c) 2, OPS 1.870 a OPS 1.872).

b) Provozovatel letounu provozovaného v oblastech uvedených v bodu a) zajistí, aby všechny postupy pro nepředvídané okolnosti stanovené úřadem odpovědným za dotčený vzdušný prostor byly zahrnuty do provozní příručky.

OPS 1.245

Maximální vzdálenost od přiměřeného letiště pro dvoumotorové letouny bez oprávnění ETOPS

(viz OPS 1.192)

a) Bez výslovného oprávnění úřadu v souladu s OPS 1.246 a) (oprávnění ETOPS) nesmí provozovatel provozovat dvoumotorový letoun na trati zahrnující bod ve vzdálenosti od přiměřeného letiště (za standardních podmínek v bezvětří) větší, než je v případě: 1) letounů třídy výkonnosti A buď: i) s konfigurací s maximálním schváleným počtem sedadel pro cestující 20 nebo více, nebo ii) s maximální vzletovou hmotností 45 360 kg nebo více, vzdálenost proletěná za 60 minut při cestovní rychlosti s jedním nepracujícím motorem stanovené podle níže uvedeného bodu b); 2) letounů třídy výkonnosti A: i) s konfigurací s maximálním schváleným počtem sedadel pro cestující 19 nebo menším a ii) s maximální vzletovou hmotností menší než 45 360 kg, vzdálenost proletěná za 120 minut nebo, je-li to schváleno úřadem, za 180 minut u proudových letounů při cestovní rychlosti s jedním nepracujícím motorem stanovené podle níže uvedeného bodu b); 3) letouny třídy výkonnosti B nebo C: i) vzdálenost proletěná za 120 minut při cestovní rychlosti s jedním nepracujícím motorem stanovené podle níže uvedeného bodu b); nebo ii) 300 námořních mil podle toho, která vzdálenost je menší.

b) Provozovatel stanoví pro výpočet maximální vzdálenosti od přiměřeného letiště pro každý typ nebo variantu provozovaného dvoumotorového letounu rychlost nepřekračující VMO založenou na pravé vzdušné rychlosti, kterou může letoun udržovat s jedním nepracujícím motorem.

c) Provozovatel zajistí, aby v jeho provozní příručce byly uvedeny pro každý typ nebo variantu tyto údaje: 1) cestovní rychlost s jedním nepracujícím motorem stanovená podle výše uvedeného bodu b) a 2) maximální vzdálenost od přiměřeného letiště stanovená v souladu s výše uvedenými body a) a b). Poznámka: Rychlosti uvedené výše jsou určeny pouze k použití při stanovování maximální vzdálenosti od přiměřeného letiště.

OPS 1.246

Provoz dvoumotorových letounů se zvětšenou vzdáleností od přiměřeného letiště (ETOPS)

(viz OPS 1.192)

a) Provozovatel nesmí uskutečňovat provoz za prahovou vzdáleností stanovenou podle OPS 1.245, pokud k tomu nebyl oprávněn úřadem (oprávnění ETOPS).

b) Před prováděním letu ETOPS provozovatel zajistí, aby bylo k dispozici přiměřené náhradní letiště ETOPS na trati buď v mezích schválené doby letu na náhradní letiště, nebo doby letu na náhradní letiště stanovené na základě provozuschopnosti letounu podle toho, která vzdálenost je kratší (viz také OPS 1.297 d)).

OPS 1.250

Stanovení minimálních výšek letu

a) Provozovatel stanoví minimální výšky letu a způsoby určení těchto výšek, které zajišťují požadovanou bezpečnou výšku nad terénem s přihlédnutím k požadavkům hlav F až I pro všechny úseky tratí, které mají být létány.

b) Způsob stanovení minimálních výšek letu musí schválit úřad.

c) Jsou-li minimální výšky letu stanovené přelétávanými státy vyšší než ty, které stanovil provozovatel, platí vyšší hodnoty.

d) Provozovatel při stanovení minimálních výšek letu vezme v úvahu tyto faktory: 1) přesnost, s níž lze stanovit polohu letounu; 2) pravděpodobné nepřesnosti údajů použitých výškoměrů; 3) charakteristiky terénu na tratích nebo v oblastech provozu (např. náhlé změny nadmořské výšky); 4) pravděpodobnost výskytu nepříznivých meteorologických podmínek (např. silná turbulence a sestupné vzdušné proudy) a 5) možné nepřesnosti leteckých map.

e) Při plnění požadavků výše uvedeného bodu d) je nutno věnovat pozornost: 1) opravám na odchylky teploty a tlaku od standardních hodnot; 2) požadavkům řízení letového provozu a 3) možným nepředvídatelným nahodilostem na plánované trati.

