2014O0060 — CS — 25.01.2016 — 003.001

Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah

►B OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (obecné zásady o obecné dokumentaci) (ECB/2014/60) (přepracované znění) (Úř. věst. L 091 2.4.2015, s. 3)

Ve znění:









▼B

▼M2

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/510

ze dne 19. prosince 2014

o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (obecné zásady o obecné dokumentaci) (ECB/2014/60)

▼B

(přepracované znění)







RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy, s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na první odrážku článku 3.1, články 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 a první odstavec článku 20 tohoto statutu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Obecné zásady ECB/2011/14 ( 1 ) byly podstatným způsobem změněny. Vzhledem k tomu, že je v nich třeba provést další změny, měly by být v zájmu srozumitelnosti přepracovány. (2) Dosažení jednotné měnové politiky vyžaduje vymezení nástrojů a postupů, jež má využívat Eurosystém, který je tvořen Evropskou centrální bankou (ECB) a národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), za účelem provádění této politiky jednotným způsobem ve všech členských státech, jejichž měnou je euro. (3) Podle čl. 127 odst. 1 a 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 3.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) je prvořadým cílem Evropského systému centrálních bank (ESCB) udržovat cenovou stabilitu, a jeho základními úkoly jsou proto vymezování a provádění měnové politiky Unie a provádění devizových operací v souladu s článkem 219 Smlouvy. (4) Obecný rámec Eurosystému je založen na ustanoveních statutu ESCB. Podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy a podle statutu ESCB musí Eurosystém jednat v souladu s určitými zásadami, včetně zásady otevřeného tržního hospodářství s volnou soutěží, a podporovat tak efektivní umísťování zdrojů. (5) V souladu se zásadou decentralizace zakotvenou v článku 12.1 statutu ESCB a za podmínek stanovených v článku 14.3 statutu ESCB se ECB v míře považované za možnou a přiměřenou a s ohledem na zajištění provozní účinnosti obrací na národní centrální banky za účelem provádění operací, které jsou součástí úkolů Eurosystému. (6) S ohledem na článek 12.1 statutu ESCB má ECB pravomoc určovat jednotnou měnovou politiku Unie a vydávat obecné zásady nezbytné k zajištění jejího řádného provádění. V souladu s článkem 14.3 statutu ESCB jsou národní centrální banky povinny jednat v souladu s těmito obecnými zásadami. Tyto obecné zásady jsou proto určeny Eurosystému. Pravidla stanovená v těchto obecných zásadách provedou národní centrální banky v příslušné smluvní či veřejnoprávní úpravě. Protistrany budou povinny jednat v souladu s těmito pravidly, tak jak budou národními centrálními bankami ve smluvní či veřejnoprávní úpravě provedena. (7) Podle první odrážky článku 18.1 statutu ESCB může Eurosystém obchodovat na finančních trzích s pohledávkami a obchodovatelnými cennými papíry znějícími na euro nebo na jiné měny a s drahými kovy formou promptních nebo termínovaných nákupů a prodejů, formou dohod o zpětném odkupu nebo formou výpůjček či půjček. Podle druhé odrážky článku 18.1 může Eurosystém provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu. (8) Při provádění měnové politiky používá Eurosystém tyto nástroje měnové politiky: provádí operace na volném trhu, nabízí stálé facility a požaduje, aby úvěrové instituce držely na účtech v Eurosystému minimální rezervy. (9) Za účelem plnění svých cílů má Eurosystém k dispozici soubor nástrojů pro provádění operací na volném trhu, jež zahrnují reverzní transakce, přímé transakce, vydávání dluhových cenných papírů ECB, měnové swapy pro účely měnové politiky a příjem termínovaných vkladů. Cílem těchto nástrojů pro provádění operací na volném trhu je zajistit řádné fungování peněžního trhu a umožnit bankám získat potřebnou likviditu bezproblémovým a vysoce organizovaným způsobem. (10) Soubor nástrojů, které má Eurosystém k dispozici při poskytování stálých facilit, zahrnuje mezní zápůjční facilitu a vkladovou facilitu, jejichž cílem je dodávat, resp. absorbovat jednodenní likviditu, signalizovat orientaci měnové politiky a omezovat jednodenní úrokové sazby peněžního trhu. (11) Systém minimálních rezerv Eurosystému sleduje zejména tyto cíle měnové politiky: a) přispět ke stabilizaci úrokových sazeb na peněžním trhu tím, že prostřednictvím průměrovacího opatření poskytuje institucím pobídku ke zmírnění dopadů dočasných výkyvů likvidity, a b) vytvořit nebo zvýšit strukturální nedostatek likvidity, což zlepšuje schopnost Eurosystému účinně působit jako dodavatel likvidity. Právní rámec systému minimálních rezerv Eurosystému je stanoven článkem 19 statutu ESCB, nařízením Rady (ES) č. 2531/98 ( 2 ) a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) ( 3 ). (12) S ohledem na jejich cíle, pravidelnost a postupy lze operace Eurosystému na volném trhu rozdělit do čtyř kategorií: a) hlavní refinanční operace, b) dlouhodobější refinanční operace, c) operace jemného doladění a d) strukturální operace. (13) Hlavní refinanční operace jsou kategorií operací na volném trhu prováděných Eurosystémem, které hrají stěžejní úlohu při sledování cílů řízení úrokových sazeb, řízení likvidity na trhu a signalizaci orientace měnové politiky. (14) Cílem dlouhodobějších refinančních operací je poskytnout protistranám likviditu se splatností delší, než je splatnost hlavních refinančních operací. Při dlouhodobějších refinančních operacích Eurosystém zpravidla nemá za cíl vysílat na trh signály, a vystupuje tudíž jako běžný tržní operátor. (15) Operace jemného doladění jsou prováděny ad hoc za účelem řízení likvidity na trhu a úrokových sazeb, a zejména zjemnění dopadů neočekávaných výkyvů likvidity na trhu na úrokové sazby. Konkrétní operace jemného doladění jsou přizpůsobeny typům transakcí a specifickým cílům, které příslušné operace sledují. (16) Strukturální operace mohou být prováděny, pokud je třeba upravit strukturální pozici Eurosystému vůči finančnímu sektoru. (17) Provádění rámce měnové politiky Eurosystému by mělo zajistit účast širokého okruhu protistran na základě jednotných kritérií způsobilosti. Tato kritéria jsou stanovena tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení s protistranami ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, a aby protistrany splňovaly určité provozní a obezřetnostní požadavky. (18) Za účelem ochrany Eurosystému před rizikem selhání protistrany se v čl. 18.1 druhé odrážce statutu ESCB stanoví, že při provádění úvěrových operací Eurosystému s úvěrovými institucemi a s ostatními účastníky trhu musí být úvěry dostatečně zajištěny. (19) S cílem zajistit rovné zacházení s protistranami a posílit provozní účinnost a transparentnost musí aktiva splňovat určitá jednotná kritéria ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, aby byla způsobilá jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému. (20) Eurosystém vypracoval jednotný rámec aktiv, která jsou způsobilá jako zajištění, tak aby byly všechny úvěrové operace Eurosystému prostřednictvím provedení těchto obecných zásad ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, prováděny harmonizovaným způsobem. Jednotný rámec aktiv, jež jsou způsobilá jako zajištění, zahrnuje obchodovatelná i neobchodovatelná aktiva, která splňují jednotná kritéria způsobilosti stanovená Eurosystémem. Většina způsobilých aktiv může být využívána na přeshraničním základě prostřednictvím modelu korespondentské centrální banky (MKCB) a v případě obchodovatelných aktiv prostřednictvím způsobilých propojení mezi způsobilými systémy vypořádání obchodů s cennými papíry v EHP nebo prostřednictvím způsobilých propojení mezi způsobilými systémy vypořádání obchodů s cennými papíry v EHP v kombinaci s MKCB. (21) Vnitrodenní úvěr poskytuje Eurosystém za účelem vyrovnání nesrovnalostí ve vypořádávání plateb. V souladu s článkem 12 a přílohou III obecných zásad ECB/2012/27 ( 4 ) musí zajištění při poskytnutí vnitrodenního úvěru splňovat stejná kritéria, jaká musí splňovat aktiva způsobilá jako zajištění podle části čtvrté. (22) Za účelem ochrany Eurosystému před finančními ztrátami v případech, kdy musí být realizováno jeho zajištění z důvodů selhání protistrany, musí veškerá způsobilá aktiva pro úvěrové operace Eurosystému podléhat konkrétním opatřením ke kontrole rizika. Způsobilá aktiva musí splňovat požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu vymezené v pravidlech rámce Eurosystému pro hodnocení úvěrového rizika. (23) Institucím, které neplní povinnosti vyplývající z nařízení a rozhodnutí ECB o uplatňování minimálních rezerv, ukládá ECB sankce v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ( 5 ), nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) ( 6 ), nařízením (ES) č. 2531/98 a nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Kromě toho může Eurosystém v případě závažného porušení povinnosti minimálních rezerv dočasně vyloučit protistrany z účasti na operacích na volném trhu. (24) V souladu se smluvní nebo veřejnoprávní úpravou uplatňovanou příslušnou národní centrální bankou nebo ECB může Eurosystém protistranám uložit finanční sankce nebo je dočasně vyloučit z účasti na operacích na volném trhu, resp. pozastavit jejich přístup ke stálým facilitám, pokud neplní své povinnosti vyplývající ze smluvní nebo veřejnoprávní úpravy uplatňované národními centrálními bankami nebo ECB, jak je uvedeno v těchto obecných zásadách. (25) V souladu se smluvní nebo veřejnoprávní úpravou uplatňovanou příslušnou národní centrální bankou nebo ECB může Eurosystém též dočasně nebo úplně vyloučit anebo může omezit přístup protistran k operacím na volném trhu nebo ke stálým facilitám z důvodu obezřetnosti nebo v případě selhání protistrany. Z důvodu obezřetnosti může Eurosystém rovněž odmítnout aktiva mobilizovaná určitými protistranami jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému, může omezit použití takových aktiv nebo u nich uplatnit dodatečné srážky. (26) Veškerá smluvní či veřejnoprávní úprava, kterou národní centrální banky uplatňují ve vztahu ke svým protistranám, by měla obsahovat minimální společné prvky, jejichž cílem je zajistit, aby jednotná měnová politika byla prováděna za podmínek, které se v jednotlivých členských státech, jejichž měnou je euro, podstatně neliší, vzhledem k těmto důvodům: PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:







