01999A0728(03) — CS — 01.07.2013 — 001.001

Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu

Ve znění:









▼B

DOHODA O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁC,

kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Kyrgyzstán na straně druhé ( 2 )







BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, IRSKO, ITALSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, FINSKÁ REPUBLIKA, ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, smluvní strany Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, (dále jen „členské státy“), a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, (dále jen „Společenství“), na jedné straně a REPUBLIKA KYRGYZSTÁN na straně druhé, PAMĚTLIVY vazeb mezi Společenstvím a jeho členskými státy a Republikou Kyrgyzstán a společně sdílených hodnot, UZNÁVAJÍCE, že Společenství a Republika Kyrgyzstán si přejí posílit tyto vazby a vytvořit partnerství a spolupráci, které by upevnily a rozšířily vztahy navázané v minulosti, zejména Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a obchodní a hospodářské spolupráci, podepsanou dne 18. prosince 1989, BEROUCE V ÚVAHU závazek Společenství a jeho členských států a Republiky Kyrgyzstán upevňovat politické a hospodářské svobody, které tvoří samotný základ partnerství, BEROUCE V ÚVAHU závazek stran podporovat mezinárodní mír a bezpečnost a mírové řešení sporů a spolupracovat za tímto účelem v rámci Organizace spojených národů a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), VZHLEDEM k pevnému odhodlání Společenství a jeho členských států a Republiky Kyrgyzstán naplňovat v plném rozsahu všechny zásady a ustanovení obsažené v Závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě (KBSE), v závěrečných dokumentech z následných zasedání v Madridu a ve Vídni, v dokumentu bonnské konference KBSE o hospodářské spolupráci, v Pařížské chartě pro novou Evropu a v helsinském dokumentu KBSE z roku 1992 pod názvem „Výzvy ke změně“, POTVRZUJÍCE oddanost Společenství a jeho členských států a Republiky Kyrgyzstán Evropské energetické chartě, PŘESVĚDČENY o prvořadé důležitosti právního státu a dodržování lidských práv, zejména práv menšin, vytvoření pluralitního systému se svobodnými a demokratickými volbami a ekonomické liberalizace zaměřené na vytvoření tržního hospodářství, PŘESVĚDČENY, že plné uplatňování této dohody o partnerství a spolupráci je jednak závislé na pokračování a dosažení politických, hospodářských a právních reforem v Republice Kyrgyzstán a na zavádění faktorů, které jsou nezbytné pro spolupráci, zejména v souvislosti se závěry bonnské konference KBSE, a jednak k nim rovněž přispívá, PŘEJÍCE SI v oblastech, na které se vztahuje tato dohoda, povzbuzovat proces regionální spolupráce se sousedními zeměmi za účelem podpory prosperity a stability v regionu, PŘEJÍCE SI zahájit a rozvíjet pravidelný politický dialog o dvoustranných, regionálních a mezinárodních otázkách společného zájmu, BEROUCE V ÚVAHU ochotu Společenství poskytnout potřebnou hospodářskou spolupráci a technickou pomoc, VĚDOMY SI hospodářské a sociální nerovnosti mezi Společenstvím a Republikou Kyrgyzstán, a zejména skutečnosti, že Kyrgyzstán je rozvojovým a vnitrozemským státem, UZNÁVAJÍCE, že jedním z hlavních cílů této dohody by mělo být usnadnit odstranění těchto nerovností prostřednictvím pomoci Společenství při rozvoji a restrukturalizaci kyrgyzské ekonomiky, MAJÍCE NA ZŘETELI prospěšnost dohody pro postupné prohloubení přátelských vztahů mezi Republikou Kyrgyzstán a širší zónou spolupráce v Evropě a v sousedních regionech, jakož i její postupné zapojení do otevřeného mezinárodního systému, BEROUCE V ÚVAHU závazek smluvních stran liberalizovat obchod na základě zásad obsažených ve Všeobecné dohodě o clech a obchodu (GATT), VĚDOMY SI potřeby zlepšit podmínky, které ovlivňují podnikání a investice, a podmínky v oblastech jako usazování společností, zaměstnanost, poskytování služeb a pohyb kapitálu, PŘESVĚDČENY o tom, že tato dohoda vytvoří nové klima pro jejich hospodářské vztahy, a zejména pro rozvoj obchodu a investic, které jsou nezbytné pro ekonomickou restrukturalizaci a technickou modernizaci, PŘEJÍCE SI zahájit úzkou spolupráci v oblasti ochrany životního prostředí, přičemž berou v úvahu vzájemnou závislost stran v této oblasti, VĚDOMY SI záměru stran rozvíjet svou spolupráci v oboru výzkumu vesmíru za účelem zajistit doplňkovost svých činností v této oblasti, PŘEJÍCE SI zahájit kulturní spolupráci a rozvíjet výměnu informací, SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:







Článek 1

Tímto se zakládá partnerství mezi Společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Republikou Kyrgyzstán na straně druhé. Cíle tohoto partnerství jsou:

— poskytnout vhodný rámec pro politický dialog mezi stranami, který umožňuje rozvoj úzkých politických vztahů,

— podporovat úsilí Republiky Kyrgyzstán při upevňování její demokracie a při rozvoji jejího hospodářství a dokončení přechodu k tržnímu hospodářství,

— podporovat obchod, investice a harmonické hospodářské vztahy mezi stranami, a tím podpořit jejich udržitelný hospodářský rozvoj,

— vytvořit základ pro spolupráci v oblasti legislativní, hospodářské, sociální, finanční, civilní vědecké, technické a kulturní.







HLAVA I

OBECNÉ ZÁSADY

Článek 2

Dodržování demokracie, zásad mezinárodního práva a lidských práv, jak jsou vymezeny především Chartou Organizace spojených národů, Helsinským závěrečným aktem a Pařížskou chartou pro novou Evropu, a dodržování zásad tržního hospodářství, vyjádřených zejména v dokumentech bonnské konference KBSE, je základem vnitřní a zahraniční politiky stran a představuje zásadní prvek partnerství a této dohody.

Článek 3

Strany se domnívají, že je pro budoucí prosperitu a stabilitu regionu bývalého Sovětského svazu nezbytné, aby nové nezávislé státy vzniklé rozpuštěním Svazu sovětských socialistických republik (dále jen „nezávislé státy bývalého Sovětského svazu“) udržovaly a rozvíjely vzájemnou spolupráci v souladu se zásadami Helsinského závěrečného aktu a s mezinárodním právem a v duchu dobrých sousedských vztahů, a pro podporu tohoto procesu vyvinou veškeré úsilí.







HLAVA II

POLITICKÝ DIALOG

Článek 4

Mezi stranami se zavádí pravidelný politický dialog, který mají v úmyslu rozvíjet a prohlubovat. Doprovází a upevňuje sbližování mezi Společenstvím a Republikou Kyrgyzstán, podporuje politické a hospodářské změny probíhající v této zemi a přispívá k vytváření nových forem spolupráce. Politický dialog:

— posiluje vazby mezi Republikou Kyrgyzstán a Společenstvím a jeho členskými státy, a tím i společenstvím demokratických národů. Hospodářské sbližování dosažené na základě této dohody povede k intenzivnějším politickým vztahům,

— povede k rostoucímu sbližování postojů k mezinárodním otázkám společného zájmu, a tím zvýší bezpečnost a stabilitu.

Tento dialog může probíhat na regionálním základě.

Článek 5

Na úrovni ministrů probíhá politický dialog v rámci Rady pro spolupráci zřízené článkem 75 a při dalších příležitostech podle vzájemné dohody.

Článek 6

Další postupy a mechanismy politického dialogu zavedou strany především v těchto formách:

— pravidelná setkání na úrovni vyšších úředníků mezi zástupci Společenství a jeho členských států na jedné straně a zástupci Republiky Kyrgyzstán na straně druhé,

— plné využití diplomatické cesty mezi stranami, včetně vhodných kontaktů na dvoustranné i mnohostranné úrovni, jako například při zasedáních Organizace spojených národů či OBSE,

— jakékoli jiné prostředky, včetně možnosti setkání odborníků, které mohou přispět k upevnění a k rozvoji politického dialogu.

Článek 7

Na parlamentní úrovni probíhá politický dialog v rámci Parlamentního výboru pro spolupráci zřízeného článkem 80.







HLAVA III

OBCHOD SE ZBOŽÍM

Článek 8

1. Strany si vzájemně udělí doložku nejvyšších výhod ve všech oblastech, které se týkají:

— dovozních a vývozních cel a poplatků, včetně metod výběru těchto cel a poplatků,

— ustanovení o celním odbavení, tranzitu, skladech a překládce,

— daní a ostatních vnitrostátních poplatků jakéhokoliv druhu, které se přímo nebo nepřímo vztahují na dovážené zboží,

— způsobů platby a převodu těchto plateb,

— předpisů upravujících prodej, nákup, dopravu, distribuci a používání zboží na vnitrostátním trhu.

2. Odstavec 1 se nevztahuje na:

a) výhody poskytnuté s cílem vytvořit celní unii nebo zónu volného obchodu nebo na základě vytvoření této unie nebo zóny;

b) výhody poskytnuté určitým zemím v souladu s GATT a s dalšími mezinárodními dohodami ve prospěch rozvojových zemí;

c) výhody poskytnuté sousedním zemím za účelem usnadnění příhraničního styku.

3. Odstavec 1 se nepoužije během přechodného období, které končí dnem 31. prosince 1998 nebo dnem přistoupení Republiky Kyrgyzstán ke GATT, nastane-li dříve, pro výhody stanovené v příloze I, které Republika Kyrgyzstán poskytuje jiným státům vzešlým z rozpuštění SSSR.

Článek 9

1. Strany souhlasí s tím, že zásada svobody tranzitu zboží je nezbytnou podmínkou pro dosažení cílů této dohody.

V této souvislosti každá strana zajistí přes své území neomezený tranzit zboží pocházejícího z celního území nebo určeného pro celní území druhé strany.

2. Mezi oběma stranami platí pravidla stanovená v čl. V odst. 2, 3, 4 a 5 GATT.

3. Pravidly stanovenými v tomto článku nejsou dotčena zvláštní pravidla dohodnutá stranami, která platí pro zvláštní odvětví, zejména dopravu, nebo zvláštní výrobky.

Článek 10

Aniž jsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z mezinárodních smluv o dočasném dovozu zboží, jimiž jsou obě strany vázány, poskytne kromě toho každá strana druhé straně osvobození od dovozních cel a poplatků na dočasně dovezené zboží, a to v případech a podle postupů stanovených jakoukoliv jinou mezinárodní smlouvou v této oblasti, kterou je strana vázána, a v souladu se svými právními předpisy. Je třeba vzít v úvahu podmínky, za nichž dotyčná strana přijala závazky vyplývající z takové smlouvy.

Článek 11

1. Zboží pocházející z Republiky Kyrgyzstán se dováží do Společenství bez množstevních omezení, aniž jsou dotčeny články 13, 16 a 17 této dohody a články 77, 81, 244, 249 a 280 aktu o přistoupení Španělska a Portugalska k Evropskému společenství.

2. Zboží pocházející ze Společenství se dováží do Republiky Kyrgyzstán bez množstevních omezení a opatření s rovnocenným účinkem.

Článek 12

Obchod se zbožím se mezi stranami uskutečňuje za tržní ceny.

Článek 13

1. Pokud je určitý výrobek dovážen na území jedné ze stran v takovém zvýšeném množství nebo za takových podmínek, že to způsobuje nebo hrozí způsobit újmu domácím výrobcům podobných nebo přímo si konkurujících výrobků, mohou Společenství nebo Republika Kyrgyzstán, podle toho, které strany se tato situace týká, přijmout vhodná opatření v souladu s následujícími podmínkami a postupy.

2. Před přijetím jakýchkoliv opatření nebo v případech, na které se vztahuje odstavec 4, co nejdříve po jejich přijetí poskytne Společenství nebo Republika Kyrgyzstán Radě pro spolupráci všechny potřebné informace s cílem najít řešení přijatelné pro obě strany, jak je uvedeno v hlavě IX.