OPS 1.255

Zásady určování množství paliva

(viz dodatek 1 a dodatek 2 k OPS 1.255)

a) Provozovatel stanoví zásady určování množství paliva pro účely plánování letů a přeplánování za letu, aby při každém letu zabezpečil na palubě dostatek paliva pro plánovaný let a zálohu k pokrytí odchylek od plánovaného letu.

b) Provozovatel zajistí, aby plánování letů bylo založeno alespoň na níže uvedených bodech 1 a 2: 1) postupech, které jsou obsaženy v provozní příručce, a údajích odvozených z: i) údajů poskytnutých výrobcem letounu nebo ii) platných specifických údajů o letounu odvozených ze systému sledování spotřeby paliva; 2) provozních podmínkách, za nichž má být let proveden, včetně: i) reálných údajů o spotřebě paliva letounu, ii) předpokládané hmotnosti, iii) očekávaných meteorologických podmínek a iv) postupů a omezení daných provozovatelem (provozovateli) leteckých navigačních služeb.

c) Provozovatel zajistí, aby předletový výpočet použitelného paliva potřebného pro let zahrnoval: 1) palivo pro pojíždění a 2) traťové palivo a 3) záložní palivo, které se skládá z: i) paliva pro nepředvídané okolnosti (viz OPS 1.192) a ii) paliva k letu na náhradní letiště, je-li požadováno náhradní letiště cílového letiště (Tím není vyloučena volba letiště odletu jako náhradního cílového letiště.), a iii) konečné zálohy paliva a iv) dodatečného paliva, vyžaduje-li je daný druh provozu (např. ETOPS), a 4) mimořádné palivo, vyžaduje-li je velitel letadla.

d) Provozovatel zajistí, aby postupy pro výpočet použitelného paliva požadovaného při přeplánování za letu, kdy let má pokračovat po jiné trati nebo na jiné cílové letiště, než bylo původně plánováno, zahrnovaly: 1) traťové palivo pro zbytek letu a 2) záložní palivo, které se skládá z: i) paliva pro nepředvídané okolnosti a ii) paliva k letu na náhradní letiště, je-li požadováno náhradní letiště cílového letiště (Tím není vyloučena volba letiště odletu jako náhradního cílového letiště.), a iii) konečné zálohy paliv: a iv) dodatečného paliva, vyžaduje-li je daný druh provozu (např. ETOPS), a 3) mimořádné palivo, vyžaduje-li je velitel letadla.

OPS 1.260

Přeprava osob se sníženou pohyblivostí

a) Provozovatel stanoví postupy pro přepravu osob se sníženou pohyblivostí.

b) Provozovatel zajistí, aby osobám se sníženou pohyblivostí nebyla přidělována sedadla ani aby neobsazovaly sedadla, kde by jejich přítomnost mohla překážet: 1) posádce při plnění jejích povinností; 2) přístupu k nouzovému vybavení nebo 3) nouzové evakuaci letounu.

c) Veliteli letadla musí být oznámeno, že na palubě budou přepravovány osoby se sníženou pohyblivostí.

OPS 1.265

Přeprava nežádoucích cestujících, osob deportovaných nebo ve vazbě

Provozovatel stanoví postupy pro dopravu nežádoucích cestujících, osob deportovaných nebo ve vazbě, aby zajistil bezpečnost letounu a osob na jeho palubě. Veliteli letadla musí být oznámeno, že výše uvedené osoby mají být přepravovány na palubě.

OPS 1.270

Uložení zavazadel a nákladu

(viz dodatek 1 k OPS 1.270)

a) Provozovatel stanoví postupy, aby zajistil, že do kabin pro cestující budou brána pouze taková příruční zavazadla, která tam lze přiměřeně a bezpečně uložit.

b) Provozovatel stanoví postupy, aby zajistil, že veškerá zavazadla a náklad na palubě, který by mohl způsobit zranění nebo škody, zatarasit uličky nebo východy při změně polohy, je v úložných prostorech konstruovaných tak, aby se zabránilo jeho pohybu.

OPS 1.275

Úmyslně vynecháno

OPS 1.280

Rozsazování cestujících

Provozovatel stanoví postupy, kterými zajistí, aby cestující byli rozsazováni tak, aby v případě nutnosti nouzové evakuace mohli být co nejlépe nápomocni a nepřekáželi v evakuaci letounu.