OBSAH ČÁST PRVNÍ – PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE ČÁST DRUHÁ – NÁSTROJE, OPERACE A POSTUPY MĚNOVÉ POLITIKY EUROSYSTÉMU HLAVA I – Operace na volném trhu Kapitola 1 – Přehled operací na volném trhu Kapitola 2 – Kategorie operací na volném trhu Kapitola 3 – Nástroje operací na volném trhu HLAVA II – Stálé facility Kapitola 1 – Mezní zápůjční facilita Kapitola 2 – Vkladová facilita HLAVA III – Postupy pro operace měnové politiky Eurosystému Kapitola 1 – Nabídková řízení a dvoustranné postupy pro operace Eurosystému na volném trhu Oddíl 1 – Nabídková řízení Oddíl 2 – Operační kroky nabídkových řízení Pododdíl 1 – Vyhlášení nabídkových řízení Pododdíl 2 – Příprava a podávání nabídek protistranami Pododdíl 3 – Přidělování Pododdíl 4 – Vyhlašování výsledků nabídkového řízení Oddíl 3 – Dvoustranné postupy pro operace Eurosystému na volném trhu Kapitola 2 – Postupy vypořádání operací měnové politiky Eurosystému ČÁST TŘETÍ – ZPŮSOBILÉ PROTISTRANY ČÁST ČTVRTÁ – ZPŮSOBILÁ AKTIVA HLAVA I – Obecné zásady HLAVA II – Kritéria způsobilosti a požadavky na úvěrovou kvalitu obchodovatelných aktiv Kapitola 1 – Kritéria způsobilosti obchodovatelných aktiv Oddíl 1 – Obecná kritéria způsobilosti obchodovatelných aktiv Oddíl 2 – Zvláštní kritéria způsobilosti některých druhů obchodovatelných aktiv Pododdíl 1 – Zvláštní kritéria způsobilosti cenných papírů krytých aktivy Pododdíl 2 – Zvláštní kritéria způsobilosti krytých dluhopisů zajištěných cennými papíry krytými aktivy Pododdíl 3 – Zvláštní kritéria způsobilosti dluhových cenných papírů vydaných Eurosystémem Kapitola 2 – Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu obchodovatelných aktiv HLAVA III – Kritéria způsobilosti a požadavky na úvěrovou kvalitu neobchodovatelných aktiv Kapitola 1 – Kritéria způsobilosti neobchodovatelných aktiv Oddíl 1 – Kritéria způsobilosti úvěrových pohledávek Oddíl 2 – Kritéria způsobilosti termínovaných vkladů Oddíl 3 – Kritéria způsobilosti klientských dluhových nástrojů krytých hypotékou Oddíl 4 – Kritéria způsobilosti neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami Kapitola 2 – Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu neobchodovatelných aktiv Oddíl 1 – Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu úvěrových pohledávek Oddíl 2 – Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu klientských dluhových nástrojů krytých hypotékou Oddíl 3 – Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami HLAVA IV – Záruky za obchodovatelná a neobchodovatelná aktiva HLAVA V – Rámec Eurosystému pro hodnocení úvěrového rizika pro způsobilá aktiva HLAVA VI – Rámec pro kontrolu rizika a oceňování obchodovatelných a neobchodovatelných aktiv Kapitola 1 – Opatření ke kontrole rizika v případě obchodovatelných aktiv Kapitola 2 – Opatření ke kontrole rizika v případě neobchodovatelných aktiv Kapitola 3 – Pravidla oceňování obchodovatelných a neobchodovatelných aktiv HLAVA VII – Akceptace zajištění denominovaného v jiné měně než euro v nouzových případech HLAVA VIII – Pravidla pro využití způsobilých aktiv HLAVA IX – Přeshraniční využití způsobilých aktiv ČÁST PÁTÁ – SANKCE V PŘÍPADĚ NEDODRŽOVÁNÍ POVINNOSTÍ PROTISTRANAMI ČÁST ŠESTÁ – DISKREČNÍ OPATŘENÍ ČÁST SEDMÁ – DOPLŇKOVÉ MINIMÁLNÍ SPOLEČNÉ CHARAKTERISTIKY VZTAHUJÍCÍ SE NA OPERACE MĚNOVÉ POLITIKY EUROSYSTÉMU Kapitola 1 – Doplňkové minimální společné charakteristiky vztahující se na veškerá ustanovení upravující operace měnové politiky Eurosystému Kapitola 2 – Doplňkové minimální společné charakteristiky týkající se dohod o zpětném odkupu a zajištěných úvěrů Kapitola 3 – Doplňkové minimální společné charakteristiky týkající se pouze dohod o zpětném odkupu Kapitola 4 – Doplňkové minimální společné charakteristiky týkající se pouze zajištěných úvěrů Kapitola 5 – Doplňkové minimální společné charakteristiky týkající se pouze měnových swapů pro účely měnové politiky ČÁST OSMÁ – ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ PŘÍLOHA I – Minimální rezervy PŘÍLOHA II – Vyhlašování operací nabídkových řízení PŘÍLOHA III – Přidělování při nabídkových řízeních a postupy nabídkových řízení PŘÍLOHA IV – Vyhlašování výsledků nabídkového řízení PŘÍLOHA V – Kritéria výběru protistran devizových intervenčních operací PŘÍLOHA VI – Přeshraniční využití způsobilých aktiv PŘÍLOHA VII – Výpočet sankcí ukládaných podle části páté PŘÍLOHA VIII – Zpravodajská povinnost týkající se údajů o úvěrech ve vztahu k cenným papírům krytým aktivy PŘÍLOHA IX – Proces monitorování výsledků v rámci Eurosystému pro hodnocení úvěrového rizika PŘÍLOHA XI – Formy cenných papírů PŘÍLOHA XII – Příklady operací a postupů měnové politiky Eurosystému PŘÍLOHA XIII – Srovnávací tabulka PŘÍLOHA XIV – Zrušené obecné zásady a seznam jejich pozdějších změn







ČÁST PRVNÍ

PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1. Tyto obecné zásady stanoví jednotná pravidla pro provádění jednotné měnové politiky Eurosystému v členských státech, jejichž měnou je euro.

2. Eurosystém přijímá veškerá vhodná opatření pro provádění operací měnové politiky Eurosystému v souladu se zásadami, nástroji, požadavky, kritérii a postupy stanovenými v těchto obecných zásadách.

3. Právní vztah mezi Eurosystémem a jeho protistranami je založen příslušnou smluvní či veřejnoprávní úpravou, kterou uplatňuje příslušná národní centrální banka a v níž jsou ustanovení těchto obecných zásad odpovídajícím způsobem provedena.

4. Rada guvernérů ECB může kdykoli měnit nástroje, požadavky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému.

5. Eurosystém si vyhrazuje právo vyžádat si od protistran veškeré relevantní informace potřebné k plnění svých úkolů a dosažení svých cílů ve vztahu k operacím měnové politiky a tyto informace obdržet. Tímto právem není dotčeno jakékoli jiné stávající zvláštní právo Eurosystému vyžádat si informace v souvislosti s operacemi měnové politiky.

Článek 2

Definice

Pro účely těchto obecných zásad se rozumí:

(1) „metodou počítání dní ‚skutečný počet/360‘“ metoda uplatňovaná při operacích měnové politiky Eurosystému, která při výpočtu úroku určuje skutečný počet kalendářních dní na bázi roku o 360 dnech;

(2) „agenturou“ subjekty, které Eurosystém klasifikoval jako agentury. Seznam subjektů klasifikovaných jako agentury je zveřejněn na internetových stránkách ECB;

(3) „cennými papíry krytými aktivy“ dluhové nástroje kryté souborem účelově vázaných finančních aktiv (fixních nebo revolvingových), které se po uplynutí určité doby přemění na peníze. Dále mohou existovat práva či jiná aktiva, která zajišťují splácení dluhu či včasné rozdělení výnosů mezi držitele cenných papírů. Cenné papíry kryté aktivy jsou zpravidla vydávány speciálně vytvořeným investičním subjektem, který získal soubor finančních aktiv od jejich původce nebo prodávajícího. V tomto ohledu platby z cenných papírů krytých aktivy závisejí především na peněžních tocích z aktiv podkladového souboru a dalších právech, jejichž účelem je zajistit včasné platby, např. likviditních facilitách, zárukách či jiných nástrojích souhrnně označovaných výrazem „úvěrové posílení“;

(4) „dvoustranným postupem“ postup, při kterém národní centrální banka nebo za výjimečných okolností ECB provádí operace jemného doladění nebo přímé transakce přímo s jednou nebo několika protistranami nebo prostřednictvím burz cenných papírů či makléřů, bez využití postupů nabídkových řízení;

(5) „systémem zaknihování“ systém, který umožňuje převody cenných papírů a jiných finančních aktiv bez skutečného fyzického pohybu papírových podkladů či certifikátů, např. elektronický převod cenných papírů;

(6) „obchodním dnem“: a) ve vztahu k povinnosti uskutečnit platbu den, kdy je TARGET2 v provozu pro uskutečnění takové platby, nebo b) ve vztahu k povinnosti dodat aktiva den, kdy jsou v místě, kde se má dodání příslušných cenných papírů uskutečnit, otevřeny systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, jejichž prostřednictvím se má dodání uskutečnit;

(7) „centrálním depozitářem cenných papírů“ subjekt, který: a) umožňuje zpracování a vypořádání obchodů s cennými papíry prostřednictvím zaknihování, b) poskytuje služby úschovy a správy cenných papírů (např. správu událostí souvisejících s právy a závazky z cenných papírů a splácení cenných papírů), c) hraje aktivní úlohu při zajišťování integrity emisí cenných papírů. Cenné papíry mohou být drženy v listinné (ale imobilizované) podobě nebo v dematerializované podobě (tj. pouze jako elektronické záznamy);

(8) „zajištěným úvěrem“ ujednání mezi národní centrální bankou a protistranou, při kterém je protistraně poskytována likvidita formou úvěru, který je zajištěn vymahatelným zástavním nárokem, jenž tato protistrana poskytla národní centrální bance, např. ve formě zástavy, cese nebo břemene na aktivech;

(9) „příjmem termínovaných vkladů“ nástroj používaný při provádění operací na volném trhu, při kterém Eurosystém za účelem absorpce likvidity z trhu vyzývá protistrany, aby na účtech u domácích národních centrálních bank uložily termínované vklady;

▼M2

(10) „příslušným orgánem“ veřejný orgán nebo subjekt oficiálně uznaný vnitrostátními právními předpisy, který je podle vnitrostátního práva oprávněn vykonávat dohled nad institucemi jako součást systému dohledu v příslušném členském státě, včetně ECB, pokud se týká úkolů, které jí jsou svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 ( 7 );

▼B

(11) „protistranou“ instituce, která splňuje kritéria způsobilosti stanovená v části třetí, což ji opravňuje k přístupu k operacím měnové politiky Eurosystému;

(12) „krytými dluhopisy“ dluhové nástroje s dvojím postihem: a) přímo či nepřímo na úvěrovou instituci a b) na dynamický soubor podkladových aktiv, a u nichž nedochází k tranšování rizika. Tento pojem zahrnuje kryté dluhopisy typu Jumbo, tradiční kryté dluhopisy a jiné kryté dluhopisy;

(13) „úvěrovou pohledávkou“ nárok na vrácení peněz představující závazek dlužníka vůči protistraně. Úvěrové pohledávky zahrnují též Schuldscheindarlehen a nizozemské registrované soukromé pohledávky za vládou či jinými způsobilými dlužníky (např. bytovými družstvy) kryté vládní zárukou;

(14) „úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 2 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ( 8 ) a čl. 4 odst. 1 bodu l nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ( 9 ), která podléhá dohledu příslušného orgánu, nebo úvěrová instituce ve veřejném vlastnictví ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy, která podléhá dohledu, který je srovnatelný s dohledem ze strany příslušného orgánu;

(15) „rating“ má stejný význam jako v čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 ( 10 );

▼M3

(16) „přeshraničním využitím“ případ, kdy protistrana jako zajištění své domácí národní centrální bance předkládá: a) obchodovatelná aktiva držená v jiném členském státě, jehož měnou je euro; b) obchodovatelná aktiva vydaná v jiném členském státě a držená v členském státě domácí národní centrální banky; c) úvěrové pohledávky, u nichž se smlouva o úvěrové pohledávce řídí právem jiného členského státu, jehož měnou je euro, který není členským státem domácí národní centrální banky; d) klientské dluhové nástroje kryté hypotékou v souladu s příslušnými postupy MKCB; e) neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, které byly vydány a které jsou drženy v členském státě, jehož měnou je euro, který není členským státem domácí národní centrální banky;

▼B

(17) „měnovým zajištěním“ dohoda uzavřená emitentem cenných papírů a zajišťující protistranou, podle níž je část měnového rizika vzniklá v důsledku přijetí peněžních toků v jiné měně než v eurech zmírněna výměnou těchto toků za platby v eurech od zajišťující protistrany, a to včetně veškerých záruk zajišťující protistrany ohledně těchto plateb;

(18) „uschovatelem“ subjekt, který se zavazuje převzít do úschovy a pro jiné spravovat cenné papíry a jiná finanční aktiva;

(19) „tržní hodnotou pro případ selhání“ se u všech aktiv k jakémukoli dni rozumí: a) tržní hodnota těchto aktiv v době oceňování v důsledku selhání vypočítaná na základě nejreprezentativnější ceny obchodního dne, který předchází dni oceňování; b) pokud pro dané aktivum neexistuje reprezentativní cena obchodního dne, který předchází dni oceňování, použije se poslední obchodovaná cena. Pokud není k dispozici žádná obchodovaná cena, stanoví cenu národní centrální banka provádějící danou operaci, přičemž vezme v úvahu poslední cenu identifikovanou pro dané aktivum na referenčním trhu; c) v případě aktiv, pro něž neexistuje tržní hodnota, se použije jiná přiměřená metoda oceňování; d) pokud národní centrální banka prodala aktiva nebo rovnocenná aktiva za tržní cenu před dnem oceňování v důsledku selhání, čistý zisk z prodeje po odečtení veškerých odůvodněných nákladů, poplatků a jiných výdajů v souvislosti s uvedeným prodejem, přičemž výpočet provede a částky stanoví národní centrální banka;

(20) „dodáním proti zaplacení“ mechanismus systému vypořádání při výměně hodnot, který zajišťuje, že konečný převod, tj. dodání aktiv, se uskuteční pouze tehdy, pokud dojde k odpovídajícímu konečnému převodu jiných aktiv, tj. platby;