3. Jestliže strany nedosáhnou dohody na základě takových konzultací do 30 dnů po informování Rady pro spolupráci o akcích za účelem vyřešení situace, může strana, která požádala o konzultace, omezit dovoz dotyčných výrobků nebo přijmout jiná vhodná opatření v takovém rozsahu a po takovou dobu, jaká je nezbytná pro zabránění škodě nebo pro její napravení.

4. Za kritických okolností, kdy by odklad způsobil těžko napravitelné škody, mohou strany přijmout opatření před uskutečněním konzultací, avšak za podmínky, že konzultace budou navrženy bezprostředně po přijetí těchto opatření.

5. Při výběru opatření podle tohoto článku upřednostní strany taková opatření, která co nejméně narušují dosažení cílů této dohody.

6. Tímto článkem není nijak dotčeno přijetí antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření kteroukoliv ze stran v souladu s článkem VI GATT, s Dohodou o provádění článku VI GATT, s Dohodou o výkladu a provádění článků VI, XVI a XXIII GATT nebo se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy.

Článek 14

Strany se zavazují upravit ustanovení této dohody o vzájemném obchodu se zbožím podle okolností, včetně situace vzniklé přistoupením Republiky Kyrgyzstán ke GATT. Rada pro spolupráci může stranám doporučit takové úpravy, které mohou být v případě přijetí provedeny na základě dohody stran v souladu s jejich postupy

Článek 15

Tato dohoda nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností, ochranou zdraví a života lidí a zvířat nebo ochranou rostlin, ochranou přírodních zdrojů, ochranou národního bohatství umělecké, historické nebo archeologické hodnoty nebo ochranou duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo předpisy týkajícími se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi stranami.

Článek 16

Tato hlava se nevztahuje na obchod s textilními výrobky kapitol 50 až 63 kombinované nomenklatury. Obchod s těmito výrobky upravuje samostatná dohoda parafovaná dne 15. října 1993 a prozatímně používaná od 1. ledna 1994.

Článek 17

1. Obchod s výrobky, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli, se řídí touto hlavou, kromě článku 11.

2. Zřizuje se kontaktní skupina pro otázky uhlí a oceli složená ze zástupců Společenství na jedné straně a zástupců Republiky Kyrgyzstán na straně druhé.

Kontaktní skupina si pravidelně vyměňuje informace o všech otázkách souvisejících s uhlím a ocelí, které jsou předmětem zájmu obou stran.

Článek 18

Obchod s jaderným materiálem upraví zvláštní dohoda, která bude uzavřena mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Republikou Kyrgyzstán.







HLAVA IV

USTANOVENÍ O PODNIKÁNÍ A INVESTICE







KAPITOLA I

PRACOVNÍ PODMÍNKY

Článek 19

1. S výhradou právních předpisů, podmínek a postupů platných v každém členském státě usilují Společenství a členské státy o to, aby zajistily, že kyrgyzští státní příslušníci dovoleně zaměstnaní na území členského státu nebudou diskriminováni na základě státní příslušnosti ve srovnání s vlastními státními příslušníky dotčeného členského státu, pokud jde o pracovní podmínky, odměnu nebo propuštění ze zaměstnání.

2. S výhradou právních předpisů, podmínek a postupů platných v Republice Kyrgyzstán usiluje Republika Kyrgyzstán o to, aby zajistila, že státní příslušníci členského státu dovoleně zaměstnaní na jejím území nebudou diskriminováni na základě státní příslušnosti ve srovnání s jejími vlastními státními příslušníky, pokud jde o pracovní podmínky, odměnu nebo propuštění ze zaměstnání.

Článek 20

Rada pro spolupráci posoudí, jaká společná úsilí lze vyvinout pro kontrolu nedovoleného přistěhovalectví s ohledem na zásady a praxi zpětného přebírání osob.

Článek 21

Rada pro spolupráci posoudí, jakým způsobem lze zlepšit pracovní podmínky podnikatelů v souladu s mezinárodními závazky stran, zejména závazky uvedenými v dokumentu bonnské konference KBSE.

Článek 22

Rada pro spolupráci vydává doporučení pro provádění článků 19, 20 a 21.







KAPITOLA II

PODMÍNKY PRO USAZOVÁNÍ A ČINNOST SPOLEČNOSTÍ

Článek 23

1. Společenství a jeho členské státy poskytnou při usazování kyrgyzských společností ve smyslu článku 25 formou zřizování dceřiných společností a poboček zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované kterékoliv třetí zemi, a pro činnost dceřiných společností a poboček kyrgyzských společností usazených na svém území zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované dceřiné společnosti nebo pobočce kterékoliv třetí země, v souladu se svými právními a správními předpisy.

2. Aniž jsou dotčeny články 35 a 84, poskytne Republika Kyrgyzstán společnostem Společenství a jejich pobočkám při jejich usazení a činnosti na svém území ve smyslu článku 25 zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované kyrgyzským společnostem a jejich pobočkám nebo společnostem či jejich pobočkám kterékoliv třetí země, podle toho, které z nich je příznivější, v souladu se svými právními a správními předpisy.

Článek 24

Článek 23 se nevztahuje na leteckou, vnitrozemskou vodní a námořní dopravu.

Článek 25

Pro účely této dohody se:

a) „společností Společenství“, popř. „kyrgyzskou společností“, rozumí obchodní společnost, která byla založena v souladu s právními předpisy členského státu, popř. Republiky Kyrgyzstán, a která má své sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu na území Společenství, popř. na území Republiky Kyrgyzstán. Pokud však společnost založená v souladu s právními předpisy členského státu, popř. Republiky Kyrgyzstán, má na území Společenství, popř. Republiky Kyrgyzstán, pouze své sídlo, považuje se za společnost Společenství, popř. kyrgyzskou společnost, pokud má její činnost skutečnou a nepřetržitou vazbu s hospodářstvím jednoho z členských států, popř. Republiky Kyrgyzstán;

b) „dceřinou společností“ rozumí společnost, která je první společností účinně ovládána;

c) „pobočkou“ společnosti rozumí provozovna, která nemá právní subjektivitu, budí dojem trvalosti, např. jako rozšíření mateřské společnosti, má své vedení a je materiálně vybavena pro sjednávání obchodů se třetími osobami, takže tyto osoby, ačkoliv vědí, že v případě potřeby existuje právní vazba s mateřskou společností, jejíž správní ústředí se nachází v zahraničí, nemusí jednat přímo s touto mateřskou společností, ale mohou uzavírat obchody v provozovně, která je rozšířením mateřské společnosti;

d) „usazováním“ rozumí právo společností Společenství nebo kyrgyzských společností, jak jsou vymezeny v písmenu a), zahájit hospodářskou činnost vytvořením dceřiných společností a poboček v Republice Kyrgyzstán nebo ve Společenství;

e) „činností“ rozumí vykonávání hospodářských činností;

f) „hospodářskými činnostmi“ rozumějí průmyslové či obchodní činnosti a výkon svobodných povolání.

Pokud jde o mezinárodní námořní dopravu, včetně kombinované dopravy, která se zčásti skládá z dopravy námořní, státní příslušníci členských států, popř. Republiky Kyrgyzstán, usazení mimo Společenství, popř. Republiku Kyrgyzstán, a společnosti provozující lodní dopravu usazené mimo Společenství, popř. Republiku Kyrgyzstán, a ovládané státními příslušníky členského státu, popř. státními příslušníky Republiky Kyrgyzstán, požívají výhod plynoucích z této kapitoly a z kapitoly III, pokud jsou jejich plavidla registrovaná v tomto členském státě, popř. v Republice Kyrgyzstán, v souladu s odpovídajícími právními předpisy těchto států.

Článek 26

1. Bez ohledu na další ustanovení této dohody se straně nebrání v tom, aby přijala ochranná opatření, včetně opatření na ochranu investorů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární povinnost, či opatření pro zajištění integrity a stability finančního systému. V případech, kdy tato opatření nejsou v souladu s ustanoveními této dohody, nesmějí být používána jako prostředek, jak se vyhnout závazkům strany vyplývajícím z této dohody.

2. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by strana měla povinnost zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoliv důvěrné nebo chráněné informace, které mají veřejné subjekty.

Článek 27

Ustanovení této dohody nebrání tomu, aby strana přijala opatření nezbytná k tomu, aby zabránila obcházení svých opatření ohledně přístupu třetích zemí na svůj trh za pomoci ustanovení této dohody.

Článek 28

1. Bez ohledu na kapitolu I této hlavy je společnost Společenství usazená na území Republiky Kyrgyzstán, popř. kyrgyzská společnost usazená na území Společenství, oprávněna zaměstnávat nebo mít zaměstnány prostřednictvím jedné ze svých dceřiných společností nebo poboček, v souladu s právními předpisy platnými v hostitelské zemi usazení, na území Republiky Kyrgyzstán, popř. Společenství, zaměstnance, kteří jsou státními příslušníky členských států Společenství nebo Republiky Kyrgyzstán, za předpokladu, že tito zaměstnanci jsou klíčovým personálem, jak je definován v odstavci 2, a že jsou zaměstnáni výhradně těmito společnostmi nebo pobočkami. Povolení k pobytu a pracovní povolení platí pro tyto zaměstnance pouze po dobu výkonu tohoto zaměstnání.

2. Klíčovým personálem výše uvedených společností (dále jen „organizace“) jsou „osoby převedené v rámci společnosti“, jak jsou vymezeny v písmenu c) a které náležejí do následujících kategorií, a to za předpokladu, že organizace je právnickou osobou a že dotčené osoby jí byly zaměstnány nebo byly společníky (nikoliv většinovými akcionáři) této organizace alespoň po dobu jednoho roku před tímto převedením:

a) vedoucí pracovníci organizace, kteří především řídí podnik a kteří jsou pod všeobecným dohledem a vedením představenstva či akcionářů nebo rovnocenných osob a jejichž úkoly spočívají v: — řízení podniku, jeho oddělení či útvaru, — dohledu nad prací a kontroly práce ostatních kontrolních, odborných nebo vedoucích zaměstnanců, — osobním oprávnění přijímat a propouštět zaměstnance nebo doporučovat jejich přijetí a propuštění a v přijímání jiných opatření ohledně zaměstnanců;

b) osoby pracující v organizaci, které mají mimořádné znalosti nepostradatelné pro služby poskytované podnikem, jeho výzkumné vybavení, technologie nebo řízení. Posouzení těchto znalostí může odrážet kromě znalostí specifických pro podnik také vysokou úroveň kvalifikace související s druhem práce nebo obchodu, které vyžadují zvláštní technické znalosti, včetně členství v profesích vyžadujících povolení;

c) „osobou převedenou v rámci společnosti“ se rozumí fyzická osoba, která pracuje v organizaci na území strany a která je dočasně převedena v souvislosti s výkonem hospodářských činností na území druhé strany; dotčená organizace musí mít hlavní provozovnu na území strany a převedení se musí uskutečnit do podniku (pobočky, dceřiné společnosti) této organizace skutečně provádějícího podobné hospodářské činnosti na území druhé strany.

Článek 29

Strany uznávají důležitost vzájemného poskytování si národního zacházení při usazování a činnosti svých společností na svém území a souhlasí s tím, že zváží možnost učinit opatření k tomuto cíli na vzájemně uspokojivém základě a na základě doporučení Rady pro spolupráci.

Článek 30

1. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby se vyhnuly přijímání takových opatření nebo vykonávání takových činností, které by zpřísnily podmínky pro usazování a činnost společností obou stran navzájem ve srovnání se situací existující ke dni předcházejícímu dni podpisu této dohody.

2. Tento článek se nedotýká článku 38; případy uvedené v článku 38 se řídí výlučně jeho ustanoveními.

3. V duchu partnerství a spolupráce a v souvislosti s článkem 44 informuje kyrgyzská vláda Společenství o svých záměrech předložit nové právní předpisy nebo přijmout nové správní předpisy, jež mohou zpřísnit podmínky pro usazování a činnost dceřiných společností a poboček společností Společenství v Republice Kyrgyzstán ve srovnání se situací existující ke dni předcházejícímu dni podpisu této dohody. Společenství může od Republiky Kyrgyzstán požadovat návrhy těchto právních nebo správních předpisů a vést o nich konzultace.