OPS 1.285

Instruktáž cestujících

Provozovatel zajistí, aby:

a) obecně 1) cestující byli ústně informováni o otázkách bezpečnosti. Celá instruktáž nebo její části mohou být provedeny audiovizuálně; 2) cestujícím byla poskytnuta karta s bezpečnostními pokyny, na níž jsou formou vyobrazení uvedeny informace o činnosti nouzového vybavení a o nouzových východech, které by cestující pravděpodobně použili;

b) před vzletem 1) cestující byli podle potřeby informováni o těchto záležitostech: i) o pravidlech týkajících se kouření, ii) o nastavení opěradel sedadel do svislé polohy a uložení stolků, iii) o umístění nouzových východů, iv) o umístění a použití únikové cesty vyznačené v blízkosti podlahy, v) o ukládání příručních zavazadel, vi) o omezeních při používání přenosných elektronických zařízení a vii) o umístění a obsahu karty s bezpečnostními pokyny a 2) cestujícím se názorně předvedlo: i) používání dvou- nebo vícebodových bezpečnostních pásů, včetně jejich zapínání a rozepínání, ii) umístění a použití kyslíkového vybavení, je-li požadováno (viz OPS 1.770 a OPS 1.775). Cestující musí být rovněž instruováni, aby uhasili veškeré kuřivo, používá-li se kyslík, a iii) umístění a použití plovacích vest, jsou-li požadovány (viz OPS 1.825);

c) po vzletu 1) cestující byli podle potřeby upozorněni na: i) pravidla týkající se kouření a ii) používání dvou- nebo vícebodových bezpečnostních pásů včetně přínosů zapnutých bezpečnostních pásů z hlediska bezpečnosti, když sedí, bez ohledu na rozsvícené tablo „Připoutejte se“;

d) před přistáním 1) cestující byli podle potřeby upozorněni na: i) pravidla týkající se kouření, ii) používání dvou- nebo vícebodových bezpečnostních pásů, iii) nastavení opěradel sedadel do svislé polohy a uložení stolků, iv) ukládání příručních zavazadel a v) omezení při používání přenosných elektronických zařízení;

e) po přistání 1) cestující byli upozorněni na: i) pravidla týkající se kouření a ii) používání dvou- nebo vícebodových bezpečnostních pásů;

f) při nouzových situacích během letu byli cestující instruováni o nouzových úkonech vhodných pro dané okolnosti.

OPS 1.290

Příprava letu

a) Provozovatel zajistí, aby pro každý zamýšlený let byl vyplněn provozní letový plán.

b) Velitel letadla nesmí zahájit let, dokud se nepřesvědčil, že: 1) letoun je způsobilý k letu; 2) letoun není provozován v rozporu s ustanovením seznamu povolených odchylek na draku (CDL); 3) pro let, který má být proveden, jsou k dispozici přístroje a vybavení požadované podle hlavy K a L; 4) přístroje a vybavení je v provozuschopném stavu, kromě výjimek uvedených v seznamu minimálního vybavení (MEL); 5) jsou k dispozici ty části provozní příručky, které jsou požadovány k provedení daného letu; 6) na palubě jsou dokumenty, doplňkové informace a formuláře podle OPS 1.125 a OPS 1.135; 7) na palubě jsou platné mapy, plánky a související dokumenty nebo rovnocenné informace nutné k zabezpečení zamýšleného provozu letounu včetně případné odchylky, kterou lze přiměřeně předpokládat. To zahrnuje případné převodní tabulky nezbytné k podpoře provozu v případě, že je nutno použít metrické výšky, nadmořské výšky a letové hladiny; 8) jsou k dispozici přiměřená pozemní zařízení a služby požadované pro plánovaný let; 9) při plánovaném letu lze splnit ustanovení provozní příručky s ohledem na požadavky týkající se paliva, oleje, kyslíku, minimálních bezpečných výšek, provozních minim letišť a dostupnosti náhradních letišť; 10) náklad je správně rozložen a bezpečně upevněn; 11) hmotnost letounu na začátku rozjezdu je taková, aby let mohl být proveden v souladu s příslušnými hlavami F až I, a 12) lze splnit případná další provozní omezení kromě těch, která jsou uvedena v bodech 9 a 11.