(21) „vkladovou facilitou“ stálá facilita, kterou poskytuje Eurosystém a kterou mohou protistrany využívat k uložení jednodenních vkladů u Eurosystému prostřednictvím národní centrální banky, přičemž tyto vklady jsou úročeny předem stanovenou úrokovou sazbou;

(22) „sazbou vkladové facility“ úroková sazba pro vkladovou facilitu;

▼M2

(23) „domácím využitím“ situace, kdy protistrana usazená v členském státě, jehož měnou je euro, jako zajištění poskytuje: a) obchodovatelná aktiva, která byla vydána a která jsou držena v členském státě její domácí národní centrální banky; b) úvěrové pohledávky, u nichž se smlouva o úvěrové pohledávce řídí právem členského státu její domácí národní centrální banky; c) neobchodovatelné klientské dluhové nástroje kryté hypotékou, které byly vydány subjekty usazenými v členském státě její domácí národní centrální banky; d) neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, které byly vydány a které jsou drženy v členském státě její domácí národní centrální banky;

▼B

(24) „systémem rezervace“ systém správy zajištění národními centrálními bankami, kdy je likvidita poskytována proti určitým identifikovatelným aktivům účelově vázaným jako zajištění pro konkrétní úvěrové operace Eurosystému. Domácí národní centrální banka může povolit, aby tato aktiva byla nahrazena jinými konkrétními způsobilými aktivy, za předpokladu, že jsou účelově vázána jako zajištění a že jsou pro konkrétní operaci dostačující;

(25) „způsobilými aktivy“ aktiva, která splňují kritéria vymezená v části čtvrté a která jsou tedy způsobilá jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému;

(26) „koncem dne“ čas obchodního dne po uzavření systému TARGET2, ke kterému jsou pro daný den ukončeny platby zpracovávané systémem TARGET2;

(27) „inflačním indexem eurozóny“ index sestavovaný Eurostatem nebo národním statistickým úřadem členského státu, jehož měnou je euro (např. harmonizovaný index spotřebitelských cen);

(28) „Evropským hospodářským prostorem“ (EHP) všechny členské státy bez ohledu na to, zda formálně přistoupily k EHP, či nikoli, a Island, Lichtenštejnsko a Norsko;

(29) „Eurosystémem“ ECB a národní centrální banky;

(30) „obchodním dnem Eurosystému“ jakýkoli den, ve který jsou ECB a alespoň jedna národní centrální banka otevřeny pro účely provádění operací měnové politiky Eurosystému;

(31) „úvěrovými operacemi Eurosystému“: a) reverzní transakce na poskytnutí likvidity, tj. operace měnové politiky Eurosystému poskytující likviditu s výjimkou měnových swapů pro účely měnové politiky a přímých nákupů, a b) vnitrodenní úvěr;

(32) „operacemi měnové politiky Eurosystému“ operace na volném trhu a stálé facility;

(33) „rámcem Eurosystému pro hodnocení uživatelů“ rámec pro hodnocení systémů a propojení pro vypořádání obchodů s cennými papíry pro účely stanovení jejich způsobilosti pro použití v úvěrových operacích Eurosystému, který je zveřejněn na internetových stránkách ECB;

(34) „konečným převodem“ neodvolatelný a bezpodmínečný převod, kterým zaniká závazek k provedení převodu;

(35) „finanční instituce“ má stejný význam jako v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ( 11 );

(36) „operacemi jemného doladění“ kategorie operací na volném trhu prováděných Eurosystémem zejména za účelem vypořádání se s výkyvy likvidity na trhu;

(37) „kupónem s pevnou sazbou“ dluhový nástroj s předem stanovenými pravidelnými úrokovými platbami;

(38) „nabídkovým řízením s pevnou sazbou“ nabídkové řízení, při kterém ECB stanoví úrokovou sazbu, cenu, swapový bod nebo rozpětí předem a zúčastněné protistrany nabízejí částku, se kterou si při takto stanovené sazbě, ceně, swapovém bodu nebo rozpětí přejí obchodovat;

(39) „kupónem s proměnlivou sazbou“ kupón vázaný na referenční úrokovou sazbu, jehož další nastavení se uskuteční nejpozději do jednoho roku;

(40) „měnovým swapem pro účely měnové politiky“ nástroj používaný při provádění operací na volném trhu, při kterých Eurosystém spotovou transakcí nakupuje nebo prodává euro proti cizí měně a zároveň jej forwardovou transakcí prodává nebo nakupuje ke konkrétnímu dni zpětného odkupu;

(41) „domácí národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro, ve kterém je protistrana usazena;

(42) „indikativním kalendářem pravidelných nabídkových řízení Eurosystému“ kalendář sestavený Eurosystémem a schválený Radou guvernérů ECB, který uvádí načasování udržovacího období, jakož i vyhlášení, přidělení a splatnost hlavních refinančních operací a pravidelných dlouhodobějších refinančních operací;

▼M2

(42a) „rekapitalizací veřejnými dluhovými nástroji“ jakákoli forma zvýšení upsaného základního kapitálu úvěrové instituce, při kterém se celá úhrada nebo její část poskytuje prostřednictvím přímého převodu dluhových nástrojů státu nebo veřejného sektoru na úvěrovou instituci, přičemž tyto dluhové nástroje vydal stát nebo subjekt veřejného sektoru poskytující úvěrové instituci nový kapitál;

▼B

(43) „mezinárodním centrálním depozitářem cenných papírů“ centrální depozitář cenných papírů, který se podílí na vypořádání mezinárodně obchodovaných cenných papírů z různých národních trhů, obvykle napříč měnovými oblastmi;

(44) „mezinárodní organizací“ subjekt uvedený v článku 118 nařízení (EU) č. 575/2013, přičemž expozicím vůči takovému subjektu se přiděluje riziková váha 0 %;

(45) „mezinárodním identifikačním číslem cenných papírů (ISIN)“ (International Securities Identification Number – ISIN) mezinárodní identifikační kód přidělovaný cenným papírům emitovaným na finančních trzích;

(46) „vnitrodenním úvěrem“ úvěr poskytnutý na dobu kratší než jeden obchodní den, ve smyslu definice uvedené v obecných zásadách ECB/2012/27;

(47) „vydáváním dluhových cenných papírů ECB“ nástroj měnové politiky používaný při provádění operací na volném trhu, při kterém ECB vydává dluhové cenné papíry, jež představují dlužní závazek ECB ve vztahu k držiteli cenného papíru;

(48) „krytými dluhopisy typu Jumbo“ kryté dluhopisy vydané v souladu s požadavky uvedenými v čl. 52 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ( 12 ) s objemem emise alespoň 1 mld. EUR, pro které nabídnou alespoň tři tvůrci trhu řádnou kupní a prodejní cenu;

▼M3

(49) „leasingovými pohledávkami“ pravidelné smluvně dohodnuté platby nájemce ve prospěch pronajímatele podle podmínek nájemní smlouvy. Zbytkové hodnoty nejsou leasingovými pohledávkami. Smlouvy typu personal contract purchase (PCP), tj. smlouvy, na jejichž základě má dlužník možnost a) zaplatit poslední splátku a tím nabýt vlastnické právo ke zboží, nebo b) vrátit zboží a smlouvu tak ukončit, se považují za leasingové smlouvy;

▼B

(50) „podporou likvidity“ jakékoli skutečné či potenciální strukturální nastavení, které je určeno nebo se považuje za vhodné ke krytí případného dočasného výpadku peněžních toků, k němuž může po dobu životnosti transakce s cennými papíry krytými aktivy dojít;

(51) „dlouhodobější refinanční operací“ kategorie operací na volném trhu, které Eurosystém provádí ve formě reverzních transakcí, jejichž cílem je poskytnout finančnímu sektoru likviditu se splatností delší, než je splatnost hlavních refinančních operací;

(52) „hlavní refinanční operací“ kategorie pravidelných operací na volném trhu, které Eurosystém provádí ve formě reverzních transakcí;

(53) „udržovací období“ má stejný význam jako v definici v nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9);

(54) „výzvou k dodatkové úhradě“ postup související s uplatňováním variačních marží, který spočívá v tom, že pokud pravidelně měřená hodnota aktiv, jež protistrana mobilizovala jako zajištění, klesne pod určitou úroveň, vyžaduje Eurosystém po protistraně dodání doplňujících způsobilých aktiv nebo hotovosti. V systémech sdružování dochází k výzvě k dodatkové úhradě pouze v případě nedostatečného zajištění a v systémech rezervace se provádějí symetrické výzvy k dodatkové úhradě, přičemž každá z těchto metod je blíže vymezena ve vnitrostátní dokumentaci domácí národní centrální banky;

(55) „mezní úrokovou sazbou“ nejnižší úroková sazba při nabídkových řízeních na poskytnutí likvidity s proměnlivou sazbou, při které jsou nabídky uspokojeny, nebo nejvyšší úroková sazba při nabídkových řízeních na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou, při které jsou nabídky uspokojeny;

(56) „mezní zápůjční facilitou“ stálá facilita poskytovaná Eurosystémem, kterou mohou protistrany využít k získání jednodenního úvěru od Eurosystému prostřednictvím národní centrální banky za předem stanovenou úrokovou sazbu a za podmínky složení dostatečných způsobilých aktiv jako zajištění;

(57) „sazbou mezní zápůjční facility“ úroková sazba mezní zápůjční facility;

(58) „mezní nabídkou swapového bodu“ nabídka swapových bodů, při které se vyčerpá celá částka přidělovaná v nabídkovém řízení;

(59) „obchodovatelnými aktivy“ dluhové nástroje, které jsou přijaty k obchodování na trhu a které splňují kritéria způsobilosti stanovená v části čtvrté;

(60) „dnem splatnosti“ den, ke kterému končí platnost operace měnové politiky Eurosystému. V případě dohod o zpětném odkupu nebo swapů se den splatnosti shoduje se dnem zpětného odkupu;

(61) „členským státem“ členský stát Unie;

(62) „multi cédulas“ dluhové nástroje vydávané zvláštními španělskými jednotkami pro speciální účel (Fondo de Titulización de Activos, FTA), které umožňují sdružit určitý počet malých jednotlivých cédulas (španělské kryté dluhopisy) více původců;

(63) „mezinárodní rozvojovou bankou“ subjekt uvedený v čl. 117 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, přičemž expozicím vůči takovému subjektu se přiděluje riziková váha 0 %;

(64) „aukcí s násobnou sazbou (americká aukce)“ aukce, při které se úroková sazba nebo cena či swapový bod pro přidělení rovná úrokové sazbě nebo ceně či swapovému bodu každé jednotlivé nabídky;

(65) „kupónem s odstupňovanou sazbou“ kupónová struktura, v níž se marže (x) během životnosti aktiva zvyšuje více než jednou v souladu s předem stanoveným rozvrhem k předem stanoveným datům, obvykle k datu vypovězení nebo datu kupónové platby;

(66) „národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro;

(67) „obchodním dnem národní centrální banky“ jakýkoli den, ve kterém je národní centrální banka otevřena pro účely provádění operací měnové politiky Eurosystému, včetně dnů, kdy pobočky takové národní centrální banky mohou být zavřeny z důvodu místního nebo regionálního svátku;

(68) „zeměmi G10 mimo EHP“ země skupiny G10, které nejsou zeměmi EHP, tj. Spojené státy americké, Kanada, Japonsko a Švýcarsko;

(69) „nefinanční podnik“ má stejný význam jako v nařízení (EU) č. 549/2013;

▼M2

(70) „neobchodovatelným aktivem“ kterékoli z těchto aktiv: termínované vklady, úvěrové pohledávky, klientské dluhové nástroje kryté hypotékou a neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami;

▼M2

(70a) „Neobchodovatelnými dluhovými nástroji krytými způsobilými úvěrovými pohledávkami“ dluhové nástroje: a) které jsou přímo či nepřímo kryté úvěrovými pohledávkami, jež splňují všechna kritéria způsobilosti Eurosystému pro úvěrové pohledávky v souladu s oddílem 1 kapitoly 1 hlavy III částí čtvrté, s výhradou ustanovení článku 107f; b) s dvojím postihem na: i) úvěrovou instituci, která je původcem podkladových úvěrových pohledávek, a na ii) dynamický soubor podkladových úvěrových pohledávek uvedených pod písm. a); c) u nichž nedochází k tranšování rizika;