4. V případech, kdy by zavedení nových právních či správních předpisů zpřísnilo podmínky pro činnost dceřiných společností a poboček společností Společenství usazených v Republice Kyrgyzstán ve srovnání se situací existující ke dni podpisu této dohody, nebudou se tyto předpisy po dobu tří let od jejich vstupu v platnost vztahovat na dceřiné společnosti a pobočky již usazené v Republice Kyrgyzstán v okamžiku vstupu tohoto předpisu v platnost.







KAPITOLA III

PŘESHRANIČNÍ POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB MEZI SPOLEČENSTVÍM A REPUBLIKOU KYRGYZSTÁN

Článek 31

1. V souladu s touto kapitolou se strany zavazují podniknout kroky nezbytné k tomu, aby společnostem Společenství a kyrgyzským společnostem, které jsou usazeny na území strany, která není totožná se stranou osoby, pro niž jsou služby určeny, postupně dovolily poskytovat služby, a vezmou přitom v úvahu rozvoj odvětví služeb na území obou stran.

2. Rada pro spolupráci vydá doporučení pro provádění odstavce 1.

Článek 32

Strany spolupracují s cílem rozvíjet tržně orientované odvětví služeb v Republice Kyrgyzstán.

Článek 33

1. Strany se zavazují účinně provádět zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trh a k mezinárodní námořní dopravě na obchodním základě:

a) výše uvedenými ustanoveními nejsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z Úmluvy OSN o Kodexu jednání liniových konferencí, které platí pro jednu nebo druhou stranu této dohody. Linie, které nejsou členy konference, mohou provozovat svou činnost v soutěži s konferencí, pokud dodržují zásadu korektní hospodářské soutěže na obchodním základě;

b) strany potvrzují svůj závazek zachovat prostředí svobodné soutěže jako základní rys obchodu s volně loženým pevným a kapalným nákladem.

2. Při provádění zásad uvedených v odstavci 1 strany:

a) nebudou od vstupu této dohody v platnost používat žádná ustanovení o sdílení nákladu, která jsou součástí dvoustranných dohod uzavřených mezi členskými státy Společenství a bývalým Sovětským svazem;

b) nezavedou do budoucích dvoustranných dohod se třetími zeměmi ujednání o sdílení nákladu, kromě výjimečných situací, kdy by společnosti provozující liniovou námořní dopravu z jedné ze stran této dohody jinak neměly účinnou příležitost ucházet se o obchod do dotyčné třetí země a z ní;

c) v budoucích dvoustranných dohodách zakáží systém sdílení nákladu v případě volně loženého pevného a kapalného nákladu;

d) při vstupu této dohody v platnost zruší všechna jednostranná opatření, správní, technické a ostatní překážky, které by mohly mít omezující nebo diskriminační účinky na svobodné poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě.

Článek 34

S cílem zajistit koordinovaný rozvoj dopravy mezi stranami přizpůsobený jejich obchodním potřebám mohou být podmínky pro vzájemný přístup na trh a pro poskytování služeb v silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravě, a případně i v letecké dopravě, upraveny zvláštními dohodami, které budou v případě potřeby sjednány stranami po vstupu této dohody v platnost.







KAPITOLA IV

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 35

1. Tato hlava se použije s výhradou omezení odůvodněných veřejným zájmem, veřejnou bezpečností nebo veřejným zdravím.

2. Nepoužije se na činnosti, které jsou na území kterékoliv strany spojeny, byť i příležitostně, s výkonem veřejné moci.

Článek 36

Pro účely této hlavy nebrání žádné ustanovení této dohody stranám v používání jejich právních a správních předpisů, které upravují vstup a pobyt, práci, pracovní podmínky, usazování fyzických osob a poskytování služeb za předpokladu, že je nebudou používat takovým způsobem, aby omezily nebo odstranily výhody vzniklé kterékoli straně na základě určitého ustanovení této dohody. Tímto ustanovením není dotčeno používání článku 35.

Článek 37

Kapitoly II, III a IV se vztahují rovněž na společnosti, které jsou společně ovládány a výlučně vlastněny kyrgyzskými společnostmi a společnostmi Společenství.

Článek 38

Zacházení ohledně odvětví nebo opatření upravených ve Všeobecné dohodě o obchodu službami (GATS), které poskytne jedna strana druhé straně podle této dohody, nesmí být jeden měsíc před dnem vstupu GATS v platnost příznivější než zacházení poskytnuté touto první stranou na základě ustanovení GATS, a to pokud jde o každé odvětví či dílčí odvětví služeb a způsob jejich poskytování.

Článek 39

Pro účely kapitol II, III a IV se nepřihlíží k zacházení poskytnutému Společenstvím, jeho členskými státy nebo Republikou Kyrgyzstán na základě závazků sjednaných v dohodách o hospodářské integraci v souladu se zásadami článku V GATS.

Článek 40

1. Doložka nejvyšších výhod udělená v souladu s touto hlavou se nevztahuje na daňová zvýhodnění, která strany poskytují nebo budou poskytovat v budoucnosti na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových ujednání.

2. Ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že by bránila stranám podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění a jiných daňových ujednání nebo podle domácích daňových předpisů přijímat nebo uplatňovat opatření zaměřená na zabránění daňovým únikům a vyhýbání se daňové povinnosti.

3. Ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že by při uplatňování jejich daňových předpisů bránila členským státům nebo Republice Kyrgyzstán rozlišovat mezi daňovými poplatníky, kteří nejsou ve shodné situaci, zejména pokud jde o místo pobytu.

Článek 41

Aniž je tím dotčen článek 28, nelze žádné ustanovení kapitol II, III a IV vykládat tak, že by opravňovalo:

— státní příslušníky členských států vstupovat nebo pobývat na území Republiky Kyrgyzstán a státní příslušníky Republiky Kyrgyzstán vstupovat nebo pobývat na území Společenství v jakémkoli postavení, zejména jako akcionář nebo společník společnosti, vedoucí pracovník nebo zaměstnanec této společnosti či dodavatel nebo příjemce služeb,

— dceřiné společnosti nebo pobočky kyrgyzských společností ve Společenství k tomu, aby zaměstnávaly nebo daly zaměstnat na území Společenství státní příslušníky Republiky Kyrgyzstán,

— dceřiné společnosti nebo pobočky společností Společenství v Republice Kyrgyzstán k tomu, aby zaměstnávaly nebo daly zaměstnat na území Republiky Kyrgyzstán státní příslušníky členských států,

— kyrgyzské společnosti nebo dceřiné společnosti nebo pobočky kyrgyzských společností ve Společenství poskytovat kyrgyzské státní příslušníky, aby pracovali pro jiné osoby a pod jejich vedením na základě dočasných pracovních smluv,

— společnosti Společenství nebo kyrgyzské dceřiné společnosti nebo pobočky společností Společenství poskytovat státní příslušníky členských států na základě dočasných pracovních smluv.







KAPITOLA V

BĚŽNÉ PLATBY A KAPITÁL

Článek 42

1. Strany se zavazují, že povolí veškeré platby na běžném účtu platební bilance ve volně směnitelné měně mezi rezidenty Společenství a Republiky Kyrgyzstán spojené s pohybem zboží, služeb nebo osob prováděným v souladu s touto dohodou.

2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, počínaje dnem vstupu této dohody v platnost strany zajistí volný pohyb kapitálu týkající se přímých investic uskutečněných ve společnostech, které byly založeny v souladu s právními předpisy hostitelské země, investic uskutečněných v souladu s kapitolou II a likvidace a repatriace těchto investic a veškerého zisku z nich pocházejícího.

3. Aniž je tím dotčen odstavec 2 nebo 5, počínaje vstupem této dohody v platnost nebudou zaváděna nová devizová omezení v souvislosti s pohybem kapitálu a běžnými platbami s ním spojenými mezi rezidenty Společenství a Republiky Kyrgyzstán a nedojde ke zpřísnění platných předpisů.

4. Strany povedou konzultace za účelem usnadnění pohybu druhů kapitálu jiných než uvedených v odstavci 2 mezi Společenstvím a Republikou Kyrgyzstán, aby podpořily cíle této dohody.

5. Dokud nebude dosaženo plné směnitelnosti kyrgyzské měny ve smyslu článku VIII Článků Dohody o Mezinárodním měnovém fondu (MMF), může Republika Kyrgyzstán v rámci tohoto článku za výjimečných okolností uplatnit devizová omezení spojená s poskytnutím nebo přijetím krátkodobých a střednědobých finančních úvěrů, a to v takovém rozsahu, v jakém jsou tato omezení zavedena vůči Republice Kyrgyzstán při poskytnutí těchto úvěrů a v jakém jsou přípustná na základě statusu Republiky Kyrgyzstán v MMF. Republika Kyrgyzstán uplatní tato omezení nediskriminačním způsobem. Omezení musí narušovat naplňování této dohody co možná nejméně. O zavedení a o všech změnách těchto opatření informuje Republika Kyrgyzstán bezodkladně Radu pro spolupráci.

6. Pokud ve výjimečných případech vzniknou nebo hrozí kvůli pohybu kapitálu mezi Společenstvím a Republikou Kyrgyzstán vážné obtíže při provádění devizové nebo měnové politiky ve Společenství nebo v Republice Kyrgyzstán, může Společenství nebo Republika Kyrgyzstán, aniž jsou tím dotčeny odstavce 1 a 2, na dobu nejvýše šesti měsíců přijmout ochranná opatření ohledně pohybu kapitálu mezi Společenstvím a Republikou Kyrgyzstán, jestliže tato opatření jsou bezpodmínečně nezbytná.







KAPITOLA VI

OCHRANA DUŠEVNÍHO, PRŮMYSLOVÉHO A OBCHODNÍHO VLASTNICTVÍ

Článek 43

1. Na základě tohoto článku a přílohy II pokračuje Republika Kyrgyzstán ve zlepšování ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví tak, aby do konce pátého roku po vstupu této dohody v platnost zajistila úroveň ochrany podobnou té, která existuje ve Společenství, včetně účinných prostředků k prosazení těchto práv. Rada pro spolupráci může tuto lhůtu prodloužit s ohledem na konkrétní okolnosti panující v Republice Kyrgyzstán.

2. Do konce pátého roku po vstupu této dohody v platnost přistoupí Republika Kyrgyzstán k mnohostranným smlouvám o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, které jsou uvedeny v odstavci 1 přílohy II, jichž jsou členské státy smluvními stranami nebo které členské státy fakticky uplatňují podle odpovídajících ustanovení těchto smluv.







HLAVA V

LEGISLATIVNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 44

1. Strany uznávají, že důležitou podmínkou pro posílení hospodářských vztahů mezi Republikou Kyrgyzstán a Společenstvím je sblížení stávajících a budoucích právních předpisů Republiky Kyrgyzstán s právem Společenství. Republika Kyrgyzstán se snaží zajistit, aby její právní předpisy byly postupně slučitelné s právními předpisy Společenství.

2. Sbližování právních předpisů se týká zejména těchto oblastí: celní právo, právo obchodních společností, bankovní právo, účetnictví a daně obchodních společností, duševní vlastnictví, ochrana pracovníků na pracovišti, finanční služby, pravidla hospodářské soutěže, veřejné zakázky, ochrana zdraví a života lidí, zvířat a rostlin, životní prostředí, ochrana spotřebitele, nepřímé zdanění, technické předpisy a normy, právní a správní předpisy pro oblast jaderné technologie a doprava.

3. Společenství poskytne Republice Kyrgyzstán technickou pomoc pro provádění těchto opatření, která může mimo jiné zahrnovat:

— výměnu odborníků,

— včasné poskytování informací, zejména o dotčených právních předpisech,

— organizování seminářů,

— vzdělávací činnosti,

— pomoc při překladech právních předpisů Společenství v dotčených odvětvích.

