1997R0894 — CS — 19.07.2007 — 003.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

Ve znění:









▼B

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 894/97

ze dne 29. dubna 1997

o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů







RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu ( 1 ), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru ( 2 ), (1) vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 3094/86 ze dne 7. října 1986 některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ( 3 ) bylo opakovaně a podstatně změněno; že by z důvodu jasnosti a účelnosti mělo být uvedené nařízení kodifikováno; (2) vzhledem k tomu, že musejí být přesně vymezena technická opatření pro zachování zdrojů týkající se, mimo jiné, velikosti ok sítí, míry vedlejších úlovků, povolené velikosti ryb a omezení rybolovu v některých oblastech nebo v některých obdobích a nebo některých zařízení, aby se zajistila ochrana mořských biologických zdrojů, jakož i vyvážené využívání rybolovných zdrojů v souladu se zájmy rybářů i spotřebitelů; (3) vzhledem k tomu, že by se mělo dosáhnout rovnováhy mezi přizpůsobením technických opatření rozmanitostem lovišť a potřebou jednotnosti pravidel, která usnadní jejich uplatňování; (4) vzhledem k tomu, že by se měly do tohoto nařízení zahrnout pravidla řídící rybolovné činnosti ve Skagerraku a Kattegatu dohodnuté mezi Společenstvím, Norskem a Švédskem; že, s ohledem na vědecká stanoviska, je proto nutné stanovit sezónní omezení určitých činností ve Skagerraku a Kattegatu; (5) vzhledem k tomu, že opatření pro řízení rybolovu v Baltském moři musejí být přijata v Mezinárodní komisi pro rybolov v Baltském moři; (6) vzhledem k tomu, že stávající rozsah výmětů představuje nepřijatelné plýtvání; že zákaz rybolovu, při kterém se používají nedostatečně selektivní techniky nebo rybolovu v oblastech se zvýšeným výskytem nedospělých jedinců, jakož i zvětšení velikosti ok sítí a zákaz zařízení vedoucích k výmětům, představuje první kroky vedoucí k trvalému odstranění postupů, které nejsou v souladu se zachováním a řádným užíváním zdrojů; že je nutné zavést celistvý systém pro řízení a využívání, které povede ke snížení výmětů na minimum; (7) vzhledem k tomu, že by se měl přesně vymezit cílený rybolov některých druhů ryb i vedlejší úlovky a chráněné druhy; (8) vzhledem k tomu, že četné pokusy prokázaly, že používání dílců se čtvercovými oky v horní části vlečné sítě může podstatnou měrou přispět ke snížení úlovků podměrečných ryb; (9) vzhledem k tomu, že rybolov k průmyslovým účelům je stálou činností a že proto i podmínky platné pro výlovy musejí být ustálené; (10) vzhledem k tomu, že odlov některých druhů určených ke zpracování na moučku nebo olej se může provádět sítěmi o velikosti ok povolených odchylkou, pokud tyto odlovy nemají nepříznivý vliv na ostatní populace druhů žijících při dně, zejména na tresku obecnou a tresku jednoskvrnnou; (11) vzhledem k tomu, že vzrůstá snaha používat stále menší velikosti ok pro nástrahové tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě, což se projevuje ve zvýšené míře úmrtnosti nedospělých jedinců druhů z dotčených lovišť; (12) vzhledem k tomu, že tato snaha musí být zastavena a že velikosti ok používána pro pasivní zařízení, jako jsou nástrahové tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě, musejí být navrženy tak, aby se dosáhlo selektivního