▼B

(71) „jinými krytými dluhopisy“ strukturované kryté dluhopisy a tzv. multi cédulas;

(72) „přímou transakcí“ nástroj používaný při provádění operací na volném trhu, jehož prostřednictvím Eurosystém nakupuje nebo prodává způsobilá obchodovatelná aktiva přímo na trhu (formou spotových nebo forwardových transakcí), přičemž dochází k úplnému převodu vlastnictví z prodávajícího na kupujícího bez spojení se zpětným převodem vlastnictví;

(73) „systémem sdružování“ systém správy zajištění národními centrálními bankami, při kterém má protistrana u národní centrální banky veden souborný účet, na který vkládá aktiva zajišťující úvěrové operace Eurosystému související s touto protistranou, přičemž aktiva jsou evidována tak, že individuální způsobilé aktivum není vázáno na konkrétní úvěrovou operaci Eurosystému a protistrana může způsobilá aktiva průběžně nahrazovat;

(74) „veřejným ratingem“ rating, který a) vydala externí ratingová agentura registrovaná v Unii a akceptovaná Eurosystémem, a b) se uveřejňuje nebo distribuuje na základě předplatného;

(75) „subjektem veřejného sektoru“ subjekt, který je národním statistickým úřadem klasifikován jako jednotka tvořící součást veřejného sektoru pro účely nařízení (EU) č. 549/2013;

(76) „rychlým nabídkovým řízením“ nabídkové řízení, které se zpravidla provádí v časovém rozmezí 105 minut od vyhlášení nabídkového řízení do potvrzení výsledků přidělení a které může být vyhrazeno jen pro omezený okruh protistran, jak je dále upřesněno v části druhé;

(77) „dohodou o zpětném odkupu“ dohoda, na základě které se způsobilé aktivum prodává kupujícímu bez toho, aby si prodávající ponechal vlastnictví, přičemž prodávající zároveň získává právo a povinnost odkoupit rovnocenné aktivum za stanovenou cenu k budoucímu dni nebo na vyzvání;

(78) „dnem zpětného odkupu“ den, ke kterému je kupující v souvislosti s transakcí na základě dohody o zpětném odkupu povinen odprodat rovnocenná aktiva zpět prodávajícímu;

(79) „cenou zpětného odkupu“ cena, za kterou je kupující v souvislosti s transakcí na základě dohody o zpětném odkupu povinen odprodat rovnocenná aktiva zpět prodávajícímu. Cena zpětného odkupu se rovná součtu nákupní ceny a cenového rozdílu, který odpovídá úroku z poskytnuté likvidity za dobu splatnosti operace;

(80) „reverzní transakcí“ nástroj používaný při provádění operací na volném trhu a při poskytování přístupu k mezní zápůjční facilitě, při kterém národní centrální banka nakupuje nebo prodává způsobilá aktiva na základě dohody o zpětném odkupu nebo provádí úvěrové operace ve formě zajištěných úvěrů;

(81) „bezpečným depozitním účtem“ účet cenných papírů vedený mezinárodním centrálním depozitářem cenných papírů, centrálním depozitářem cenných papírů nebo národní centrální bankou, na který může úvěrová instituce ukládat cenné papíry způsobilé pro úvěrové operace Eurosystému;

(82) „systémem vypořádání obchodů s cennými papíry“ systém, který umožňuje převod cenných papírů, a to buď bezplatně, nebo proti zaplacení (dodání proti zaplacení);

(83) „dnem vypořádání“ den, ke kterému je transakce vypořádána;

(84) „aukcí s jednotnou sazbou (holandská aukce)“ aukce, při které se úroková sazba nebo cena či swapový bod pro přidělení uplatňovaná na všechny uspokojené nabídky rovná mezní úrokové sazbě nebo ceně či swapovému bodu;

(85) „jednotkou pro speciální účel“ sekuritizační jednotka pro speciální účel vymezená v čl. 4 odst. 1 bodu 66 nařízení (EU) č. 575/2013;

(86) „standardním nabídkovým řízením“ nabídkové řízení, které se obvykle provádí v časovém rámci 24 hodin od vyhlášení nabídkového řízení do potvrzení výsledků přidělení;

(87) „strukturální operací“ kategorie operací na volném trhu, které Eurosystém provádí za účelem úpravy strukturální likvidity Eurosystému vůči finančnímu sektoru nebo sledování jiných cílů měnové politiky, jak je uvedeno v části druhé;

(88) „strukturovanými krytými dluhopisy“ kryté dluhopisy, které nejsou vydány v souladu s požadavky podle čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES, s výjimkou tzv. multi cédulas;

(89) „swapovým bodem“ rozdíl mezi směnným kurzem forwardové transakce a směnným kurzem spotové transakce při měnovém swapu, kotovaný v souladu se všeobecnými tržními zvyklostmi;

(90) „navyšovanou emisí“ emise cenných papírů, která spolu s dřívější emisí tvoří jedinou sérii;

(91) „systémem TARGET2“ systém zúčtování jednotlivých plateb v reálném čase pro euro, který zajišťuje zúčtování plateb v eurech v penězích centrální banky a který je upraven obecnými zásadami ECB/2012/27;

(92) „nabídkovým řízením“ postup, kterým Eurosystém poskytuje trhu likviditu nebo ji z něj stahuje, při kterém národní centrální banka uzavírá obchody tím, že přijímá nabídky protistran podané po vyhlášení nabídkového řízení;

(93) „dnem obchodu“ den, ke kterému je obchod, tj. dohoda o finanční transakci mezi dvěma protistranami, sjednán. Den obchodu se může krýt se dnem vypořádání transakce (vypořádání téhož dne), nebo mu předcházet o daný počet obchodních dní (den vypořádání je určen jako den obchodu + vypořádací prodleva);

(94) „tradičními krytými dluhopisy“ kryté dluhopisy (jiné než kryté dluhopisy typu Jumbo), které jsou vydány v souladu s požadavky podle čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES;

(95) „trojstranným zprostředkovatelem“ provozovatel systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který uzavřel smlouvu s národní centrální bankou, na jejímž základě má provozovatel poskytovat určité služby správy zajištění jako zástupce této národní centrální banky;

(96) „Unií“ Evropská unie;

(97) „srážkou při ocenění“ procentuální snížení tržní hodnoty aktiva, které bylo mobilizováno jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému;

(98) „snížením ceny při ocenění“ snížení tržní hodnoty aktiv, která byla mobilizována jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému, o určité procento před uplatněním jakékoli srážky při ocenění;

(99) „nabídkovým řízením s proměnlivou sazbou“ nabídkové řízení, při kterém zúčastněné protistrany ve vzájemné hospodářské soutěži nabízejí jak částku, se kterou si přejí obchodovat, tak i úrokovou sazbu, swapový bod či cenu, při které si přejí obchody s Eurosystémem uzavřít, přičemž nejkonkurenceschopnější nabídky jsou uspokojovány přednostně, a to až do okamžiku, než dojde k vyčerpání celkového nabízeného objemu;

(100) „nulovým kupónem“ dluhový nástroj, který není spojen s periodickými kupónovými platbami.







ČÁST DRUHÁ

NÁSTROJE, OPERACE A POSTUPY MĚNOVÉ POLITIKY EUROSYSTÉMU

Článek 3

Rámec pro provádění měnové politiky Eurosystému

1. Při provádění měnové politiky používá Eurosystém tyto nástroje:

a) operace na volném trhu;

b) stálé facility;

c) povinné minimální rezervy.

2. Povinnost minimálních rezerv je stanovena nařízením (ES) č. 2531/98 a nařízením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Některé prvky systému povinných minimálních rezerv jsou pro informační účely popsány v příloze I.

Článek 4

Indikativní charakteristiky operací měnové politiky Eurosystému

Přehled charakteristik operací měnové politiky Eurosystému je uveden v tabulce 1.







Tabulka 1 Přehled charakteristik operací měnové politiky Eurosystému Kategorie operací měnové politiky Typy nástrojů Splatnost Četnost Postup Poskytování likvidity Absorpce likvidity Operace na volném trhu Hlavní refinanční operace Reverzní transakce — 1 týden Týdně Standardní nabídková řízení Dlouhodobější refinanční operace Reverzní transakce — 3 měsíce (1) Měsíčně (1) Standardní nabídková řízení Operace jemného doladění Reverzní transakce Reverzní transakce Nestandardizováno Nestandardizováno Nabídková řízení Měnové swapy Měnové swapy Dvoustranné postupy Příjem termínovaných vkladů Strukturální operace Reverzní transakce Reverzní transakce Nestandardizováno Nestandardizováno Standardní nabídková řízení — Vydávání dluhových cenných papírů ECB Kratší než 12 měsíců Nestandardizováno Přímé nákupy Přímé prodeje — Nestandardizováno Postupy nabídkových řízení Dvoustranné postupy Stálé facility Mezní zápůjční facilita Reverzní transakce — Jednodenní Přístup dle uvážení protistran Vkladová facilita — Vklady Jednodenní Přístup dle uvážení protistran (1) S výhradou čl. 7 odst. 4.







HLAVA I

OPERACE NA VOLNÉM TRHU







KAPITOLA 1

Přehled operací na volném trhu

Článek 5

Přehled kategorií a nástrojů v souvislosti s operacemi na volném trhu

1. Eurosystém může provádět operace na volném trhu za účelem řízení úrokových sazeb, řízení stavu likvidity na finančním trhu a signalizování orientace měnové politiky.

2. Operace na volném trhu lze v závislosti na jejich konkrétním účelu rozdělit do následujících kategorií:

a) hlavní refinanční operace;

b) dlouhodobější refinanční operace;

c) operace jemného doladění;

d) strukturální operace.

3. Operace na volném trhu jsou prováděny prostřednictvím těchto nástrojů:

a) reverzní transakce;

b) měnové swapy pro účely měnové politiky;

c) příjem termínovaných vkladů;

d) vydávání dluhových cenných papírů ECB;

e) přímé transakce.

4. Pokud jde o specifické kategorie operací na volném trhu uvedené v odstavci 2, uplatňují se tyto nástroje podle odstavce 3:

a) hlavní refinanční operace a dlouhodobější refinanční operace se provádějí výlučně prostřednictvím reverzních transakcí;

b) operace jemného doladění mohou být prováděny prostřednictvím: i) reverzních transakcí, ii) měnových swapů pro účely měnové politiky, iii) příjmu termínovaných vkladů;

c) strukturální operace mohou být prováděny prostřednictvím: i) reverzních transakcí, ii) vydávání dluhových cenných papírů ECB, iii) přímých transakcí.

5. Operace na volném trhu zahajuje ECB, která rovněž rozhoduje o podmínkách jejich provedení a o nástroji, který bude použit.







KAPITOLA 2

Kategorie operací na volném trhu

Článek 6

Hlavní refinanční operace

1. Eurosystém provádí hlavní refinanční operace prostřednictvím reverzních transakcí.

2. Pokud jde o jejich charakteristiky, hlavní refinanční operace:

a) jsou operace poskytující likviditu;

b) obvykle se provádějí každý týden v souladu s indikativním kalendářem pravidelných nabídkových řízení Eurosystému;

c) jejich obvyklá doba splatnosti činí jeden týden, jak je uvedeno v indikativním kalendáři pravidelných nabídkových řízení Eurosystému, s výhradou výjimky uvedené v odstavci 3;

d) jsou prováděny decentralizovaně národními centrálními bankami;

e) jsou prováděny prostřednictvím standardních nabídkových řízení;

f) vztahují se na ně kritéria způsobilosti stanovená v článku 55, která musí splňovat všechny protistrany, jež v rámci těchto operací podávají nabídky;

g) jsou založeny na způsobilých aktivech sloužících jako zajištění.

3. Splatnost hlavních refinančních operací se může lišit v závislosti na svátcích v členských státech, jejichž měnou je euro.

4. Rada guvernérů ECB pravidelně rozhoduje o úrokových sazbách hlavních refinančních operací. Změna úrokových sazeb nabývá účinnosti od začátku nového udržovacího období pro povinné minimální rezervy.

5. Aniž je dotčen odstavec 4, Rada guvernérů může úrokovou sazbu hlavních refinančních operací kdykoli změnit. Toto rozhodnutí nabývá účinnosti nejdříve od následujícího obchodního dne Eurosystému.