4. Strany se dohodly, že prozkoumají prostředky uplatňování svých právních předpisů o hospodářské soutěži sladěným způsobem v případech, kde je dotčen obchod mezi nimi.







HLAVA VI

HOSPODÁŘSKÁ SPOLUPRÁCE

Článek 45

1. Společenství a Republika Kyrgyzstán zahájí hospodářskou spolupráci s cílem přispět k procesu hospodářské reformy a obnovy a k udržitelnému rozvoji Republiky Kyrgyzstán. Tato spolupráce upevní stávající hospodářské vazby ve prospěch obou stran.

2. Politiky a další opatření jsou připravovány tak, aby podpořily hospodářské a společenské reformy a restrukturalizaci hospodářského systému v Republice Kyrgyzstán, a řídí se požadavky udržitelnosti a harmonického společenského rozvoje; současně se do nich v plném rozsahu začlení ohledy na životní prostředí.

3. Za tímto účelem se spolupráce soustředí zejména na hospodářský a společenský rozvoj, na rozvoj lidských zdrojů, podporu podnikání (včetně privatizace, investic a rozvoje finančních služeb), na zemědělství a potravinářství, energetiku a civilní jadernou bezpečnost, dopravu, cestovní ruch, ochranu životního prostředí, a regionální spolupráci.

4. Zvláštní pozornost je třeba věnovat opatřením, která umožní posílení spolupráce mezi nezávislými státy bývalého Sovětského svazu s cílem podporovat harmonický rozvoj regionu.

5. Ve vhodných případech mohou být hospodářská spolupráce a další formy spolupráce upravené v této dohodě podporovány technickou pomocí poskytnutou Společenstvím, přičemž se vezmou v úvahu odpovídající nařízení Rady Společenství týkající se technické pomoci nezávislým státům bývalého Sovětského svazu, priority dohodnuté v rámcovém programu týkajícím se technické pomoci, kterou poskytuje Společenství Republice Kyrgyzstán, a stanovené koordinační a prováděcí postupy.

Článek 46

Průmyslová spolupráce

1. Spolupráce se zaměří především na podporu:

— budování obchodních vztahů mezi hospodářskými subjekty obou stran,

— účasti Společenství na úsilí Republiky Kyrgyzstán o restrukturalizaci průmyslu,

— zlepšení řízení,

— rozvoje vhodných obchodních pravidel a praktik,

— ochrany životního prostředí.

2. Tímto článkem není dotčeno uplatňování pravidel Společenství v oblasti hospodářské soutěže, která platí pro podniky.

Článek 47

Podpora a ochrana investic

1. S přihlédnutím k pravomocem a působnosti Společenství a členských států usiluje spolupráce o vytvoření prostředí příznivého domácímu i zahraničnímu soukromému investování, především vytvořením lepších podmínek pro ochranu investic, pro převod kapitálu a výměnu informací o investičních příležitostech.

2. Mezi cíle spolupráce patří zejména

— ve vhodných případech uzavření dohod mezi členskými státy a Republikou Kyrgyzstán o podpoře a ochraně investic,

— ve vhodných případech uzavření dohod mezi členskými státy a Republikou Kyrgyzstán o zamezení dvojího zdanění,

— vytvoření příznivých podmínek pro získání zahraničních investic do kyrgyzského hospodářství,

— vypracování stabilního a přiměřeného obchodního práva a podmínek obchodu a výměna informací o zákonech, jiných předpisech a správních postupech v oblasti investic,

— výměna informací o investičních příležitostech, mimo jiné ve formě obchodních veletrhů, výstav, obchodních týdnů a jiných akcí.

Článek 48

Veřejné zakázky

Strany spolupracují, aby vyvinuly podmínky pro otevřené a konkurenční zadávaní zakázek na dodávky zboží a služeb, zejména prostřednictvím nabídkového řízení.

Článek 49

Spolupráce v oblasti norem a posuzování shody

1. Spolupráce mezi stranami podporuje vyrovnání s mezinárodně sjednanými kritérii, zásadami a pokyny, které se dodržují v oblasti jakosti. Požadovaná opatření usnadní pokrok směřující k vzájemnému uznávání v oblasti posuzování shody a ke zlepšení jakosti kyrgyzských výrobků.

2. Za tímto účelem strany usilují o spolupráci při projektech technické pomoci, které:

— podpoří vhodnou spolupráci s organizacemi a institucemi, které se specializují v těchto oblastech,

— podpoří používání technických předpisů Společenství a uplatňování evropských norem a postupů posuzování shody,

— umožní předávání zkušeností a technických informací v oblasti řízení jakosti.

Článek 50

Hornictví a suroviny

1. Strany mají za cíl zvýšit investice a obchod v oblasti hornictví a surovin.

2. Spolupráce se zaměří zejména na:

— výměnu informací o rozvoji v odvětví hornictví a v odvětví neželezných kovů,

— vytvoření právního rámce pro spolupráci,

— obchodní otázky,

— přijetí a uplatňování právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí,

— odbornou přípravu,

— bezpečnost v těžebním průmyslu.

Článek 51

Spolupráce v oblasti vědy a techniky

1. Strany podporují spolupráci v oblasti civilního vědeckého výzkumu a technického vývoje na základě vzájemné výhodnosti a s přihlédnutím k dostupnosti zdrojů na základě přiměřeného přístupu ke svým programům a s výhradou vhodné úrovně účinné ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.

2. Spolupráce v oblasti vědy a techniky zahrnuje:

— výměnu vědeckých a technických informací,

— společné činnosti v rámci vědeckého výzkumu a technického vývoje,

— činnosti odborné přípravy a programy mobility pro vědce, výzkumníky a techniky obou stran zapojené do vědeckého výzkumu a technického vývoje.

Pokud má tato spolupráce formu činností zahrnujících vzdělávání nebo odbornou přípravu, uskutečňuje se v souladu s článkem 52.

Na základě dohody mohou obě strany spolupracovat v oblasti vědy a techniky jinými formami.

Při uskutečňování této spolupráce se věnuje zvláštní pozornost přesunu vědců, inženýrů, výzkumníků a techniků, kteří jsou nebo byli zapojeni do výzkumu nebo výroby zbraní hromadného ničení, do jiných odvětví.

3. Spolupráce podle tohoto článku se uskutečňuje na základě zvláštních ujednání sjednaných a uzavřených v souladu s postupy přijatými každou ze stran a obsahujících, mimo jiné, vhodná ustanovení o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.

Článek 52

Vzdělávání a odborná příprava

1. Strany spolupracují s cílem zvýšit úroveň všeobecného vzdělávání a odborné kvalifikace v Republice Kyrgyzstán, a to jak ve veřejném, tak i v soukromém sektoru.

2. Spolupráce se zaměří zejména na:

— modernizaci systémů vyššího vzdělávání a odborné přípravy v Republice Kyrgyzstán, včetně systému certifikace vysokoškolských vzdělávacích institucí a vysokoškolských diplomů,

— odbornou přípravu vedoucích pracovníků ve veřejném i soukromém sektoru a státních úředníků v prioritních oblastech, které budou určeny,

— spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a mezi vzdělávacími institucemi a podniky,

— mobilitu učitelů, absolventů škol, správních zaměstnanců, mladých vědců a výzkumníků a mladých lidí,

— podporu výuky v oblasti evropských studií v rámci příslušných institucí,

— výuku jazyků Společenství,

— postgraduální odbornou přípravu konferenčních tlumočníků,

— odbornou přípravu novinářů,

— odbornou přípravu školitelů.

3. Případná účast jedné strany v různých programech v oblasti vzdělávání a odborné přípravy druhé strany se bude posuzovat v souladu s jejími vlastními postupy a v případech potřeby se následně vytvoří institucionální rámec a plány spolupráce vycházející z účasti Republiky Kyrgyzstán v programu Společenství TEMPUS.

Článek 53

Zemědělství a potravinářství

Cílem spolupráce v této oblasti je uskutečnění agrární reformy, modernizace, privatizace a restrukturalizace zemědělství, potravinářství a odvětví služeb v Republice Kyrgyzstán, rozvoj domácích a zahraničních trhů pro kyrgyzské produkty za podmínek zajišťujících ochranu životního prostředí a s přihlédnutím k nezbytnosti zlepšit zabezpečení dodávek potravin a také rozvoj zemědělského průmyslu, zpracování a distribuce zemědělských produktů. Strany mají rovněž za cíl postupné sbližování kyrgyzských norem s technickými předpisy Společenství ohledně průmyslových a zemědělských potravinářských produktů, včetně hygienických a rostlinolékařských norem.

Článek 54

Energetika

1. Spolupráce se uskutečňuje v rámci zásad tržního hospodářství a Evropské energetické charty a rozvíjí se ve světle postupující integrace evropských energetických trhů.

2. Spolupráce mimo jiné zahrnuje:

— dopad výroby, dodávky a spotřeby energie na životní prostředí, aby bylo možno zabránit škodám na životním prostředí vyplývající z těchto činností nebo je minimalizovat,

— zlepšení kvality a bezpečnosti dodávek energie, včetně diverzifikace dodavatelů, způsobem, který je příznivý z ekonomického i ekologického hlediska,

— formulaci energetické politiky,

— zlepšení v oblasti řízení a regulace odvětví energetiky v souladu s tržním hospodářstvím,

— zavedení řady institucionálních, právních, daňových a dalších podmínek, které jsou nezbytné pro podporu zvýšení obchodu a investic v odvětví energetiky,

— podporu úspor energie a energetické účinnosti,

— modernizaci energetické infrastruktury,

— zlepšení energetických technologií při dodávce a konečné spotřebě pro všechny druhy energie,

— řízení a technickou odbornou přípravu v odvětví energetiky,

— bezpečnost dodávek, přepravy a přenosu energie a energetických materiálů.

Článek 55

Životní prostředí

1. S ohledem na Evropskou energetickou chartu strany rozvíjejí a upevňují svou spolupráci v oblasti životního prostředí a zdraví obyvatelstva.

2. Spolupráce se zaměřuje na boj proti zhoršování životního prostředí a zahrnuje zejména:

— účinné sledování znečištění a hodnocení životního prostředí; systém informací o stavu životního prostředí,

— boj proti místnímu, regionálnímu a přeshraničnímu znečišťování ovzduší a vody,

— obnovu životního prostředí,

— udržitelnou, účinnou a z hlediska životního prostředí šetrnou výrobu a využití energie,

— bezpečnost průmyslových zařízení,

— klasifikaci chemikálií a bezpečné zacházení s nimi,

— kvalitu vody,

— snižování produkce odpadu, jeho recyklaci a bezpečné odstranění, provádění Basilejské úmluvy,

— dopad zemědělství, půdní eroze a chemického znečištění na životní prostředí,

— ochranu lesů,

— zachování biologické rozmanitosti, chráněných oblastí a udržitelného využívání a řízení biologických zdrojů,

— územní plánování, včetně plánování výstavby a urbanistického plánování,

— využívání ekonomických a daňových nástrojů,

— změnu globálního klimatu,

— vzdělávání v oblasti životního prostředí a uvědomělý vztah k němu,

— technickou pomoc při obnově zón zasažených radioaktivitou a zabývání se souvisejícími zdravotními a sociálními problémy,

— provádění Úmluvy o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států, uzavřené v Espoo.

3. Spolupráce se uskutečňuje zejména prostřednictvím:

— plánování postupu v případě katastrof a jiných nouzových situací,

— výměny informací a odborníků, včetně informací a odborníků zabývajících se přenosem čistých technologií a bezpečným a životnímu prostředí příznivým využíváním biotechnologií,

— činností společného výzkumu,

— zlepšování právních předpisů sbližováním s normami Společenství,

— spolupráce na regionální úrovni, včetně spolupráce v rámci Evropské agentury pro životní prostředí, a na mezinárodní úrovni,

— rozvoje strategií, zejména týkajících se globálních a klimatických otázek a zaměřených na dosažení udržitelného rozvoje,

— studií o vlivu na životní prostředí.

Článek 56

Doprava

Strany rozvíjejí a upevňují svou spolupráci v oblasti dopravy.