OPS 1.295

Výběr letišť

a) Provozovatel stanoví pro plánování letu postupy výběru cílového nebo náhradního letiště podle OPS 1.220.

b) Provozovatel musí v provozním letovém plánu vybrat a určit náhradní letiště pro vzlet, pokud by nebylo možné z meteorologických nebo výkonnostních důvodů vrátit se na letiště odletu. Náhradní letiště pro vzlet musí s ohledem na letiště odletu ležet ve vzdálenosti nejvýše: 1) pro dvoumotorové letouny buď: i) jedné hodiny letu cestovní rychlostí stanovenou v letové příručce pro skutečnou vzletovou hmotnost a pro let s jedním nepracujícím motorem za standardních podmínek v bezvětří, nebo ii) provozovatelova schváleného prahového času ETOPS s výhradou případného omezení podle MEL až do nejvýše dvou hodin cestovní rychlostí stanovenou v letové příručce pro danou vzletovou hmotnost a pro let s jedním nepracujícím motorem za standardních podmínek v bezvětří, jestliže letoun i posádka jsou oprávněny k provozu ETOPS, nebo 2) dvou hodin letu cestovní rychlostí stanovenou v letové příručce pro danou vzletovou hmotnost a pro let s jedním nepracujícím motorem za standardních podmínek v bezvětří pro tří- a čtyřmotorové letouny, a 3) pokud letová příručka nestanoví cestovní rychlost s jedním nepracujícím motorem, musí se pro výpočet vzdálenosti použít rychlost, které bude dosaženo při nastavení zbývajícího(ch) motoru(ů) na maximální trvale přípustný výkon.

c) Provozovatel musí zvolit alespoň jedno náhradní letiště cílového letiště pro každý let za podmínek letu podle přístrojů, pokud: 1) jsou splněny obě níže uvedené podmínky: i) doba plánovaného letu od vzletu do přistání nebo, v případě přeplánování za letu v souladu s OPS 1.255 d), zbývající doba letu do cílového letiště je delší než šest hodin a ii) na cílovém letišti nejsou k dispozici a použitelné dvě samostatné dráhy (viz OPS 1.192) a příslušné meteorologické zprávy nebo předpovědi pro cílové letiště či jejich kombinace nenaznačují, že v době jedné hodiny před předpokládaným příletem na cílové letiště a hodinu po něm základna oblačnosti bude alespoň 2 000 ft nebo okruhová výška bude +500 ft podle toho, která hodnota je vyšší, a dohlednost bude nejméně 5 km, nebo 2) cílové letiště není osamocené. ▼M8

d) Provozovatel musí zvolit dvě náhradní letiště cílového letiště, jestliže: 1) příslušné meteorologické zprávy nebo předpovědi pro cílové letiště či jejich kombinace naznačují, že v době začínající hodinu před předpokládanou dobou příletu a končící hodinu po předpokládaném příletu budou meteorologické podmínky horší než použitelná plánovací minima (viz OPS 1.297 b), nebo 2) nejsou k dispozici žádné meteorologické informace.

e) Provozovatel určí v provozním letovém plánu případná požadovaná náhradní letiště.

OPS 1.297

Plánovací minima pro lety IFR

a) Plánovací minima pro náhradní letiště při vzletu. Provozovatel vybere letiště jako náhradní letiště při vzletu, pouze pokud příslušné meteorologické zprávy nebo předpovědi či jejich kombinace naznačují, že v době začínající hodinu před předpokládanou dobou příletu a končící hodinu po předpokládaném příletu na toto letiště budou meteorologické podmínky stejné nebo lepší než použitelná minima pro přistání stanovená podle OPS 1.225. ►C2 Jestliže je jediným použitelným přiblížením nepřesné přístrojové přiblížení ◄ nebo přiblížení okruhem, je nutno vzít v úvahu nejnižší základnu oblačnosti. Je nutno přihlédnout k veškerým omezením vztahujícím se k letům s jedním nepracujícím motorem.

b) Plánovací minima pro cílové letiště (kromě osamocených cílových letišť): Provozovatel vybere cílové letiště, pouze pokud: 1) příslušné meteorologické zprávy nebo předpovědi pro cílové letiště či jejich kombinace naznačují, že v době začínající hodinu před předpokládanou dobou příletu a končící hodinu po předpokládaném příletu na letiště budou meteorologické podmínky stejné nebo lepší než použitelná plánovací minima: i) dráhová dohlednost (RVR)/dohlednost stanovená podle OPS 1.225 a ii) ►C2 nejnižší základna oblačnosti pro nepřesné přístrojové přiblížení ◄ nebo přiblížení okruhem stejná nebo vyšší než minimální výška pro klesání (MDH) nebo 2) jsou vybrána dvě náhradní cílová letiště podle OPS 1.295 d).

c) Plánovací minima pro: náhradní cílové letiště nebo osamocené letiště nebo letiště 3 % ERA nebo náhradní letiště na trati požadované během fáze plánování. Provozovatel vybere letiště pro jeden z uvedených účelů, pouze pokud příslušné meteorologické zprávy nebo předpovědi či jejich kombinace naznačují, že v době začínající hodinu před předpokládanou dobou příletu a končící hodinu po předpokládaném příletu na toto letiště budou meteorologické podmínky stejné nebo lepší než plánovací minima v tabulce 1.