6. Hlavní refinanční operace se provádějí prostřednictvím nabídkových řízení s pevnou sazbou a nabídkových řízení s proměnlivou sazbou v závislosti na rozhodnutí Eurosystému.

Článek 7

Dlouhodobější refinanční operace

1. Eurosystém provádí dlouhodobější refinanční operace prostřednictvím reverzních transakcí s cílem poskytnout protistranám likviditu se splatností delší, než je splatnost hlavních refinančních operací.

2. Pokud jde o jejich charakteristiky, dlouhodobější refinanční operace:

a) jsou reverzní operace poskytující likviditu;

b) provádějí se pravidelně každý měsíc v souladu s indikativním kalendářem pravidelných nabídkových řízení Eurosystému, s výhradou výjimky uvedené v odstavci 4;

c) jejich obvyklá doba splatnosti činí tři měsíce v souladu s indikativním kalendářem pravidelných nabídkových řízení Eurosystému, s výhradou výjimek uvedených v odstavcích 3 a 4;

d) provádějí je decentralizovaně národní centrální banky;

e) provádějí se prostřednictvím standardních nabídkových řízení;

f) vztahují se na ně kritéria způsobilosti stanovená v článku 55, která musí splňovat všechny protistrany, jež v rámci těchto operací podávají nabídky;

g) jsou založeny na způsobilých aktivech sloužících jako zajištění.

3. Splatnost dlouhodobějších refinančních operací se může lišit v závislosti na svátcích v členských státech, jejichž měnou je euro.

4. Eurosystém může nepravidelně provádět dlouhodobější refinanční operace s jinou než tříměsíční splatností. Tyto operace nejsou v indikativním kalendáři pravidelných nabídkových řízení Eurosystému uvedeny.

5. Dlouhodobější refinanční operace se splatností delší než 3 měsíce, které se provádějí nepravidelně podle odstavce 4, mohou obsahovat doložku o předčasném splacení. Na základě této doložky mají protistrany buď možnost, nebo povinnost splatit celou částku, která jim byla v dané operaci přidělena, nebo její část. Doložky o povinném předčasném splacení musí být založeny na výslovných a předem stanovených podmínkách. Dny, kdy je možné předčasné splacení uskutečnit, Eurosystém oznámí v okamžiku vyhlášení operací. Eurosystém může ve výjimečných případech rozhodnout o vyloučení předčasného splacení v určité dny například z důvodu svátků v členských státech, jejichž měnou je euro.

6. Dlouhodobější refinanční operace jsou prováděny prostřednictvím nabídkových řízení s proměnlivou sazbou, ledaže se Eurosystém rozhodne je provést prostřednictvím nabídkových řízení s pevnou sazbou. V takovém případě může být sazba platná pro nabídková řízení s pevnou sazbou vázána na referenční sazbu (např. průměrnou sazbu pro hlavní refinanční operace) po celou dobu této operace, a to s určitým rozpětím nebo bez něj.

Článek 8

Operace jemného doladění

1. Eurosystém může provádět operace jemného doladění prostřednictvím reverzních transakcí, měnových swapů pro účely měnové politiky nebo příjmu termínovaných vkladů, zejména s cílem řešit výkyvy likvidity na trhu.

2. Operace jemného doladění mají tyto charakteristiky:

a) mohou být prováděny jako operace na poskytnutí nebo absorpci likvidity;

b) jejich četnost a splatnost obvykle není standardizována;

c) obvykle se provádějí prostřednictvím rychlých nabídkových řízení, ledaže se Eurosystém rozhodne provést konkrétní operaci jemného doladění jiným způsobem (prostřednictvím standardního nabídkového řízení nebo dvoustranného postupu) s ohledem na specifické záměry měnové politiky nebo s cílem reagovat na tržní situaci;

d) aniž je dotčen čl. 45 odst. 3, provádějí je decentralizovaně národní centrální banky;

e) vztahují se na ně kritéria způsobilosti protistran uvedená v části třetí, a to v závislosti na: i) konkrétním typu nástroje pro provádění operací jemného doladění a ii) postupu, který se v případě takového konkrétního typu nástroje použije;

f) mají-li formu reverzních transakcí, jsou založeny na způsobilých aktivech sloužících jako zajištění.

▼M2

3. ECB může operace jemného doladění provádět v kterýkoli obchodní den Eurosystému s cílem kompenzovat nerovnováhu likvidity v udržovacím období pro povinné minimální rezervy. Není-li den obchodu, den zúčtování a den úhrady obchodním dnem národní centrální banky, nemusí příslušná domácí národní centrální banka tyto operace provádět.

▼B

4. Eurosystém si zachovává vysoký stupeň pružnosti, pokud jde o volbu postupů a charakteristik při provádění operací jemného doladění, aby mohl reagovat na tržní situaci.

Článek 9

Strukturální operace

1. Eurosystém může provádět strukturální operace prostřednictvím reverzních transakcí, vydávání dluhových cenných papírů ECB nebo přímých transakcí s cílem upravit strukturální postavení Eurosystému vůči finančnímu sektoru nebo sledovat jiné cíle provádění měnové politiky.

2. Strukturální operace mají tyto charakteristiky:

a) jedná se o operace na poskytnutí nebo absorpci likvidity;

b) jejich četnost a splatnost není standardizována;

c) provádějí se na základě nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů v závislosti na konkrétním typu nástroje pro provádění strukturální operace;

d) provádějí je decentralizovaně národní centrální banky;

e) vztahují se na ně kritéria způsobilosti protistran uvedená v části třetí, a to v závislosti na: i) konkrétním typu nástroje pro provádění strukturálních operací a ii) postupu, který se v případě takového konkrétního typu nástroje použije;

f) s výjimkou přímých nákupů jsou strukturální operace na poskytnutí likvidity založeny na způsobilých aktivech sloužících jako zajištění.

3. Eurosystém si zachovává vysoký stupeň pružnosti, pokud jde o volbu postupů a charakteristik při provádění strukturálních operací, aby mohl reagovat na tržní situaci a jiný strukturální vývoj.







KAPITOLA 3

Nástroje operací na volném trhu

Článek 10

Reverzní transakce

1. Reverzní transakce jsou specifické nástroje k provádění operací na volném trhu, při kterých národní centrální banka nakupuje nebo prodává způsobilá aktiva na základě dohody o zpětném odkupu nebo provádí úvěrové operace ve formě zajištěných úvěrů v závislosti na příslušné smluvní nebo veřejnoprávní úpravě uplatňované národními centrálními bankami.

2. Dohody o zpětném odkupu a zajištěné úvěry musí splňovat dodatečné požadavky na tyto nástroje uvedené v části sedmé.

3. Reverzní transakce na poskytnutí likvidity jsou založeny na způsobilých aktivech sloužících jako zajištění v souladu s částí čtvrtou.

4. Charakteristiky reverzních transakcí závisejí na kategorii operace na volném trhu, pro kterou jsou využívány.

5. Reverzní transakce na absorpci likvidity jsou založeny na aktivech poskytnutých Eurosystémem. Kritéria způsobilosti těchto aktiv jsou shodná s kritérii způsobilosti uplatňovanými v případě aktiv používaných při reverzních transakcích na poskytnutí likvidity, jak je uvedeno v části čtvrté. V reverzních transakcích na absorpci likvidity se neuplatňují žádné srážky při ocenění.

Článek 11

Měnové swapy pro účely měnové politiky

1. Měnové swapy pro účely měnové politiky se skládají ze souběžných spotových a forwardových transakcí v eurech proti cizí měně.

2. Měnové swapy pro účely měnové politiky musí splňovat dodatečné požadavky na tyto nástroje uvedené v části sedmé.

3. Nerozhodne-li Rada guvernérů ECB jinak, provádí Eurosystém operace pouze s běžně obchodovanými měnami a v souladu s všeobecnými tržními zvyklostmi.

4. Při každém měnovém swapu pro účely měnové politiky se Eurosystém a protistrany dohodnou na swapových bodech pro danou transakci, kotovaných v souladu se všeobecnými tržními zvyklostmi. Podmínky pro směnné kurzy měnových swapů pro účely měnové politiky jsou stanoveny v tabulce 2.

5. Měnové swapy pro účely měnové politiky mají tyto charakteristiky:

a) mohou být prováděny jako operace na poskytnutí nebo absorpci likvidity;

b) jejich četnost a splatnost není standardizována;

c) provádějí se na základě rychlých nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů, ledaže se Eurosystém rozhodne provést konkrétní operaci jiným způsobem (na základě standardního nabídkového řízení) s ohledem na specifické záměry měnové politiky nebo s cílem reagovat na tržní situaci;

d) aniž je dotčen čl. 45 odst. 3, provádějí je decentralizovaně národní centrální banky.

6. Na protistrany měnových swapů pro účely měnové politiky se vztahují kritéria způsobilosti uvedená v části třetí, a to v závislosti na postupu, který se v případě příslušné operace použije.

Tabulka 2

Podmínky pro směnné kurzy měnových swapů pro účely měnové politiky

S = spotový směnný kurz (ke dni transakce měnového swapu) mezi eurem (EUR) a cizí měnou ABC

FM = forwardový směnný kurz mezi eurem a cizí měnou ABC ke dni zpětného odkupu swapu (M)

ΔΜ = forwardové body mezi eurem a ABC ke dni zpětného odkupu swapu (M)

N(.) = spotová výše měny; N(.)M představuje forwardovou výši měny: nebo nebo nebo nebo

Článek 12

Příjem termínovaných vkladů

1. Eurosystém může vyzvat protistrany k tomu, aby u domácích národních centrálních bank uložily termínované vklady.

2. Vklady protistran jsou přijímány na pevně stanovenou dobu a s pevně stanovenou úrokovou sazbou.

3. Úroková sazba termínovaných vkladů může být: a) kladná, b) ve výši nula procent, c) záporná.

4. Úroková sazba uplatňovaná na termínované vklady se stanoví jako jednoduchá úroková sazba na základě metody počítání dní „skutečný počet/360“. Úroky jsou vypláceny při splatnosti vkladů. Uplatňuje-li se na termínované vklady záporná úroková sazba, vzniká držiteli vkladu platební povinnost vůči domácí národní centrální bance a tato národní centrální banka má právo účet protistrany odpovídajícím způsobem zatížit. Národní centrální banky neposkytují za termínované vklady žádné zajištění.

5. Termínované vklady jsou drženy na účtech u domácí národní centrální banky, a to i v případě, kdy tyto operace provádí centralizovaně ECB podle čl. 45 odst. 3.

6. Příjem termínovaných vkladů má tyto charakteristiky:

a) provádí se za účelem absorpce likvidity;

b) lze jej provádět na základě předem ohlášeného rozvrhu operací s předem stanovenou četností a splatností nebo jej lze provádět ad hoc s cílem reagovat na vývoj stavu likvidity; příjem termínovaných vkladů může být např. prováděn v poslední den udržovacího období pro povinné minimální rezervy s cílem kompenzovat případnou nerovnováhu likvidity nahromaděnou od přidělení poslední hlavní refinanční operace;

c) provádí se na základě rychlých nabídkových řízení, ledaže se Eurosystém rozhodne provést konkrétní operaci jiným způsobem (dvoustranným postupem nebo na základě standardního nabídkového řízení) s ohledem na specifické záměry měnové politiky nebo s cílem reagovat na tržní situaci;

d) aniž je dotčen čl. 45 odst. 3, provádějí jej decentralizovaně národní centrální banky.

7. Na protistrany účastnící se příjmu termínovaných vkladů se vztahují kritéria způsobilosti uvedená v části třetí, a to v závislosti na postupu, který se v případě příslušné operace použije.

Článek 13

Vydávání dluhových cenných papírů ECB

1. Dluhové cenné papíry ECB představují závazek ECB ve vztahu k držiteli dluhového cenného papíru.

2. Dluhové cenné papíry ECB jsou vydávány a drženy v zaknihované podobě u depozitářů cenných papírů v členských státech, jejichž měnou je euro.

3. Na převoditelnost těchto dluhových cenných papírů neuvaluje ECB žádná omezení.

4. ECB může vydávat dluhové cenné papíry ECB:

a) v diskontované emisní hodnotě, která je nižší než jmenovitá hodnota, nebo

b) v hodnotě převyšující jmenovitou hodnotu,

které jsou v okamžiku splatnosti spláceny ve jmenovité hodnotě.