Cílem této spolupráce je mimo jiné restrukturalizace a modernizace dopravních systémů a sítí v Republice Kyrgyzstán a rozvoj a případně zabezpečení slučitelnosti dopravních systémů v souvislosti s rozvojem globálnějšího dopravního systému.

Spolupráce se zaměří na:

— modernizaci řízení a provozu silniční dopravy, železnic, přístavů a letišť,

— modernizaci a rozvoj infrastruktury železnic, vodních cest, silnic, přístavů, letišť a letecké navigace včetně modernizace hlavních tras společného zájmu a transevropských spojení pro výše uvedené druhy dopravy,

— podporu a rozvoj kombinované dopravy,

— podporu společných programů výzkumu a vývoje,

— přípravu legislativního a institucionálního rámce pro rozvoj a provádění dopravní politiky mimo jiné zaměřené na privatizaci odvětví dopravy.

Článek 57

Poštovní služby a telekomunikace

Smluvní strany v rámci svých pravomocí a působnosti rozšíří a upevní spolupráci v těchto oblastech:

— vypracování politik a pokynů pro rozvoj odvětví telekomunikací a poštovních služeb,

— formulace zásad tarifní politiky a marketingu v oblasti telekomunikací a poštovních služeb,

— uskutečnění převodu technologie a know-how, včetně pokud jde o evropské technické normy a certifikační systémy,

— podpora rozvoje projektů pro telekomunikace a poštovní služby a získávání investic,

— zvýšení účinnosti a kvality poskytování telekomunikačních a poštovních služeb, mimo jiné prostřednictvím liberalizace činností dílčích odvětví,

— pokročilé používání telekomunikací, zejména v oblasti elektronického převodu finančních prostředků,

— řízení telekomunikačních sítí a jejich optimalizace,

— vhodný regulační základ pro poskytování telekomunikačních a poštovních služeb a pro využívání spektra rádiových kmitočtů,

— odborná příprava v oblasti telekomunikačních a poštovních služeb pro činnost v tržních podmínkách.

Článek 58

Finanční služby

Cílem spolupráce je především usnadnit zapojení Republiky Kyrgyzstán do všeobecně přijímaného systému vzájemného vypořádání. Technická pomoc se zaměří na:

— rozvoj bankovních a finančních služeb, rozvoj společného trhu úvěrových zdrojů, zapojení Republiky Kyrgyzstán do všeobecně přijímaného systému vzájemného vypořádání,

— rozvoj systému a institucí veřejných financí v Republice Kyrgyzstán, výměnu zkušeností a odbornou přípravu pracovníků,

— rozvoj pojišťovacích služeb, které by mimo jiné vytvořily příznivý rámec pro účast společností Společenství při zakládání společných podniků v odvětví pojišťovnictví v Republice Kyrgyzstán, jakož i rozvoj pojištění vývozních úvěrů.

Tato spolupráce přispěje zejména k rozvoji vztahů mezi Republikou Kyrgyzstán a členskými státy v odvětví finančních služeb.

Článek 59

Praní peněz

1. Strany se dohodly, že je nezbytné vynaložit úsilí a spolupracovat, aby se zabránilo zneužívání jejich finančních systémů k legalizaci výnosů z trestné činnosti obecně, a zejména z trestných činů souvisejících s drogami.

2. Spolupráce v této oblasti zahrnuje správní a technickou pomoc za účelem vypracování vhodných norem zaměřených proti praní peněz, které jsou rovnocenné s normami, jež v této oblasti přijalo Společenství a mezinárodní fóra, včetně Financial Action Task Force (FATF).

Článek 60

Regionální rozvoj

1. Strany posílí vzájemnou spolupráci v oblasti regionálního rozvoje a územního plánování.

2. Za tímto účelem strany podporují výměnu informací o regionální politice a politice územního plánování a o metodách vypracovávání regionálních politik mezi státními, regionálními a místními orgány, přičemž zvláštní důraz se klade na rozvoj znevýhodněných oblastí.

Dále podporují přímé styky mezi odpovídajícími regiony a veřejnými organizacemi, které odpovídají za plánování regionálního rozvoje, mimo jiné s cílem vyměňovat si metody a způsoby, jak podporovat regionální rozvoj.

Článek 61

Spolupráce v sociální oblasti

1. V oblasti zdraví a bezpečnosti rozvíjejí strany vzájemnou spolupráci s cílem zlepšit úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků.

Spolupráce se zaměří na tyto oblasti:

— vzdělávání a odbornou přípravu v otázkách zdraví a bezpečnosti, přičemž se zvláštní pozornost věnuje vysoce rizikovým odvětvím činnosti,

— rozvoj a podporu preventivních opatření pro boj proti nemocem z povolání a proti jiným onemocněním souvisejícím s prací,

— prevenci vážných nehod a nakládání s jedovatými chemikáliemi,

— výzkum zaměřený na vypracování základu poznatků o pracovním prostředí a o zdraví a bezpečnosti pracovníků.

2. V oblasti zaměstnanosti zahrnuje spolupráce zejména technickou pomoc při:

— optimalizaci trhu práce,

— modernizaci služeb zaměřených na hledání zaměstnání a poradenských služeb,

— plánování a řízení programů restrukturalizace,

— podpoře rozvoje místní zaměstnanosti,

— výměně informací o programech pružného zaměstnání, včetně programů motivujících k samostatné výdělečné činnosti a podporujících podnikání.

3. Strany věnují zvláštní pozornost spolupráci v oblasti sociální ochrany, kam náleží zejména spolupráce při plánování a provádění reforem sociální ochrany v Republice Kyrgyzstán.

Tyto reformy v Republice Kyrgyzstán mají za cíl vyvinout metody ochrany, které jsou vlastní tržnímu hospodářství a zahrnují všechny formy sociální ochrany.

Článek 62

Cestovní ruch

Strany rozšíří a rozvinou vzájemnou spolupráci, která zahrnuje:

— usnadnění cestovního ruchu,

— rozšíření toku informací,

— převod know-how,

— prostudování možností pro společné činnosti,

— spolupráci mezi oficiálními orgány cestovního ruchu,

— odbornou přípravu pro rozvoj cestovního ruchu.

Článek 63

Malé a střední podniky

1. Strany usilují o rozvoj a posílení malých a středních podniků a jejich sdružení a spolupráce mezi malými a středními podniky ve Společenství a v Republice Kyrgyzstán.

2. Spolupráce zahrnuje technickou pomoc, a to především v těchto oblastech:

— rozvoj legislativního rámce pro malé a střední podniky,

— rozvoj vhodné infrastruktury (agentura pro podporu malých a středních podniků, komunikace, pomoc při vytvoření fondu pro malé a střední podniky),

— rozvoj podnikatelských zón.

Článek 64

Informace a komunikace

Strany podporují vývoj moderních metod nakládání s informacemi, včetně médií, a podporují účinnou vzájemnou výměnu informací. Za prioritu se považují programy zaměřené na poskytování základních informací o Společenství a Republice Kyrgyzstán široké veřejnosti, včetně případného přístupu do databází při plném dodržování práv duševního vlastnictví.

Článek 65

Ochrana spotřebitele

Strany zahájí úzkou spolupráci zaměřenou na dosažení slučitelnosti svých systémů ochrany spotřebitele. Tato spolupráce zahrnuje zejména výměnu informací o legislativní činnosti a o institucionální reformě, vytvoření stálých systémů vzájemného informování o nebezpečných výrobcích, zlepšení informovanosti spotřebitele zejména o cenách a vlastnostech nabízených produktů a služeb, rozvoj výměny mezi zástupci zájmů spotřebitelů, větší slučitelnost politik ochrany spotřebitele a organizaci seminářů a odborných stáží.

Článek 66

Cla

1. Cílem spolupráce je zaručit dodržování všech předpisů, které mají být přijaty v souvislosti s obchodem a s poctivým obchodem, a dosáhnout sblížení celního systému Republiky Kyrgyzstán s celním systémem Společenství.

2. Spolupráce zahrnuje zejména:

— výměnu informací,

— zdokonalení pracovních metod,

— zavedení kombinované nomenklatury a jednotného správního dokladu,

— vzájemné propojení mezi tranzitními režimy Společenství a Republiky Kyrgyzstán,

— usnadnění kontrol a formalit při přepravě zboží,

— podporu zavádění moderních celních informačních systémů,

— organizaci seminářů a odborných stáží.

Technická pomoc se poskytne v případech potřeby.

3. Aniž jsou tím dotčeny jiné formy spolupráce uvedené v této dohodě, zejména v článku 69, je vzájemná pomoc mezi správními orgány stran v celních záležitostech upravena v protokolu připojeném k této dohodě.

Článek 67

Spolupráce v oblasti statistiky

Cílem spolupráce v této oblasti je vyvinutí výkonného statistického systému, který poskytuje spolehlivé statistiky potřebné pro podporu a sledování procesu hospodářské reformy a pro přispění k rozvoji soukromého podnikání v Republice Kyrgyzstán.

Strany spolupracují zejména v těchto oblastech:

— přizpůsobení kyrgyzského statistického systému mezinárodním metodám, normám a klasifikaci,

— výměna statistických informací,

— poskytování makroekonomických a mikroekonomických statistických informací, které jsou nezbytné pro provádění a řízení hospodářských reforem.

Společenství poskytne k tomuto účelu Republice Kyrgyzstán technickou pomoc.

Článek 68

Ekonomie

Strany usnadní proces hospodářské reformy a koordinaci hospodářské politiky vzájemnou spoluprací směřující k lepšímu pochopení základních prvků svých hospodářství a plánu a provádění hospodářské politiky v tržním hospodářství. Za tímto účelem si strany vyměňují informace o makroekonomických výkonech a výhledech.

Společenství poskytne technickou pomoc s cílem:

— pomoci Republice Kyrgyzstán v procesu hospodářské reformy poskytnutím odborného poradenství a technické pomoci,

— podporovat spolupráci mezi ekonomy k urychlení převodu know-how nezbytného pro návrh hospodářské politiky a zajistit značné rozšíření výzkumu souvisejícího s touto politikou.

Článek 69

Boj proti drogám

V rámci svých pravomocí a působnosti spolupracují strany při zvyšování účinnosti a výkonnosti politik a opatření zaměřených proti nedovolené výrobě a distribuci omamných a psychotropních látek a obchodu s nimi, včetně prevence zneužívání chemických prekurzorů, a dále při podpoře prevence a snižování poptávky po drogách. Spolupráce v této oblasti je založena na vzájemných konzultacích a úzké koordinaci stran, pokud jde o cíle a strategie v různých oblastech souvisejících s drogami.







HLAVA VII

KULTURNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 70

Strany se zavazují podporovat, povzbuzovat a usnadňovat kulturní spolupráci. Ve vhodných případech mohou být předmětem spolupráce programy kulturní spolupráce Společenství nebo takové programy jednoho či více členských států a lze rozvíjet další činnosti společného zájmu.







HLAVA VIII

FINANČNÍ SPOLUPRÁCE V OBLASTI TECHNICKÉ POMOCI

Článek 71

Za účelem dosažení cílů této dohody a v souladu s články 72, 73 a 74 využívá Republika Kyrgyzstán dočasnou finanční pomoc poskytovanou Společenstvím jako technickou pomoc formou grantů za účelem urychlení její ekonomické transformace.

Článek 72

Tato finanční pomoc se poskytuje v rámci programu TACIS upraveném v odpovídajícím nařízení Rady.

Článek 73

Cíle a oblasti finanční pomoci Společenství se určí v rámcovém programu odrážejícím stanovené priority dohodnuté stranami, přičemž se přihlédne k potřebám Republiky Kyrgyzstán, k absorpčním schopnostem odvětví a k postupu reformy. Strany o tom informují Radu pro spolupráci.

Článek 74

Za účelem umožnění optimálního využití dostupných zdrojů zajistí strany, aby se příspěvky technické pomoci Společenství poskytovaly v úzké součinnosti s příspěvky z jiných zdrojů, kterými jsou například členské státy, další země a mezinárodní organizace, jako například Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj a Evropská banka pro obnovu a rozvoj.