Tabulka 1 Plánovací minima – náhradní cílové letiště, osamocené cílové letiště, letiště 3 % ERA a náhradní letiště na trati Druh přiblížení Plánovací minima Kat. II a III Kat. I (poznámka 1) Kat. I ►C2 Nepřesné přístrojové přiblížení ◄ (poznámka 1 a 2) ►C2 Nepřesné přístrojové přiblížení ◄ ►C2 Nepřesné přístrojové přiblížení ◄ (poznámka 1 a 2) větší o 200 ft/1 000 m Přiblížení okruhem Přiblížení okruhem Poznámka 1: Dráhová dohlednost (RVR). Poznámka 2: Nejnižší základna oblačnosti musí být stejná nebo vyšší než minimální výška pro klesání (MDH).

d) Plánovací minima pro náhradní letiště na trati při provozu ETOPS. Provozovatel zvolí letiště jako náhradní letiště na trati při provozu ETOPS, pouze pokud příslušné meteorologické zprávy nebo předpovědi či jejich kombinace naznačují, že v době začínající hodinu před předpokládanou dobou příletu a končící hodinu po nejpozdější možné době příletu budou existovat podmínky vypočtené přidáním dodatečných limitů uvedených v tabulce 2. Provozovatel uvede v provozní příručce způsob stanovení provozních minim pro plánované náhradní letiště na trati při provozu ETOPS.



Tabulka 2 Plánovací minima – ETOPS Zařízení pro přiblížení Základna oblačnosti – náhradní letiště Meteorologická minima Dohlednost/RVR Postup přesného přístrojového přiblížení Povolená DH/DA zvětšená o 200 ft Povolená dohlednost zvětšená o 800 metrů ►C2 Nepřesné přístrojové přiblížení nebo přiblížení okruhem ◄ Povolená MDH/MDA zvětšená o 400 ft Povolená dohlednost zvětšená o 1 500 metrů

OPS 1.300

Předkládání letového plánu letových provozních služeb

Provozovatel zajistí, aby let nebyl zahájen, pokud nebyl předložen letový plán letových provozních služeb nebo nebyly uloženy přiměřené informace, které by umožnily uvést do pohotovosti pohotovostní služby, pokud by byly požadovány.

OPS 1.305

Plnění/odčerpávání paliva, když cestující nastupují, vystupují nebo jsou na palubě

(viz dodatek 1 k OPS 1.305)

Provozovatel zajistí, aby letoun nebyl plněn nebo aby z něj nebyl odčerpáván letecký benzin nebo palivo se širokým rozsahem destilačních teplot (např. Jet-B nebo rovnocenné palivo), nebo může-li dojít ke směsi těchto druhů paliva, jestliže cestující nastupují, jsou na palubě nebo vystupují. Ve všech ostatních případech musí být přijata nezbytná bezpečnostní opatření a na palubě letounu musí být přítomen kvalifikovaný personál, který je připraven zahájit a řídit evakuaci letounu nejúčelnějším a nejrychlejším způsobem.

OPS 1.307

Plnění/odčerpávání paliva se širokým rozsahem destilačních teplot

Provozovatel stanoví postupy pro plnění/odčerpávání paliva se širokým rozsahem destilačních teplot (např. Jet-B nebo rovnocenné palivo), pokud je toto palivo požadováno.

OPS 1.308

Vytlačování a vlečení

a) Provozovatel zajistí, aby všechny postupy vytlačování a vlečení splňovaly příslušné letecké normy a postupy.

b) Provozovatel zajistí, aby umisťování letounu před pojížděním a po něm nebylo prováděno vlečným tahačem bez tyče, pokud: 1) letoun není vlastní konstrukcí chráněn před poškozením systému řízení příďového podvozku následkem vlečení tahačem bez tyče nebo 2) systém/postup nevaruje letovou posádku, že k takovému poškození může dojít nebo že k němu došlo, nebo 3) vlečný tahač bez tyče je navržen tak, aby zabránil poškození daného typu letounu.

OPS 1.310

Členov