Rozdíl mezi hodnotou při emisi a jmenovitou hodnotou (hodnotou při splacení) se rovná úroku z hodnoty při emisi přirostlému do dne splatnosti dluhového cenného papíru při dohodnuté úrokové sazbě. Použitou úrokovou sazbou je jednoduchá úroková sazba a při výpočtu úroku se používá metoda počítání dní „skutečný počet/360“. Výpočet hodnoty při emisi se provádí v souladu s tabulkou 3.

Tabulka 3

Vydávání dluhových cenných papírů ECB

Hodnota při emisi je:

kde:

N = jmenovitá hodnota dluhového cenného papíru ECB

rI = úroková sazba (v %)

D = splatnost dluhového cenného papíru ECB (ve dnech)

PT = hodnota dluhového cenného papíru ECB při emisi

5. Dluhové cenné papíry ECB mají tyto charakteristiky:

a) jsou vydávány v rámci operací na volném trhu za účelem absorpce likvidity z trhu;

b) mohou být vydávány pravidelně nebo nepravidelně;

c) mají splatnost kratší než 12 měsíců;

d) jsou vydávány na základě standardních nabídkových řízení;

e) jsou nabízeny a vypořádávány decentralizovaně národními centrálními bankami.

6. Na protistrany účastnící se standardního nabídkového řízení k vydání dluhových cenných papírů ECB se vztahují kritéria způsobilosti uvedená v části třetí.

Článek 14

Přímé transakce

1. Při přímé transakci dochází k úplnému převodu vlastnictví z prodávajícího na kupujícího bez spojení se zpětným převodem vlastnictví.

2. Při provádění přímých transakcí a při výpočtu cen se Eurosystém řídí tržními zvyklostmi, které jsou pro použité dluhové nástroje nejrozšířenější.

3. Přímé transakce mají tyto charakteristiky:

a) mohou mít podobu operací na poskytnutí (přímý nákup) nebo absorpci (přímý prodej) likvidity;

b) jejich četnost není standardizována;

c) provádějí se na základě dvoustranných postupů, ledaže ECB rozhodne provést konkrétní operaci na základě rychlého nebo standardního nabídkového řízení;

d) aniž je dotčen čl. 45 odst. 3, provádějí je decentralizovaně národní centrální banky;

e) jsou založeny výlučně na způsobilých obchodovatelných aktivech uvedených v části čtvrté.

4. Na protistrany účastnící se přímých transakcí se vztahují kritéria způsobilosti uvedená v části třetí.

Článek 15

Povinnosti týkající se zajištění a vypořádání při reverzních transakcích a měnových swapech pro účely měnové politiky

1. Pokud jde o reverzní transakce na poskytnutí likvidity a měnové swapy na poskytnutí likvidity pro účely měnové politiky, jsou protistrany povinny:

a) převést dostatečné množství způsobilých aktiv v případě reverzních transakcí nebo odpovídající částku v cizí měně v případě měnových swapů k vypořádání v den vypořádání;

b) zabezpečit dostatečné zajištění operace až do její splatnosti;

c) v souvislosti s písmenem b) případně poskytnout dostatečné zajištění prostřednictvím odpovídajících výzev k dodatkové úhradě ve formě dostatečného objemu způsobilých aktiv nebo hotovosti.

2. Pokud jde o reverzní transakce na absorpci likvidity a měnové swapy na absorpci likvidity pro účely měnové politiky, jsou protistrany povinny:

a) převést dostatečnou výši hotovosti k vypořádání částek, které jim byly přiděleny v rámci příslušné operace na absorpci likvidity;

b) zabezpečit dostatečné zajištění operace až do její splatnosti;

c) v souvislosti s písmenem b) případně poskytnout dostatečné zajištění prostřednictvím odpovídajících výzev k dodatkové úhradě ve formě dostatečného objemu způsobilých aktiv nebo hotovosti.

3. V případě nesplnění požadavků uvedených v odstavcích 1 a 2 budou uloženy příslušné sankce podle článků 154 až 157.

Článek 16

Povinnosti týkající se vypořádání v případě přímých nákupů a prodejů, příjmu termínovaných vkladů a vydávání dluhových cenných papírů ECB

1. Při operacích na volném trhu prováděných prostřednictvím přímých nákupů a prodejů, příjmu termínovaných vkladů a vydávání dluhových cenných papírů ECB převedou protistrany dostatečný objem způsobilých aktiv nebo hotovosti k vypořádání částky, která byla při transakci dohodnuta.

2. V případě nesplnění požadavku uvedeného v odstavci 1 budou uloženy příslušné sankce podle článků 154 až 157.







HLAVA II

STÁLÉ FACILITY

Článek 17

Stálé facility

1. Národní centrální banky udělí přístup ke stálým facilitám Eurosystému z podnětu protistran.

2. Stálé facility sestávají z těchto kategorií:

a) mezní výpůjční facilita;

b) vkladová facilita.

3. Podmínky stálých facilit jsou ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, jednotné.

4. Národní centrální banky udělí přístup ke stálým facilitám pouze v souladu s cíli a obecným směřováním měnové politiky ECB.

5. ECB může podmínky stálých facilit kdykoli upravit nebo může tyto facility pozastavit.

6. Rada guvernérů ECB pravidelně rozhoduje o úrokových sazbách stálých facilit. Změna úrokových sazeb nabývá účinnosti od začátku nového udržovacího období pro povinné minimální rezervy, jak je vymezeno v článku 7 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). ECB zveřejňuje kalendář udržovacích období nejméně tři měsíce před začátkem každého kalendářního roku.

7. Aniž je dotčen odstavec 6, Rada guvernérů ECB může úrokovou sazbu stálých facilit kdykoli změnit. Toto rozhodnutí nabývá účinnosti nejdříve od následujícího obchodního dne Eurosystému.







KAPITOLA 1

Mezní zápůjční facilita

Článek 18

Charakteristiky mezní zápůjční facility

1. Protistrany mohou využít mezní zápůjční facilitu k získání jednodenní likvidity od Eurosystému na základě reverzní transakce s domácí národní centrální bankou za předem stanovenou úrokovou sazbu proti způsobilým aktivům jako zajištění.

2. Národní centrální banky poskytují likviditu v rámci mezní zápůjční facility prostřednictvím dohod o zpětném odkupu nebo zajištěných úvěrů na základě příslušné smluvní nebo veřejnoprávní úpravy uplatňované národními centrálními bankami.

3. Kromě požadavku na poskytnutí dostatečného zajištění podle odstavce 4 neexistuje žádné omezení co do výše likvidity, kterou lze v rámci mezní zápůjční facility poskytnout.

4. Protistrany jsou před využitím mezní zápůjční facility povinny složit dostatečná způsobilá aktiva. Tato aktiva by měla být buď předem uložena u příslušné národní centrální banky, nebo dodána současně se žádostí o přístup k mezní zápůjční facilitě.

Článek 19

Podmínky přístupu k mezní zápůjční facilitě

1. K mezní zápůjční facilitě mohou mít přístup instituce, které splňují kritéria způsobilosti podle článku 55 a které mají přístup k účtu u národní centrální banky, na kterém může být obchod vypořádán, zejména v systému TARGET2.

2. Přístup k mezní zápůjční facilitě je udělován pouze ve dnech, ve kterých je v provozu systém TARGET2. Ve dnech, kdy není v provozu příslušný systém vypořádání obchodů s cennými papíry, je přístup k mezní zápůjční facilitě udělován na základě způsobilých aktiv, která již byla u národní centrální banky předem uložena.

3. Není-li národní centrální banka nebo kterákoli z jejích poboček v určité obchodní dny Eurosystému z důvodu státních nebo regionálních svátků otevřena pro operace měnové politiky, je domácí národní centrální banka povinna s předstihem informovat protistrany o opatřeních, která je nutné během těchto svátků k zajištění přístupu k mezní zápůjční facilitě provést.

4. Přístup k mezní zápůjční facilitě lze udělit na základě konkrétní žádosti protistrany podle odstavce 5 nebo automaticky v souladu s odstavcem 6.

5. Protistrana může své domácí národní centrální bance zaslat žádost o přístup k mezní zápůjční facilitě. Pokud domácí národní centrální banka obdrží žádost nejpozději do 15 minut po zavírací době systému TARGET2, zpracuje národní centrální banka tuto žádost v systému TARGET2 ještě téhož dne. Poslední obchodní den udržovacího období minimálních rezerv Eurosystému se lhůta pro podávání žádostí o přístup k mezní zápůjční facilitě prodlužuje o dalších 15 minut. V žádosti o přístup k mezní zápůjční facilitě musí být uvedena výše požadovaného úvěru. K zajištění transakce protistrana dodá dostatečná způsobilá aktiva, pokud tato aktiva předem neuložila u domácí národní centrální banky v souladu s čl. 18 odst. 4.

6. Na konci každého obchodního dne se záporný zůstatek protistrany na jejím účtu pro zúčtování u domácí národní centrální banky po ukončení kontrolních postupů na konci dne automaticky považuje za žádost o využití mezní zápůjční facility. Aby protistrany splnily požadavek uvedený v čl. 18 odst. 4, uloží u domácí národní centrální banky předem dostatečná způsobilá aktiva jako zajištění před tím, než k takové automatické žádosti dojde. V případě nesplnění této podmínky přístupu budou uloženy sankce podle článků 154 až 157.

Článek 20

Splatnost a úroková sazba mezní zápůjční facility

1. Úvěr poskytnutý v rámci mezní zápůjční facility má splatnost jeden den. Protistrany, které se přímo účastní systému TARGET2, splácí úvěr příští den, kdy jsou v provozu: a) systém TARGET2 a b) příslušné systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, a to k okamžiku jejich otevření.

2. Úrokovou sazbu, kterou se úročí mezní zápůjční facilita, vyhlašuje Eurosystém předem a stanoví se jako jednoduchá úroková sazba na základě metody počítání dní „skutečný počet/360“. Úroková sazba platná pro mezní zápůjční facilitu se označuje jako sazba mezní zápůjční facility.

3. Úrok z mezní zápůjční facility je splatný spolu se splatností úvěru.







KAPITOLA 2

Vkladová facilita

Článek 21

Charakteristiky vkladové facility

1. Protistrany mohou vkladovou facilitu využívat k jednodenním vkladům u Eurosystému prostřednictvím domácí národní centrální banky. Tyto vklady jsou úročeny předem stanovenou úrokovou sazbou.

2. Úroková sazba vkladové facility může být: a) kladná, b) ve výši nula procent, c) záporná.

3. Národní centrální banky neposkytují výměnou za vklady žádné zajištění.

4. Objem prostředků, které může protistrana v rámci vkladové facility uložit, není omezen.

Článek 22

Podmínky přístupu ke vkladové facilitě

1. Ke vkladové facilitě mohou mít přístup instituce, které splňují kritéria způsobilosti podle článku 55 a které mají přístup k účtu u národní centrální banky, na kterém může být obchod vypořádán, zejména v systému TARGET2. Přístup ke vkladové facilitě je udělován pouze ve dnech, ve kterých je v provozu systém TARGET2.

2. Aby byl protistraně udělen přístup ke vkladové facilitě, musí protistrana zaslat žádost domácí národní centrální bance. Pokud domácí národní centrální banka obdrží žádost nejpozději do 15 minut po zavírací době systému TARGET2, zpracuje tuto žádost v systému TARGET2 ještě téhož dne. Poslední obchodní den udržovacího období minimálních rezerv Eurosystému se lhůta pro podávání žádostí o přístup ke vkladové facilitě prodlužuje o dalších 15 minut. V žádosti musí být uvedena výše vkladu, který má být v rámci facility uložen.

3. Vzhledem k existenci rozdílných struktur účtů mezi národními centrálními bankami mohou národní centrální banky s předchozím souhlasem ECB uplatnit podmínky přístupu, které se odlišují od podmínek uvedených v tomto článku. Národní centrální banky poskytnou protistranám informace o každé odchylce od podmínek přístupu uvedených v tomto článku.

Článek 23

Splatnost a úrokové podmínky vkladové facility

1. Splatnost vkladů v rámci vkladové facility je jeden den. V případě protistran, které se přímo účastní systému TARGET2, jsou vklady držené na základě vkladové facility splatné příští den, ve kterém je systém TARGET2 v provozu, a to k okamžiku jeho otevření.

2. Úrokovou sazbu, kterou se vklad úročí, vyhlašuje Eurosystém předem a stanoví se jako jednoduchá úroková sazba na základě metody počítání dní „skutečný počet/360“.