HLAVA IX

INSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 75

Zřizuje se Rada pro spolupráci, která dohlíží na provádění této dohody. Schází se jednou za rok na úrovni ministrů. Zkoumá veškeré důležité otázky vznikající v rámci této dohody a veškeré další dvoustranné nebo mezinárodní otázky společného zájmu pro dosažení cílů této dohody. Rada pro spolupráci může také po dohodě stran vydávat vhodná doporučení.

Článek 76

1. Rada pro spolupráci se skládá z členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a z členů vlády Republiky Kyrgyzstán na straně druhé.

2. Rada pro spolupráci přijme svůj jednací řád.

3. Funkci předsedy Rady pro spolupráci střídavě vykonává zástupce Společenství a člen vlády Republiky Kyrgyzstán.

Článek 77

1. Radě pro spolupráci je při výkonu jejích funkcí nápomocen Výbor pro spolupráci složený ze zástupců členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a ze zástupců vlády Republiky Kyrgyzstán na straně druhé, zpravidla na úrovni vyšších úředníků. Funkci předsedy Výboru pro spolupráci střídavě vykonává Společenství a Republika Kyrgyzstán.

Rada pro spolupráci ve svém jednacím řádu stanoví povinnosti Výboru pro spolupráci, mezi něž patří příprava zasedání Rady pro spolupráci, a dále stanoví způsob práce výboru.

2. Rada pro spolupráci může přenést jakoukoliv ze svých pravomocí na Výbor pro spolupráci, který zajišťuje kontinuitu mezi jednotlivými zasedáními Rady pro spolupráci.

Článek 78

Rada pro spolupráci může rozhodnout o vytvoření dalších zvláštních výborů nebo orgánů, které jí mohou být nápomocny při výkonu jejích funkcí, a určí jejich složení a povinnosti, jakož i způsob jejich práce.

Článek 79

Při zkoumání otázek vzniklých v rámci této dohody ve vztahu k ustanovením, která se odvolávají na článku GATT, přihlíží Rada pro spolupráci v co největší míře k výkladu, který k dotyčnému článku obecně zastávají smluvní strany GATT.

Článek 80

Zřizuje se Parlamentní výbor pro spolupráci. Představuje fórum pro členy kyrgyzského parlamentu a Evropského parlamentu, kde se scházejí a vyměňují si názory. Schází se ve lhůtách, které si sám určí.

Článek 81

1. Parlamentní výbor pro spolupráci se skládá z členů Evropského parlamentu na jedné straně a z členů kyrgyzského parlamentu na straně druhé.

2. Parlamentní výbor pro spolupráci přijme svůj jednací řád.

3. Parlamentnímu výboru pro spolupráci střídavě předsedá Evropský parlament a kyrgyzského parlamentu v souladu s ustanoveními přijatými v jeho jednacím řádu.

Článek 82

Parlamentní výbor pro spolupráci může od Rady pro spolupráci požadovat významné informace o provádění této dohody; Rada výboru tyto informace následně předá.

Parlamentní výbor pro spolupráci bude informován o doporučeních Rady pro spolupráci.

Parlamentní výbor pro spolupráci může Radě pro spolupráci vydávat doporučení.

Článek 83

1. V rámci působnosti této dohody se každá ze stran zavazuje, že zajistí, aby fyzické a právnické osoby druhé strany měly bez diskriminace ve srovnání s jejími vlastními státními příslušníky přístup k příslušným soudům a správním orgánům stran, aby mohly hájit svá osobní a majetková práva, včetně práv týkajících se duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví.

2. V mezích svých pravomocí a působnosti strany:

— povzbudí přijetí rozhodčího řízení pro řešení sporů vzniklých na základě obchodních transakcí a spolupráce, které provedly hospodářské subjekty Společenství a Republiky Kyrgyzstán,

— souhlasí s tím, že v případech, kdy se spor předloží k rozhodčímu řízení, si každá strana sporu, s výjimkou případů, kdy předpisy rozhodčího centra vybraného smluvními stranami stanoví jinak, může zvolit svého vlastního rozhodce bez ohledu na jeho státní příslušnost a že předsedající třetí rozhodce nebo jediný rozhodce může být státním příslušníkem třetího státu,

— doporučí svým hospodářským subjektům, aby si po vzájemné dohodě vybraly právo, jímž se řídí jejich smlouvy,

— podpoří použití rozhodčích pravidel vypracovaných Komisí OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL) a podpoří vedení rozhodčího řízení v rozhodčím centru signatářského státu Úmluvy o uznání a výkonu cizích rozhodčích nálezů uzavřené dne 10. června 1958 v New Yorku.

Článek 84

Tato dohoda nebrání straně, aby přijala opatření:

a) která považuje za nezbytná pro zabránění úniku informací v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy;

b) která se týkají výroby zbraní, střeliva nebo válečného materiálu nebo obchodu s nimi nebo výzkumu, vývoje nebo výroby nezbytné pro obranné účely za předpokladu, že tato opatření nenarušují podmínky hospodářské soutěže, pokud jde o výrobky, které nejsou výhradně určeny pro vojenské účely;

c) která považuje za zásadní pro vlastní bezpečnost v případě závažných vnitřních nepokojů ohrožujících zachování práva a pořádku, v době války nebo vážného mezinárodního napětí představujícího hrozbu války nebo z důvodu plnění závazků přijatých k zachování míru a mezinárodní bezpečnosti;

d) která považuje za nezbytná pro dodržování svých mezinárodních povinností a závazků při kontrole průmyslového zboží a technologií dvojího užití.

Článek 85

1. V oblastech upravených touto dohodou, a aniž jsou dotčena zvláštní opatření v ní obsažená:

— úprava uplatňovaná Republikou Kyrgyzstán vůči Společenství nesmí působit diskriminaci mezi členskými státy, jejich státními příslušníky nebo jejich společnostmi či podniky,

— úprava uplatňovaná Společenstvím vůči Republice Kyrgyzstán nesmí působit diskriminaci mezi kyrgyzskými státními příslušníky nebo jejími společnostmi či podniky.

2. Odstavcem 1 není dotčeno právo stran uplatňovat odpovídající ustanovení svých daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří nejsou ve shodné situaci, pokud jde o místo pobytu.

Článek 86

1. Kterákoli strana může předložit Radě pro spolupráci jakýkoli spor ohledně provádění nebo výkladu této dohody.

2. Rada pro spolupráci může urovnat tento spor formou doporučení.

3. V případě, že spor není možné urovnat podle odstavce 2, může kterákoli ze stran oznámit druhé straně jmenování dohodce; druhá strana poté musí do dvou měsíců jmenovat druhého dohodce. Při používání tohoto postupu se Společenství a členské státy považují za jednu stranu sporu.

Třetího dohodce jmenuje Rada pro spolupráci.

Doporučení dohodců se přijmou většinou hlasů. Tato doporučení nejsou pro strany závazná.

Článek 87

Strany souhlasí s tím, že na žádost jedné ze stran bezodkladně zahájí a vhodnými cestami povedou konzultace a projednají veškeré záležitosti, které se týkají výkladu nebo provádění této dohody a dalších souvisejících hledisek vztahů mezi nimi.

Tímto článkem nejsou žádným způsobem dotčeny ani ovlivněny články 13, 86 a 92.

Článek 88

Zacházení poskytnuté Republice Kyrgyzstán na základě této dohody nesmí být v žádném případě příznivější než zacházení, které si členské státy poskytují navzájem.

Článek 89

Pro účely této dohody se výrazem „strany“ rozumí Republika Kyrgyzstán na jedné straně a na straně druhé Společenství, členské státy nebo Společenství a členské státy v souladu s jejich pravomocemi.

Článek 90

Smlouva o energetické chartě a protokoly k ní se po svém vstupu v platnost použijí na otázky upravené v této dohodě, avšak pouze v takovém rozsahu, v jakém je to v nich stanoveno.

Článek 91

Tato dohoda se uzavírá na počáteční období deseti let. Poté se automaticky prodlužuje vždy o rok, pokud ji žádná ze stran šest měsíců před uplynutím její platnosti písemným oznámením druhé straně nevypoví.

Článek 92

1. Strany přijmou veškerá obecná nebo zvláštní opatření potřebná ke splnění svých závazků podle této dohody. Dohlížejí na to, aby bylo dosaženo cílů vyjádřených v této dohodě.

2. Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření. Předtím, avšak s výjimkou zvlášť naléhavých případů, poskytne Radě pro spolupráci všechny související informace, které jsou nezbytné pro důkladné posouzení situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany.

Při výběru opatření musí být dána přednost těm, která nejméně naruší fungování této dohody. Tato opatření se na žádost druhé strany bezodkladně oznámí Radě pro spolupráci.

Článek 93

Přílohy I a II a protokol tvoří nedílnou součást této dohody.

Článek 94

Dokud nebude dosaženo rovnocenných práv pro jednotlivce a hospodářské subjekty na základě této dohody, nejsou touto dohodou dotčena práva jim poskytnutá na základě stávajících dohod mezi jedním nebo více členskými státy na jedné straně a Republikou Kyrgyzstán na straně druhé, s výjimkou oblastí, které náležejí do pravomoci Společenství, a aniž jsou dotčeny závazky členských států vyplývající z této dohody v oblastech, které náležejí do jejich pravomoci.

Článek 95

Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na které se vztahují Smlouvy o založení Evropského společenství, o založení Evropského společenství uhlí a oceli a o založení Evropského společenství pro atomovou energii, za podmínek stanovených v těchto smlouvách, a na straně druhé na území Republiky Kyrgyzstán.

Článek 96

Depozitářem této dohody je generální tajemník Rady Evropské unie.

Článek 97

Prvopis této dohody sepsaný v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, německém, nizozemském, portugalském, řeckém, španělském, švédském, kyrgyzském a ruském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložen u generálního tajemníka Rady Evropské unie.

Článek 98

Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými postupy.

Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce, který následuje po dni, kdy strany oznámí generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, že postupy uvedené v prvním pododstavci byly dokončeny.

Svým vstupem v platnost, a pokud se týká vztahů mezi Republikou Kyrgyzstán a Společenstvím, nahrazuje tato dohoda Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci, podepsanou v Bruselu dne 18. prosince 1989.

Článek 99

V případě, že do dokončení postupů nezbytných pro vstup této dohody v platnost začnou být v roce 1994 použitelné určité části této dohody na základě prozatímní dohody mezi Společenstvím a Republikou Kyrgyzstán, souhlasí strany s tím, že za těchto okolností se výrazem „den vstupu této dohody v platnost“ označuje den, kdy vstoupí v platnost prozatímní dohoda.

Hecho en Bruselas, el nueve de febrero de mil novecientos noventa y cinco.

Udfærdiget i Bruxelles, den niende februar nitten hundrede og femoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am neunten Februar neunzehnhundertfünfundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.

Done at Brussels, on the ninth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-five.

Fait à Bruxelles, le neuf février mil neuf cent quatre-vingt-quinze.

Fatto a Bruxelles, addì nove febbraio millenovecentonovantacinque.

Gedaan te Brussel, de negende februari negentienhonderd vijfennegentig.

Feito em Bruxelas, em nove de Fevereiro de mil novecentos e noventa e cinco.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.

Som skedde i Bryssel den nionde februari nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

SEZNAM PŘILOŽENÝCH DOKUMENTŮ

Příloha I Informativní seznam výhod poskytovaných Republikou Kyrgyzstán nezávislým státům bývalého Sovětského svazu v souladu s čl. 8 odst. 3 Příloha II Smlouvy o duševním, průmyslovém a obchodním vlastnictví podle článku 43

Protokol o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech

PŘÍLOHA I

INFORMATIVNÍ SEZNAM VÝHOD POSKYTOVANÝCH REPUBLIKOU KYRGYZSTÁN NEZÁVISLÝM STÁTŮM BÝVALÉHO SOVĚTSKÉHO SVAZU V SOULADU S ČL. 8 ODST. 3

1. Všechny nezávislé státy bývalého Sovětského svazu: Neuplatňují se dovozní cla s výjimkou lihu a tabáku. Neuplatňují se vývozní cla na zboží dodané podle clearingových a mezistátních ujednání, a to v objemech v nich stanovených. Při vývozu a dovozu se neuplatňuje DPH. Při vývozech se neuplatňuje spotřební daň. Neuplatňují se vývozní kvóty.