odlovu cílových druhů nebo skupin cílových druhů; (13) vzhledem k tomu, že biologické parametry dotčených druhů se liší podle zeměpisných oblastí; že tyto rozdíly opravňují k uplatňování odlišných opatření v těchto oblastech; (14) vzhledem k tomu, že musí být stanoveno dostatečně dlouhé přechodné období, ve kterém budou mít rybáři čas přizpůsobit stávající lovná zařízení novým požadavkům; (15) vzhledem k tomu, že by se měl přesně vymezit způsob, jakým se bude měřit velikost korýšů a měkkýšů; (16) vzhledem k tomu, že by se měla přesně vymezit pravidla pro rybolov ve dvanáctimílové pobřežní oblasti a že tato pravidla musejí být vynutitelná; (17) vzhledem k tomu, že by se měly chránit oblasti, která jsou místem reprodukce v pobřežních oblastech členských států, s ohledem na zvláštní biologické podmínky v těchto různých oblastech; (18) vzhledem k tomu, ženeselektivní používání košelkových nevodů na hejna tuňákovitých a jiných druhů ryb, které se vyskytují společně nebo v blízkosti mořských savců, může mít za následek zbytečný odlov nebo smrt těchto savců; (19) vzhledem k tomu, že rybolov pomocí košelkových nevodů je účinnou metodou umožňující lovit pouze vyhledávané cílové druhy, je-li řádně a odpovědným způsobem veden a že tedy nepředstavuje nebezpečí pro zachování mořských savců; (20) vzhledem k tomu, že Valné shromáždění Spojených národů přijalo dne 22. prosince 1989 usnesení č. 44/255 o rybolovu pomocí velkých unášených pelagických tenatových sítí a jeho vlivu na biologické zdroje oceánů a moří; (21) vzhledem k tomu, že rozhodnutím 82/72/EHS ( 4 ) Rada schválila Úmluvu o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva); (22) vzhledem k tomu, že Společenství podepsalo Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, která zavazuje všechny členy mezinárodního společenství ke spolupráci při zachovávání a řízení biologických zdrojů volného moře; (23) vzhledem k tomu, že nekontrolovaný rozmach a nárůst rybolovných činností s unášenými tenatovými sítěmi mohou působit nepříznivě pokud jde o nárůst intenzity rybolovu a vedlejších úlovků druhů, které nejsou cílovými druhy; že by se proto měly rybolovné činnosti s těmito sítěmi upravit předpisem; (24) vzhledem k tomu, že s cílem nebránit vědeckému výzkumu, by se toto nařízení nemělo vztahovat na činnosti, které si takový výzkum i náhodně vyžaduje; (25) vzhledem k tomu, že, pokud je vážně ohroženo zachování zdrojů, by měly být členské státy oprávněny přijmout příslušná prozatímní opatření; (26) vzhledem k tomu, že by se mělo zabránit tomu, aby doplňují vnitrostátní opatření, která mají vyloženě místní povahu, nebyla zrušena nebo narušena přijetím tohoto nařízení; (27) vzhledem k tomu, že z tohoto důvodu mohou být takováto opatření zachována nebo přijata; přezkoumá-li Komise jejich slučitelnost s právními předpisy Společenství a soulad se společnou rybářskou politikou; (28) vzhledem k tomu, že toto nařízení se uplatňuje aniž jsou dotčena některá vnitrostátní opatření, která přesahují minimální požadavky stanovené tímto nařízením; (29) vzhledem k tomu, že může být nutné přijmout nová opatření na zachování a prováděcí pravidla k tomuto nařízení; že tato opatření a pravidla se stanoví postupem podle článku 18 nařízení Rady (EHS) č. 3760/92 ze dne 20. prosince 1992 o zavedení režimu Společenství pro rybolov a akvakulturu ( 5 ), PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:







▼M1 —————

▼B







HLAVA I

SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽITÍ

▼M1 —————

▼B







HLAVA II

MINIMÁLNÍ VELIKOST RYB, KORÝŠŮ A MĚKKÝŠŮ

▼M1 —————

▼B







HLAVA III

ZÁKAZ RYBOLOVU

▼M1 —————

▼B







HLAVA IV

OMEZENÍ URČITÝCH DRUHŮ RYBOLOVU

▼M1 —————

▼M3

Článek 11

1. „Unášenou tenatovou sítí“ se rozumí jakákoli tenatová síť udržovaná na mořské hladině nebo v určité vzdálenosti pod hladinou pomocí plovoucích zařízení, unášená proudem buď samostatně, nebo s lodí, ke které ji lze uchytit. Může být vybavena zařízeními na stabilizaci sítě nebo na omezení jejího unášení.

2. Žádné plavidlo nesmí mít na palubě nebo používat k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí, jejichž jednotlivá nebo celková délka je vyšší než 2,5 km.

▼M2

Článek 11a

1. Od 1. ledna 2002 se všem plavidlům zakazuje mít na palubě nebo používat k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí určených k odlovu druhů uvedených v příloze VIII.

2. Od 1. ledna 2002 je zakázáno vykládat druhy uvedené v příloze VIII, které byly odloveny do unášených tenatových sítí.

3. Do 31. prosince 2001 může mít rybářské plavidlo na palubě nebo používat k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1 poté, co obdrží povolení vydané příslušnými orgány členského státu vlajky. V roce 1998 maximální počet plavidel, kterým členský stát může povolit, aby měly na palubě nebo používaly k rybolovu jednu nebo více unášených tenatových sítí, nesmí překročit 60 % rybářských plavidel, které používaly jednu nebo více unášených tenatových sítí v období od roku 1995 do roku 1997.

4. Členské státy každoročně k 30. dubnu předávají Komisi pro každý cílový druh seznam plavidel oprávněných k rybolovu unášenými tenatovými sítěmi podle odstavce 3; pro rok 1998 se však tyto údaje musejí předat nejpozději do 31. července 1998.

Článek 11b

1. Každé rybářské plavidlo, které používá jednu nebo více unášených tenatových sítí určených k odlovu druhů uvedených v příloze VIII, musí provádět rybolov za těchto podmínek:

— během rybolovné činnosti musí plavidlo na síť neustále vizuálně dohlížet,

— na každém konci sítě musejí být ukotveny plovoucí bóje s radarovými odražeči, aby mohla být kdykoli stanovena její poloha. Na bójích musejí být vyobrazena registrační písmeno/písmena a evidenční číslo plavidla, k němuž náležejí.

2. Velitel rybářského plavidla, které používá jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1, vede lodní deník, v němž musejí být zaznamenány den po dni tyto údaje:

— celková délka sítí na plavidle,

— celková délka sítí použitých při jednotlivých lovných operacích,

— množství jednotlivých druhů odlovených během jednotlivých operací, včetně vedlejších úlovků a množství vhozených zpět do moře, zejména kytovců, plazů a mořských ptáků,

— množství jednotlivých druhů uložených na palubě,

— časové a místní údaje o těchto úlovcích.

3. Každý velitel předloží podle odstavce 2 příslušným orgánům členského státu vykládky prohlášení udávající alespoň vyložená množství jednotlivých druhů a data a oblasti odlovu.

4. Velitel rybářského plavidla používajícího jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1, který chce použít místo vykládky v členském státu, oznámí příslušným orgánům dotčeného členského státu předpokládané místo vykládky a čas připlutí nejméně dvě hodiny před připlutím do přístavu.

5. Všechna rybářská plavidla používající jednu nebo více unášených tenatových sítí podle odstavce 1 musejí mít s sebou předběžné povolení k rybolovu vydané příslušnými orgány členského státu vlajky.

6. Pokud nebudou dodrženy povinnosti uvedené v článcích 11 a 11a, jakož i v tomto článku, uplatní příslušné orgány vůči dotčenému plavidlu vhodná opatření podle článku 31 nařízení (EHS) č. 2847/93.

Článek 11c

S výjimkou vod, na které se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu ( 6 ), a bez ohledu na čl. 1 odst. 1, se vztahují články 11, 11a a 11b na všechny vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států, a mimo tyto vody na všechna rybářská plavidla Společenství.

▼M1 —————

▼B







HLAVA V

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

▼M1 —————

▼B

Článek 18

Prováděcí pravidla k tomuto nařízení se stanoví postupem podle článku 18 nařízení (EHS) č. 3760/92.

Článek 19

Zrušuje se nařízení (EHS) č. 3094/86.

Odkazy na uvedené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII části A.

Článek 20

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.

Ustanovení čl. 2 odst. 10 a přílohy V a VI však vstupují v platnost dnem 31. prosince 1997.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

▼M1 —————

▼M2









PŘÍLOHA VIII

— Tuňák křídlatý : Thunnus alalunga

— Tuňák obecný : Thunnus thynnus

— Tuňák velkooký : Thunnus obesus

— Tuňák pruhovaný : Katsuwonus pelamis

— Pelamida obecná : Sarda sarda

— Tuňák žlutoploutvý : Thunnus albacares

— Tuňák atlantský : Thunnus atlanticus

— Tuňák (rod) : Euthynnus spp.

— Tuňák australský : Thunnus maccoyii

— Tuňák (rod) : Auxis spp.

— Pražma obecná : Brama rayi

— Plachetník nebo marlín : Tetrapturus spp.; Makaira spp.

— Plachetník (rod) : Istiophorus spp.

— Mečoun obecný : Xiphias gladius

— Rohoretka(rod) : Scomberesox spp.; Cololabis spp.

— Zlak (rod) : Coryphaena spp.

— Žraloci : Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphymidae; Isuridae; Lamnidae

— Hlavonožci : všechny druhy.