3. Úrok z vkladu je splatný se splatností vkladu. V případě záporné úrokové sazby vzniká držiteli vkladu v důsledku uplatnění této sazby na vkladovou facilitu platební povinnost vůči domácí národní centrální bance, přičemž tato národní centrální banka má právo účet protistrany odpovídajícím způsobem zatížit.







HLAVA III

POSTUPY PRO OPERACE MĚNOVÉ POLITIKY EUROSYSTÉMU







KAPITOLA 1

Nabídková řízení a dvoustranné postupy pro operace Eurosystému na volném trhu

Článek 24

Typy postupů pro operace na volném trhu

Operace na volném trhu se provádějí na základě nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů.







Oddíl 1

Nabídková řízení

Článek 25

Přehled nabídkových řízení

1. Nabídková řízení se provádějí v šesti operačních krocích, jak je popsáno v tabulce 4.

Tabulka 4

Operační kroky nabídkových řízení

Krok 1 Vyhlášení nabídkového řízení a) Vyhlášení ECB prostřednictvím veřejných komunikačních služeb a internetových stránek ECB b) Vyhlášení národními centrálními bankami prostřednictvím vnitrostátních komunikačních služeb a přímo jednotlivým protistranám (pokud je to považováno za nezbytné)

Krok 2 Příprava protistran a podávání nabídek

Krok 3 Shromažďování nabídek Eurosystémem

Krok 4 Přidělování a vyhlášení výsledků nabídkového řízení a) Rozhodnutí ECB o přidělení b) Vyhlášení výsledků přidělení prostřednictvím veřejných komunikačních služeb a internetových stránek ECB

Krok 5 Potvrzení jednotlivých výsledků přidělení

Krok 6 Vypořádání transakcí

2. Nabídková řízení se provádějí ve formě standardních nabídkových řízení nebo rychlých nabídkových řízení. Charakteristiky standardních a rychlých nabídkových řízení jsou totožné, s výjimkou časového rámce (tabulky 5 a 6) a okruhu protistran.

Tabulka 5

Indikativní časový rámec operačních kroků standardních nabídkových řízení (časové údaje jsou uvedeny ve středoevropském čase ( 13 ))

Tabulka 6

Indikativní časový rámec operačních kroků rychlých nabídkových řízení (časové údaje jsou uvedeny v SEČ)

3. Eurosystém může provádět nabídková řízení s pevnou nebo proměnlivou sazbou.

Článek 26

Standardní nabídková řízení

1. Eurosystém využívá standardní nabídkové řízení k provádění: a) hlavních refinančních operací, b) dlouhodobějších refinančních operací a c) specifických strukturálních operací, tj. strukturálních reverzních operací a vydávání dluhových cenných papírů ECB.

2. Eurosystém může standardní nabídková řízení využít též k provádění operací jemného doladění a strukturálních operací uskutečňovaných prostřednictvím přímých transakcí s ohledem na specifické záměry měnové politiky nebo s cílem reagovat na tržní situaci.

3. V případě standardních nabídkových zpravidla platí, že: a) od vyhlášení nabídkového řízení k potvrzení výsledků přidělení uplyne nejvýše 24 hodin a b) časové rozmezí mezi uzávěrkou podávání nabídek a vyhlášením výsledků přidělení činí přibližně dvě hodiny.

4. ECB se může případně rozhodnout časový rámec jednotlivých operací upravit.

Článek 27

Rychlá nabídková řízení

1. Eurosystém rychlá nabídková řízení obvykle využívá k provádění operací jemného doladění, avšak může je využít též ke strukturálním operacím uskutečňovaným prostřednictvím přímých transakcí s ohledem na specifické záměry měnové politiky nebo s cílem reagovat na tržní situaci.

2. Rychlá nabídková řízení probíhají do 105 minut od vyhlášení nabídkového řízení, přičemž potvrzení se uskuteční okamžitě po veřejném vyhlášení výsledku přidělení.

3. ECB se může případně rozhodnout časový rámec jednotlivých operací upravit.

4. Eurosystém může v souladu s podmínkami a postupy uvedenými v článku 57 zvolit omezený počet protistran, které se rychlých nabídkových řízení zúčastní.

Článek 28

Provádění standardních nabídkových řízení v souvislosti s hlavními refinančními operacemi a pravidelnými dlouhodobějšími refinančními operacemi podle kalendáře nabídkových řízení

1. Nabídková řízení v souvislosti s hlavními refinančními operacemi a pravidelnými dlouhodobějšími refinančními operacemi se provádějí v souladu s indikativním kalendářem pravidelných nabídkových řízení Eurosystému.

2. Indikativní kalendář pravidelných nabídkových řízení Eurosystému je zveřejňován na internetových stránkách ECB a národních centrálních bank nejpozději tři měsíce před začátkem kalendářního roku, pro který je platný.

3. Předpokládané obchodní dny pro hlavní a pravidelné dlouhodobější refinanční operace jsou uvedeny v tabulce 7.







Tabulka 7 Běžné obchodní dny pro hlavní a pravidelné dlouhodobější refinanční operace Kategorie operací na volném trhu Běžný obchodní den (T) Hlavní refinanční operace Každé úterý (1) Pravidelné dlouhodobější refinanční operace Poslední středa každého kalendářního měsíce (2) (1) Z důvodu svátků se může uplatnit zvláštní rozvrh. (2) S ohledem na vánoční svátky se prosincová operace obvykle uskuteční o týden dřív, tedy v předposlední středu v měsíci.

Článek 29

Provádění nabídkových řízení v souvislosti s operacemi jemného doladění a strukturálními operacemi bez stanoveného kalendáře nabídkových řízení

1. Operace jemného doladění se neprovádějí podle žádného předem stanoveného kalendáře. ECB může rozhodnout o provedení operace jemného doladění v kterýkoli obchodní den Eurosystému. Těchto operací se účastní pouze národní centrální banky, pro které jsou den obchodu, den zúčtování a den úhrady obchodními dny národní centrální banky.

2. Strukturální operace uskutečňované na základě standardních nabídkových řízení se neprovádějí podle žádného předem stanoveného kalendáře. Běžně se provádějí a vypořádávají pouze v ty dny, které jsou obchodními dny národních centrálních bank ve všech členských státech, jejichž měnou je euro.







Oddíl 2

Operační kroky nabídkových řízení







Pododdíl 1

Vyhlášení nabídkových řízení

Článek 30

Vyhlášení standardních a rychlých nabídkových řízení

1. Standardní nabídková řízení vyhlašuje ECB veřejně předem prostřednictvím komunikačních služeb a na internetových stránkách ECB. Národní centrální banky mohou standardní nabídkové řízení vyhlásit také prostřednictvím vnitrostátních komunikačních služeb a přímo protistranám, pokud je to považováno za nezbytné.

2. Rychlá nabídková řízení může ECB vyhlásit veřejně předem prostřednictvím komunikačních služeb a na internetových stránkách ECB. V případě rychlých nabídkových řízení, která byla veřejně předem vyhlášena, může národní centrální banka kontaktovat vybrané protistrany přímo, považuje-li to za nezbytné. V případě rychlých nabídkových řízení, která nebyla předem veřejně vyhlášena, jsou vybrané protistrany kontaktovány přímo národními centrálními bankami.

3. Vyhlášení nabídkového řízení představuje výzvu protistranám k podání nabídek, které jsou právně závazné. Toto vyhlášení nepředstavuje nabídku ze strany ECB nebo národních centrálních bank.

4. Informace, které má veřejné vyhlášení nabídkového řízení obsahovat, jsou vymezeny v příloze II.

5. ECB může podniknout jakékoli kroky, které považuje za vhodné k opravě veškerých chyb ve vyhlášení nabídkového řízení včetně zrušení či přerušení probíhajícího nabídkového řízení.







Pododdíl 2

Příprava a podávání nabídek protistranami

Článek 31

Forma nabídek a místo jejich podání

1. Protistrany podávají nabídky domácí národní centrální bance. Nabídky instituce mohou být domácí národní centrální bance podávány pouze jednou organizační složkou v každém členském státě, jehož měnou je euro, ve kterém je daná instituce usazena, tj. ústředím nebo pověřenou pobočkou.

2. Protistrany předkládají nabídky ve formě stanovené národní centrální bankou pro danou operaci.

Článek 32

Předkládání nabídek

1. V případě nabídkových řízení s pevnou sazbou protistrany ve svých nabídkách uvedou částku, se kterou jsou s národními centrálními bankami připraveny obchodovat.

2. V případě nabídkových řízení s pevnou sazbou pro měnové swapy protistrany uvedou pevnou částku měny, kterou mají v úmyslu při této sazbě prodat a zpětně odkoupit, nebo nakoupit a zpětně prodat.

3. V případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou mohou protistrany podat nabídky až na deset různých úrovní úrokové sazby, cen nebo swapových bodů. Ve výjimečných případech může Eurosystém stanovit limit, pokud jde o počet nabídek, které může každá protistrana podat. V každé nabídce protistrany uvedou částku, se kterou jsou připraveny obchodovat, a odpovídající úrokovou sazbu, cenu či swapový bod. Nabídka úrokové sazby nebo swapového bodu musí být vyjádřena jako násobky 0,01 procentního bodu. Nabídka ceny musí být vyjádřena jako násobky 0,001 procentního bodu.

4. V případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou pro měnové swapy protistrany uvedou pevnou částku měny a swapové body, při nichž hodlají uzavřít obchod.

5. Při nabídkových řízeních s proměnlivou sazbou pro měnové swapy musí být swapové body kotovány v souladu se všeobecnými tržními zvyklostmi a nabídky musí být vyjádřeny jako násobky 0,01 swapového bodu.

6. Pokud jde o vydávání dluhových cenných papírů ECB, může ECB rozhodnout, že nabídky musí být vyjádřeny prostřednictvím ceny, a nikoli úrokové sazby. V takových případech musí být cena vyjádřena procentem jmenovité hodnoty se třemi desetinnými místy.

Článek 33

Minimální a maximální částky nabídky

1. Minimální částka nabídky pro hlavní refinanční operace činí 1 000 000 EUR. Nabídky přesahující tuto částku musí být vyjádřeny jako násobky 100 000 EUR. Minimální částka nabídky se vztahuje na každou jednotlivou úroveň úrokové sazby.

2. Pro dlouhodobější refinanční operace stanoví každá národní centrální banka minimální částku nabídky v rozmezí od 10 000 EUR do 1 000 000 EUR. Nabídky přesahující minimální částku nabídky musí být vyjádřeny jako násobky 10 000 EUR. Minimální částka nabídky se vztahuje na každou jednotlivou úroveň úrokové sazby.

3. Minimální částka nabídky pro operace jemného doladění a pro strukturální operace činí 1 000 000 EUR. Nabídky přesahující tuto částku musí být vyjádřeny jako násobky 100 000 EUR. Minimální částka nabídky se vztahuje na každou jednotlivou úroveň úrokové sazby, ceny nebo swapového bodu v závislosti na konkrétním typu transakce.

4. Aby zabránila podávání nepřiměřeně vysokých nabídek, může ECB stanovit maximální částku nabídky, tj. nejvyšší přijatelnou nabídku jednotlivých protistran. Pokud ECB stanoví maximální částku nabídky, uvede podrobnosti v oznámení o vyhlášení nabídkového řízení.

Článek 34

Minimální a maximální nabídková sazba

1. Při nabídkových řízeních na poskytnutí likvidity s variabilní sazbou může ECB stanovit minimální nabídkovou sazbu, tj. spodní hranici úrokové sazby, pro kterou mohou protistrany podávat nabídky.

2. Při nabídkových řízeních na absorpci likvidity s variabilní sazbou může ECB stanovit maximální nabídkovou sazbu, tj. horní hranici úrokové sazby, pro kterou mohou protistrany podávat nabídky.

Článek 35

Lhůta pro podání nabídek

1. Protistrany mohou své nabídky kdykoli odvolat až do skončení lhůty pro podání nabídek.

2. Na nabídky podané po uplynutí této lhůty není brán zřetel a považují se za neplatné.

3. O tom, zda protistrana dodržela lhůtu pro podání nabídek, rozhoduje domácí národní centrální banka.

Článek 36

Vyřazení nabídek

1. Národní centrální banka vyřadí:

a) všechny nabídky protistrany, pokud úhrnná částka nabídky přesáhne maximální hranici nabídek stanovenou ECB;

b) jakoukoli nabídku protistrany, pokud je nižší než minimální částka nabídek;

c) jakoukoli nabídku protistrany, pokud je nižší než minimální, respektive vyšší než maximální přijímaná úroková sazba, cena nebo swapový bod.