2. Všechny nezávislé státy bývalého Sovětského svazu, které nezavedly národní měnu: Platby se mohou provádět v rublech. Všechny nezávislé státy: Zvláštní systém neobchodních operací, včetně plateb na základě těchto operací.

3. Všechny nezávislé státy: Zvláštní systém běžných plateb.

4. Všechny nezávislé státy: Zvláštní podmínky tranzitu.

5. Všechny nezávislé státy: Zvláštní podmínky celního řízení.

PŘÍLOHA II

SMLOUVY O DUŠEVNÍM, PRŮMYSLOVÉM A OBCHODNÍM VLASTNICTVÍ PODLE ČLÁNKU 43

1. Čl. 43 odst. 2 se vztahuje na tyto mnohostranné smlouvy: — Bernská úmluva o ochraně literárních a uměleckých děl (Pařížský akt, 1971), — Mezinárodní úmluva o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací (Řím, 1961), — Protokol k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek (Madrid, 1989), — Niceská dohoda o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek (Ženeva, 1977, ve znění z roku 1979), — Budapešťská smlouva o mezinárodním uznávání uložení mikroorganismů k účelům patentového řízení (1977, pozměněna v roce 1980), — Mezinárodní úmluva na ochranu nových odrůd rostlin (Ženevský akt, 1991).

2. Rada pro spolupráci může doporučit, aby se čl. 43 odst. 2 vztahoval na další mnohostranné smlouvy. Hrozí-li v oblasti duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví obtíže, které ovlivňují obchodní podmínky, uskuteční se na žádost kterékoli strany naléhavé konzultace, jejichž cílem je dosažení vzájemně uspokojivého řešení.

3. Strany potvrzují význam, který přikládají závazkům vzniklým na základě těchto mnohostranných smluv: — Pařížská úmluva na ochranu průmyslového vlastnictví (Stockholmský akt, 1967, pozměněn v roce 1979), — Madridská dohoda o mezinárodním zápisu ochranných známek (Stockholmský akt, 1967, pozměněna v roce 1979), — Smlouva o patentové spolupráci (Washington, 1970, ve znění z roku 1979, pozměněna v roce 1984).

4. Od vstupu této dohody v platnost poskytne Republika Kyrgyzstán společnostem a státním příslušníkům Společenství v oblasti uznávání a ochrany duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytnuté kterékoliv třetí zemi na základě dvoustranných dohod.

5. Odstavec 4 se nevztahuje na výhody poskytované Republikou Kyrgyzstán třetí zemi na základě účinné vzájemnosti a na výhody poskytované Republikou Kyrgyzstán jiné zemi bývalého SSSR.

PROTOKOL

o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech













Článek 1

Definice

Pro účely tohoto protokolu se rozumí:

a) „celními předpisy“ předpisy platné na území stran, které upravují dovoz, vývoz, tranzit zboží a jeho umístění do určitého celního režimu, včetně opatření pro zákaz, omezení a kontrolu přijatých dotčenou stranou;

b) „clem“ veškerá cla, daně, poplatky nebo jiné dávky, které se vyměřují a vybírají na území stran na základě celních předpisů; nejsou jím poplatky a dávky, které se svou výší omezují na přibližné náklady poskytnutých služeb;

c) „dožadujícím orgánem“ příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který podává žádost o pomoc v celních záležitostech;

d) „dožádaným orgánem“ příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který obdrží žádost o pomoc v celních záležitostech;

e) „porušením“ jakékoli porušení celních předpisů, jakož i pokus o jejich porušení.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Strany si vzájemně pomáhají v oblastech spadajících do jejich pravomoci s cílem zajistit řádné uplatňování celních předpisů, zejména při prevenci, zjišťování a vyšetřování porušení celních předpisů, a to způsobem a za podmínek, které jsou stanoveny v tomto protokolu.

2. Pomoc v celních záležitostech, jak je upravena v tomto protokolu, se vztahuje na správní orgány stran, které jsou příslušné pro provádění tohoto protokolu. Nejsou jí dotčeny předpisy, jimiž se řídí vzájemná pomoc v trestních věcech. Ani se nevztahuje na informace získané při výkonu pravomocí na základě žádosti soudního orgánu, pokud s tím tento orgán nesouhlasí.

Článek 3

Pomoc na žádost

1. Na žádost dožadujícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne všechny potřebné informace, které dožadujícímu orgánu umožní zajistit správné uplatňování celních předpisů, včetně informací o oznámených nebo plánovaných operacích, které porušují nebo by mohly porušovat tyto předpisy.

2. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán sdělí, zda zboží vyvezené z území jedné strany bylo řádně dovezeno na území druhé strany, a v případě potřeby informuje o celním režimu tohoto zboží.

3. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán podnikne nezbytné kroky, které zajistí sledování:

a) fyzických nebo právnických osob, u kterých existuje důvodné podezření, že porušují nebo porušily celní předpisy;

b) míst, kde se zboží skladuje způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že je určeno pro operace porušující celní předpisy;

c) pohybů zboží, které jsou oznámeny jako potenciálně podezřelé ze závažného porušování celních předpisů;

d) dopravních prostředků, u kterých existuje důvodné podezření, že byly, jsou nebo mohou být použity při porušování celních předpisů.

Článek 4

Pomoc bez žádosti

V souladu se svými právními předpisy a ostatními právními nástroji si strany navzájem poskytnou pomoc, považují-li to za nezbytné pro správné uplatňování celních předpisů, zejména pokud získají informace o:

— operacích, které porušily, porušují nebo by porušily tyto předpisy a které mohou být předmětem zájmu druhé smluvní strany,

— nových způsobech nebo metodách používaných při provádění těchto operací,

— zboží, o němž je známo, že je předmětem porušování celních předpisů,

Článek 5

Oznámení a doručení

Na žádost dožadujícího orgánu podnikne dožádaný orgán v souladu se svými právními předpisy všechny nezbytné kroky k tomu, aby zajistil:

— doručení všech dokumentů,

— oznámení všech rozhodnutí,

které patří do působnosti tohoto protokolu, adresátovi bydlícímu nebo usazenému na jeho území. V tomto případě se použije čl. 6 odst. 3.

Článek 6

Forma a obsah žádostí o pomoc

1. Žádosti podle tohoto protokolu se podávají písemně. K žádosti se přikládají doklady potřebné k jejímu vyřízení. V případě potřeby lze z důvodů naléhavosti přijmout i ústní žádost, která však musí být bezodkladně potvrzena písemně.

2. Žádosti podle odstavce 1 obsahují tyto informace:

a) dožadující orgán podávající žádost;

b) požadované opatření;

c) předmět a důvod žádosti;

d) dotčené právní předpisy a jiné právní skutečnosti;

e) co nejpřesnější a nejúplnější údaje o fyzických nebo právnických osobách, které jsou cílem šetření;

f) přehled významných skutečností a dosud provedených šetření, s výjimkou případů uvedených v článku 5.

3. Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném.

4. Pokud žádost nesplňuje formální náležitosti, lze žádat o její opravu nebo doplnění; lze však nařídit předběžná opatření.

Článek 7

Vyřizování žádosti

1. Za účelem vyhovění žádosti o pomoc dožádaný orgán, nebo nemůže-li sám konat, správní útvar, kterému dožádaný orgán žádost předal, v rámci svých pravomocí a dostupných zdrojů postupuje tak, jako by jednal z vlastního podnětu nebo na žádost jiných orgánů téže strany, to znamená, že předá informace, které již má k dispozici, provede odpovídající šetření nebo zajistí jejich provedení.

2. Žádosti o pomoc se vyřizují v souladu s právními a správními předpisy dožádané strany.

3. Náležitě zmocnění úředníci strany mohou se souhlasem druhé strany a za podmínek jí stanovených získat od úředníků dožádaného orgánu nebo jiného orgánu, za který dožádaný orgán odpovídá, informace o porušeních celních předpisů, pokud tyto informace dožadující orgán potřebuje pro účely tohoto protokolu.

4. Úředníci strany mohou být, po dohodě s druhou zúčastněnou stranou a za jí stanovených podmínek, přítomni vyšetřováním prováděným na území této druhé strany.

Článek 8

Forma předávaných informací

1. Dožádaný orgán seznámí dožadující orgán s výsledky vyšetřování ve formě dokumentů, ověřených kopií, zpráv a podobně.

2. Dokumenty podle odstavce 1 lze nahradit elektronicky zpracovanými informacemi v jakékoli formě plnícími stejný účel.

Článek 9

Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc

1. Strany mohou odmítnout poskytnutí pomoci stanovené v tomto protokolu, pokud by její poskytnutí:

a) pravděpodobně ohrozilo svrchovanost, veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiné zásadní zájmy nebo

b) se týkalo měnových nebo daňových předpisů jiných, než jsou celní předpisy, nebo

c) představovalo porušení průmyslového, obchodního nebo profesního tajemství.

2. Žádá-li dožadující orgán o pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, byl-li by o ni požádán, upozorní na tuto skutečnost ve své žádosti. O způsobu, jak naložit s takovou žádostí, rozhodne dožádaný orgán.

3. Rozhodnutí o odmítnutí pomoci a jeho odůvodnění se bezodkladně oznámí dožadujícímu orgánu.

Článek 10

Povinnost zachovávat důvěrnost

1. Všechny informace sdělené v jakékoliv formě na základě tohoto protokolu jsou důvěrné povahy. Vztahuje se na ně úřední tajemství a požívají ochrany poskytované informacím stejného druhu podle odpovídajících právních předpisů strany, která je obdržela, a odpovídajících předpisů použitelných pro orgány Společenství.

2. Osobní údaje se nepředávají, lze-li se důvodně domnívat, že by předání nebo použití poskytnutých údajů bylo v rozporu se základními právními zásadami některé ze stran, a zejména pokud by dotčená osoba utrpěla bezdůvodnou újmu. Na žádost sdělí přijímající strana poskytující straně, jak byly poskytnuté informace použity a jakého výsledku bylo docíleno.

3. Osobní údaje lze poskytnout pouze celním orgánům a v případě trestního řízení i prokuratuře a soudu. Jiné osoby nebo orgány mohou tyto informace získat pouze s předchozím souhlasem poskytujícího orgánu.

4. Poskytující strana ověří správnost poskytovaných informací. Jakmile se zdá, že informace byla nepřesná nebo že měla být zničena, oznámí to ihned přijímající straně. Tato strana je povinna provést opravu nebo zničení této informace.

5. Dotčená osoba může na svou žádost získat informace o uložených údajích a o účelu jejich uložení; tím nejsou dotčeny případy, kdy převažuje veřejný zájem.

Článek 11

Použití informací

1. Získané informace lze použít pouze pro účely tohoto protokolu a mohou být použity v každé ze stran pro jiné účely pouze s předchozím písemným souhlasem správního orgánu, který informace poskytl; tyto informace podléhají omezením, která tento orgán stanoví.

2. Odstavec 1 nebrání využití informací v soudním nebo správním řízení, které je následně zahájeno pro porušení celních předpisů.

3. Strany mohou ve svých protokolech, zprávách a svědeckých výpovědích a v soudním řízení a stíhání použít jako důkazy informace získané a dokumenty konzultované v souladu s tímto protokolem.

Článek 12

Znalci a svědci

Úředník dožádaného orgánu může být pověřen, aby v mezích uděleného pověření vystoupil jako znalec nebo svědek v soudním nebo správním řízení týkajícím se záležitostí uvedených v tomto protokolu v pravomoci druhé strany a aby předložil předměty, dokumenty nebo jejich ověřené kopie, kterých je pro řízení třeba. Předvolání k takovému řízení musí výslovně uvést, v jaké záležitosti a v jaké funkci nebo postavení bude úředník vyslechnut.

Článek 13

Náklady pomoci

Strany se vzdávají všech vzájemných nároků na náhradu nákladů vzniklých podle tohoto protokolu, s výjimkou případných nákladů na znalce a svědky a nákladů na tlumočníky a překladatele, kteří nejsou závislí na veřejné službě.

Článek 14

Provádění

1. Správa tohoto protokolu se svěřuje ústředním celním orgánům Republiky Kyrgyzstán na jedné straně a příslušným útvarům Komise Evropských společenství, případně celním orgánům členských států Evropské unie na straně druhé. Ty rozhodnou o všech praktických opatřeních a ujednáních, které jsou nezbytné pro provádění tohoto protokolu, přičemž vezmou v úvahu platné předpisy v oblasti ochrany údajů. Mohou doporučit příslušným orgánům změny, které by podle jejich názoru měly být v tomto protokolu provedeny.

2. Strany se vzájemně konzultují a následně se informují o podrobnostech prováděcích předpisů, které jsou přijaty v souladu s tímto protokolem.

Článek 15

Doplňkovost

1. Tento protokol doplňuje jakékoli dohody o vzájemné pomoci, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi jedním nebo více členskými státy Evropské unie a Republikou Kyrgyzstán, a nebrání jejich uplatňování. Nevylučuje ani, aby byla podle těchto dohod poskytována rozsáhlejší vzájemná pomoc.

2. Aniž je dotčen článek 11, nejsou těmito dohodami dotčeny předpisy Společenství, které upravují předávání informací získaných v celních záležitostech, na nichž by mohlo mít Společenství zájem, mezi příslušnými útvary Komise Evropských společenství a celními orgány členských států.

▼M1

PROTOKOL

k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, aby se přihlédlo k přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii







BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, ČESKÁ REPUBLIKA, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, ESTONSKÁ REPUBLIKA, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, IRSKO, ITALSKÁ REPUBLIKA, KYPERSKÁ REPUBLIKA, LOTYŠSKÁ REPUBLIKA, LITEVSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, MAĎARSKÁ REPUBLIKA, REPUBLIKA MALTA, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, POLSKÁ REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, REPUBLIKA SLOVINSKO, SLOVENSKÁ REPUBLIKA, FINSKÁ REPUBLIKA, ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, dále jen „členské státy“, zastoupené Radou Evropské unie, a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, dále jen „Společenství“, zastoupená Radou Evropské unie a Evropskou komisí, na jedné straně a KYRGYZSKÁ REPUBLIKA na straně druhé, S OHLEDEM NA přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii dne 1. května 2004, SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:







Článek 1

Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko jsou stranami dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, podepsané v Bruselu dne 9. února 1995 (dále jen „dohoda“), a stejným způsobem jako ostatní členské státy Společenství přijímají a berou na vědomí znění dohody a dokumentů k ní připojených.

Článek 2

Aby se zohlednil nedávný institucionální vývoj v rámci Evropské unie, souhlasí strany s tím, že se po uplynutí doby platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli považují odkazy na Evropské společenství uhlí a oceli ve stávajících ustanoveních dohody za odkazy na Evropské společenství, které převzalo veškerá práva a povinnosti Evropského společenství uhlí a oceli.

Článek 3

Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.

Článek 4

1. Tento protokol bude schválen Společenstvími, Radou Evropské unie jménem členských států a Kyrgyzskou republikou v souladu s jejich postupy.

2. Strany si navzájem oznámí ukončení odpovídajících postupů uvedených v předchozím odstavci. Schvalovací listiny budou uloženy u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

Článek 5

1. Tento protokol vstupuje v platnost stejným dnem jako smlouva o přistoupení z roku 2003 za předpokladu, že budou před uvedeným dnem uloženy všechny schvalovací listiny tohoto protokolu.

2. Pokud před uvedeným dnem nebudou uloženy všechny schvalovací listiny tohoto protokolu, vstoupí protokol v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni uložení poslední schvalovací listiny.

3. Pokud nebudou všechny schvalovací listiny uloženy před 1. květnem 2004, bude se tento protokol prozatímně používat s účinkem od 1. května 2004.

Článek 6

Znění dohody, závěrečného aktu a všech dokumentů k němu připojených jsou vypracována v jazyce českém, estonském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, polském, slovenském a slovinském.

Tato znění se připojují ( 3 ) k tomuto protokolu a mají stejnou platnost jako znění v ostatních jazycích, ve kterých byly sepsány dohoda, závěrečný akt a dokumenty k němu připojené.

Článek 7

Tento protokol byl sepsán v dvojím vyhotovení v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a kyrgyzském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.

V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.

Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.

V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.

V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Euroopa ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienu vārdā

Europos Bendrijų vardu

Az Európai Közösségek részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskich

Pelas Comunidades Europeias

Za Európske spoločenstvá

Za Evropski skupnosti

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

Por la República de Kirguistán

Za Kyrgyzskou republiku

For Den Kirgisiske Republik

Für die Kirgisische Republik

Kirgiisi Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία τον Κιργιστάν

For the Republic of Kyrgyzstan

Pour la République du Kirghizstan

Per la Repubblica del Kirghizistan

Kirgizstānas Republikas vārdā

Kirgizijos Respublikos vardu

Kirgizisztán részéről

Għar-Repubblika tal-Kirġizstan

Voor de Republiek Kirgizstan

W imieniu Republiki Kirgijskiej

Pela República do Quirguizistão

Za Kirgizskú republiku

Za Kirgiško republiko

Kirgisian tasavallan puolesta

På Republiken Kirgizistans vägnar

▼M2

PROTOKOL

k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii







BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, BULHARSKÁ REPUBLIKA, ČESKÁ REPUBLIKA, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, ESTONSKÁ REPUBLIKA, IRSKO, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, ITALSKÁ REPUBLIKA, KYPERSKÁ REPUBLIKA, LOTYŠSKÁ REPUBLIKA, LITEVSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, MAĎARSKÁ REPUBLIKA, REPUBLIKA MALTA, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, POLSKÁ REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, RUMUNSKO, REPUBLIKA SLOVINSKO, SLOVENSKÁ REPUBLIKA, FINSKÁ REPUBLIKA, ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, dále jen „členské státy“, zastoupené Radou Evropské unie, a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, dále jen „Společenství“, zastoupená Radou Evropské unie a Evropskou komisí na jedné straně, a KYRGYZSKÁ REPUBLIKA na straně druhé, pro účely tohoto protokolu dále jen „strany“, S OHLEDEM NA ustanovení Smlouvy mezi Belgickým královstvím, Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Irskem, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a Bulharskou republikou a Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii, která byla podepsána v Lucemburku dne 25. dubna 2005 a uplatňuje se ode dne 1. ledna 2007, VZHLEDEM K nové situaci ve vztazích mezi Kyrgyzskou republikou a Evropskou unií vyplývající z přistoupení dvou nových členských států k EU, která otevírá možnosti a přináší výzvy pro spolupráci mezi Kyrgyzskou republikou a Evropskou unií, BEROUCE V ÚVAHU přání smluvních stran zajistit dosažení a provádění cílů a zásad Dohody o partnerství a spolupráci, SE DOHODLY TAKTO:







Článek 1

Bulharská republika a Rumunsko se stávají stranami Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, podepsané v Bruselu dne 9. února 1995, která vstoupila v platnost dnem 1. července 1999, (dále jen „dohoda“) a přijímají a berou na vědomí, stejně jako ostatní členské státy Společenství, znění dohody i společných prohlášení, výměn dopisů a prohlášení Kyrgyzské republiky připojených k závěrečnému aktu podepsanému ve stejný den a protokolu k dohodě ze dne 30. dubna 2004, který vstoupil v platnost dnem 1. června 2006.

Článek 2

Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.

Článek 3

1. Tento protokol schválí Společenství, Rada Evropské unie jménem členských států a Kyrgyzská republika podle svých vlastních postupů.

2. Strany si vzájemně oznámí dokončení příslušných postupů uvedených v předchozím odstavci. Listiny o schválení se uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

Článek 4

1. Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce po dni uložení poslední listiny o schválení.

2. Tento protokol se uplatňuje prozatímně ode dne 1. ledna 2007 do dne svého vstupu v platnost.

Článek 5

1. Znění dohody, závěrečného aktu a všech dokumentů k němu připojených, jakož i protokolu k dohodě ze dne 30. dubna 2004 jsou vypracována v jazyce bulharském a rumunském.

2. Uvedená znění se připojují k tomuto protokolu a mají stejnou platnost jako znění v ostatních jazycích, ve kterých byly sepsány dohoda, závěrečný akt a dokumenty k němu připojené, jakož i protokol k dohodě ze dne 30. dubna 2004.

Článek 6

Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a kyrgyzském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Съставено в Брюксел на единадесети юни две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas, el once de junio de dosmile ocho.

V Bruselu dne jedenáctého června dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den ellevte juni to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am elften Juni zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta juunikuu üheteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις ένδεκα Ιουνίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the eleventh day of June in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le onze juin deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì undici giugno duemilaotto.

Briselé, divtūkstoš astotā gada vienpadsmitajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų birželio vienuoliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év június tizenegyedik napján.

Maghmul fi Brussell, fil-ħdax-il jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Brussel, de elfde juni tweeduizend acht.

Sporządzono w Brukseli, dnia jedenastego czerwca dwa tysiące ósmego roku.

Feito em Bruxelas, em onze de Junho de dois mil e oito.

Încheiat la Bruxelles, la unsprezece iunie două mii opt.

V Bruseli dňa jedenásteho júna dvetisícosem.

V Bruslju, dne enajstega junija leta dva tisoč osem.

Tehty Brysselissä yhdentenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Bryssel den elfte juni tjugohundraåtta.

Составлено в Брюсселе одинадцатого июня две тысячи восьмого года.

За дьржавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalīvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

За Государства-Члены

За Европейската общност

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Euroopa ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienu vārdā

Europos Bendrijų vardu

Az Európai Közösségek részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskich

Pelas Comunidades Europeias

Pentru Comunitatea Europenă

Za Európske spoločenstvá

Za Evropske skupnosti

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

За Европейские Сообщества

За Киргизката република

Por la República Kirguisa

Za Kyrgyzskou Republiku

For den Kirgisiske Republik

Für die Kirgisische Republik

Kirgiisi Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Κιργιζιστάν

For the Kyrgyz Republic

Pour la République kirghize

Per la Repubblica del Kirghizistan

Kirgizijos Respublikos vardu

Kirgizstānas Republikas vārdā

A Kirgiz Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Kirgιża

Voor de Republiek Kirgizstan

W imieniu Republiki Kirgiskiej

Pela República do Quirguizistão

Pentru Republica Kârgâzstan

Za Kirgizskú republiku

Za Kirgiško Republiko

Kirgisian tasavallan puolesta

För Republiken Kirgizistan

Зa Кыргызскую Республику

▼M3

PROTOKOL

k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii







BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, BULHARSKÁ REPUBLIKA, ČESKÁ REPUBLIKA, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, ESTONSKÁ REPUBLIKA, IRSKO, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, CHORVATSKÁ REPUBLIKA, ITALSKÁ REPUBLIKA, KYPERSKÁ REPUBLIKA, LOTYŠSKÁ REPUBLIKA, LITEVSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, MAĎARSKO, REPUBLIKA MALTA, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, POLSKÁ REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, RUMUNSKO, REPUBLIKA SLOVINSKO, SLOVENSKÁ REPUBLIKA, FINSKÁ REPUBLIKA, ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, strany Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, dále jen „členské státy“, EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“, a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII na jedné straně A KYRGYZSKÁ REPUBLIKA na straně druhé, společně dále jen „smluvní strany“, VZHLEDEM K TOMU, že Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“), byla podepsána v Bruselu dne 9. února 1995, VZHLEDEM K TOMU, že smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii byla podepsána v Bruselu dne 9. prosince 2011, VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 6 odst. 2 Aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii má Chorvatská republika k uvedené dohodě přistoupit uzavřením protokolu k uvedené dohodě, S OHLEDEM NA přistoupení Chorvatské republiky k Unii