2. Národní centrální banka může vyřadit nabídky, které jsou neúplné nebo nemají stanovenou formu.

3. Pokud se domácí národní centrální banka rozhodne nabídku vyřadit, uvědomí protistranu o svém rozhodnutí dříve, než dojde k přidělování.







Pododdíl 3

Přidělování

Článek 37

Přidělování při nabídkových řízeních na poskytnutí či absorpci likvidity s pevnou sazbou

1. V nabídkových řízeních s pevnou sazbou jsou nabídky protistran přidělovány takto:

a) Nabídky se sečtou.

b) Jestliže úhrnná částka nabídky přesáhne celkový objem likvidity, která má být přidělena, uspokojují se podané nabídky poměrně na základě poměru přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky, jak je uvedeno v tabulce 1 přílohy III.

c) Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro.

2. ECB může rozhodnout, že přidělí:

a) minimální částku přidělení, což je spodní hranice částky, která může být každému účastníkovi přidělena, nebo

b) minimální poměr přidělení, což je minimální procento nabídek, které lze při mezní úrokové sazbě přidělit každému účastníkovi.

Článek 38

Přidělování při nabídkových řízeních na poskytnutí likvidity s proměnlivou sazbou v eurech

1. V nabídkových řízeních na poskytnutí likvidity s proměnlivou sazbou v eurech jsou nabídky protistran přidělovány takto:

a) Nabídky se seřazují sestupně podle nabídnutých úrokových sazeb nebo vzestupně podle nabízených cen.

b) Nabídky s nejvyššími úrovněmi úrokových sazeb (nejnižšími cenami) jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími nižšími úrokovými sazbami (vyššími cenami) jsou poté přijímány, dokud není celkový objem likvidity určený k přidělení vyčerpán.

c) Pokud při mezní úrokové sazbě (nejvyšší přijaté ceně) přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní úrokové sazbě (nejvyšší přijaté ceně), jak je uvedeno v tabulce 2 přílohy III.

d) Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro.

2. ECB může rozhodnout, že každému z úspěšných účastníků přidělí minimální částku přidělení.

Článek 39

Přidělování při nabídkových řízeních na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou v eurech

1. V nabídkových řízeních na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou v eurech, která jsou využívána k vydávání dluhových cenných papírů ECB a příjmu termínovaných vkladů, jsou nabídky protistran přidělovány takto:

a) Nabídky se seřazují vzestupně podle nabídnutých úrokových sazeb nebo sestupně podle nabízených cen.

b) Nabídky s nejnižší úrokovou sazbou (nebo nejvyššími cenami) jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími vyššími úrokovými sazbami (nižšími cenami) jsou pak přijímány, dokud není celkový objem likvidity určený k absorbování vyčerpán.

c) Pokud při mezní úrokové sazbě (nejnižší přijaté ceně) přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní úrokové sazbě (nejnižší přijaté ceně), jak je uvedeno v tabulce 2 přílohy III.

d) Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro. Při vydávání dluhových cenných papírů ECB se přidělovaná jmenovitá hodnota zaokrouhlí na nejbližší násobek 100 000 EUR.

2. ECB může rozhodnout, že každému z úspěšných účastníků přidělí minimální částku přidělení.

Článek 40

Přidělování při nabídkových řízeních na poskytnutí likvidity s proměnlivou sazbou pro měnové swapy

1. V nabídkových řízeních na poskytnutí likvidity s proměnlivou sazbou pro měnové swapy jsou nabídky protistran přidělovány takto:

a) Nabídky se seřazují vzestupně podle nabízených swapových bodů, přičemž se zohledňuje algebraické znaménko nabídky.

b) Algebraické znaménko nabídky závisí na znaménku rozdílu úrokové sazby pro cizí měnu a euro. Je-li při splatnosti swapu: i) úroková sazba cizí měny vyšší než odpovídající úroková sazba eura, je nabídka swapového bodu kladná, tj. euro je vůči cizí měně nabízeno s prémií, a ii) úroková sazba cizí měny nižší než odpovídající úroková sazba eura, je nabídka swapového bodu záporná, tj. euro je vůči cizí měně nabízeno s diskontem.

c) Nabídky s nejnižšími swapovými body jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími vyššími swapovými body jsou poté přijímány, dokud není celkový objem stanovené měny určený k přidělení vyčerpán.

d) Pokud při nejvyšší přijaté nabídce swapových bodů, tj. mezní nabídce swapového bodu, přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní nabídce swapového bodu, jak je uvedeno v tabulce 3 přílohy III.

e) Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro.

2. ECB může rozhodnout, že každému z úspěšných účastníků přidělí minimální částku přidělení.

Článek 41

Přidělování při nabídkových řízeních na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou pro měnové swapy

1. V nabídkových řízeních na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou pro měnové swapy jsou nabídky protistran přidělovány takto:

a) Nabídky se seřazují sestupně podle nabízených swapových bodů, přičemž se zohledňuje algebraické znaménko nabídky.

b) Algebraické znaménko nabídky závisí na znaménku rozdílu úrokové sazby pro cizí měnu a euro. Je-li při splatnosti swapu: i) úroková sazba cizí měny vyšší než odpovídající úroková sazba eura, je nabídka swapového bodu kladná, tj. euro je vůči cizí měně nabízeno s prémií, a ii) úroková sazba cizí měny nižší než odpovídající úroková sazba eura, je nabídka swapového bodu záporná, tj. euro je vůči cizí měně nabízeno s diskontem.

c) Nabídky s nejvyššími uváděnými swapovými body jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími nižšími swapovými body jsou poté přijímány, dokud: i) není celkový objem stanovené měny určený k absorbování vyčerpán a ii) při nejnižší přijaté nabídce swapových bodů, tj. mezní nabídce swapového bodu, nepřesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení.

d) Zbývající objem se přidělí mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní nabídce swapového bodu, jak je uvedeno v tabulce 3 přílohy III. Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro.

2. ECB může rozhodnout, že každému z úspěšných účastníků přidělí minimální částku přidělení.

Článek 42

Druh aukce při nabídkových řízeních s proměnlivou sazbou

V případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou může Eurosystém uplatňovat aukce s jednoduchou sazbou (holandská aukce) nebo aukce s násobnou sazbou (americká aukce).







Pododdíl 4

Vyhlašování výsledků nabídkového řízení

Článek 43

Vyhlašování výsledků nabídkového řízení

1. Rozhodnutí o přidělení s ohledem na výsledky nabídkového řízení vyhlašuje ECB veřejně prostřednictvím komunikačních služeb a internetových stránek ECB. Národní centrální banky mohou rozhodnutí ECB o přidělení vyhlásit také prostřednictvím vnitrostátních komunikačních služeb a přímo protistranám, považují-li to za nezbytné.

2. Informace, které má veřejné oznámení výsledků nabídkového řízení obsahovat, jsou vymezeny v příloze IV.

3. Pokud rozhodnutí o přidělení obsahuje chybné informace ohledně kterékoli ze skutečností uvedených ve veřejném oznámení výsledků nabídkového řízení podle odstavce 1, může ECB podniknout jakékoli kroky, které považuje za vhodné k opravě těchto chybných informací.

4. Po veřejném oznámení rozhodnutí ECB o přidělení s ohledem na výsledky nabídkového řízení ve smyslu odstavce 1 potvrdí národní centrální banky jednotlivé výsledky přidělení přímo protistranám, přičemž každá protistrana obdrží samostatné a určité potvrzení o svém úspěchu v nabídkovém řízení a o přesném objemu, který jí byl přidělen.







Oddíl 3

Dvoustranné postupy pro operace Eurosystému na volném trhu

Článek 44

Přehled dvoustranných postupů

1. Prostřednictvím dvoustranných postupů může Eurosystém provádět kteroukoli z těchto operací na volném trhu:

a) operace jemného doladění (reverzní transakce, měnové swapy nebo příjem termínovaných vkladů) nebo

b) strukturální operace (přímé transakce).

2. V závislosti na konkrétní transakci mohou být dvoustranné postupy prováděny prostřednictvím přímého kontaktu s protistranami, jak je uvedeno v článku 45, nebo prostřednictvím burz cenných papírů a makléřů, jak je uvedeno v článku 46.

Článek 45

Dvoustranné postupy prováděné prostřednictvím přímého kontaktu s protistranami

1. Dvoustranné postupy pro operace jemného doladění a strukturální operace uskutečňované formou přímých transakcí mohou být prováděny prostřednictvím přímého kontaktu s protistranami.

2. Národní centrální banky přímo kontaktují jednu nebo několik institucí, které jsou vybrány na základě kritérií způsobilosti uvedených v článku 57. Při rozhodování o tom, zda s těmito institucemi provedou transakci, se národní centrální banky řídí pokyny ECB.

3. Aniž je dotčen odstavec 2, může Rada guvernérů ECB rozhodnout, že za výjimečných okolností provede operace jemného doladění nebo strukturální operace, které se uskutečňují formou přímých transakcí na základě dvoustranných postupů, ECB nebo jedna či více národních centrálních bank vystupujících jako výkonný nástroj ECB. V takovém případě se postupy těchto operací odpovídajícím způsobem upraví. ECB rozhodne o tom, zda s kontaktovanými institucemi provede transakci.

Článek 46

Dvoustranné postupy prováděné prostřednictvím burz cenných papírů a makléřů

1. Aniž je dotčen článek 45, mohou být dvoustranné postupy pro strukturální operace uskutečňované formou přímých transakcí prováděny prostřednictvím burz cenných papírů a makléřů.

2. V souladu s článkem 57 není okruh protistran omezen.

3. Postupy jsou přizpůsobeny tržním zvyklostem pro obchodovaný dluhový nástroj.

Článek 47

Vyhlášení operací prováděných prostřednictvím dvoustranných postupů

1. Nerozhodne-li ECB jinak, operace jemného doladění nebo strukturální operace, které se uskutečňují formou přímých transakcí na základě dvoustranných postupů, se předem veřejně nevyhlašují.

2. ECB může rozhodnout, že výsledky dvoustranných postupů veřejně nevyhlásí.

Článek 48

Obchodní dny pro dvoustranné postupy

1. ECB může rozhodnout, že dvoustranné postupy pro operace jemného doladění provede v kterýkoli obchodní den Eurosystému. Těchto operací se mohou účastnit pouze národní centrální banky, pro které jsou den obchodu, den zúčtování a den úhrady obchodními dny národní centrální banky.

2. Dvoustranné postupy pro strukturální operace uskutečňované formou přímých transakcí se obvykle provádějí a vypořádávají ve dnech, které jsou obchodními dny národních centrálních bank ve všech členských státech, jejichž měnou je euro.







KAPITOLA 2

Postupy vypořádání operací měnové politiky Eurosystému

Článek 49

Přehled postupů vypořádání

1. Platební příkazy související s účastí na operacích na volném trhu nebo s využitím stálých facilit se vypořádávají na účtech protistran u národní centrální banky nebo na účtech zúčtovacích bank účastnících se systému TARGET2.

2. Platební příkazy související s účastí na operacích na volném trhu zaměřených na poskytnutí likvidity nebo s využitím mezní zápůjční facility se vypořádávají až v okamžiku konečného převodu způsobilých aktiv sloužících jako zajištění pro danou operaci nebo po tomto převodu. Protistrany za tímto účelem:

a) předem složí způsobilá aktiva u národní centrální banky nebo

b) způsobilá aktiva vypořádají u národní centrální banky na základě dodání proti zaplacení.

Článek 50

Vypořádávání operací na volném trhu

1. Eurosystém se snaží vypořádávat transakce, které souvisejí s jeho operacemi na volném trhu, ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, a se všemi protistranami, které poskytly dostatečná způsobilá aktiva jako zajištění, ve stejnou dobu. Vzhledem k provozním omezením a technickým vlastnostem (např. systémů vypořádání obchodů s cennými papíry) se však okamžik vypořádání operací na volném trhu může v daný den v jednotlivých členských státech, jejichž měnou je euro, lišit.

2. Předpokládané dny vypořádání jsou souhrnně uvedeny v tabulce 8.







Tabulka 8 Předpokládané dny vypořádání operací Eurosystému na volném trhu (1) Nástroj měnové politiky Den vypořádání operací na volném trhu založených na standardních nabídkových řízeních Den vypořádání operací na volném trhu založených na rychlých nabídkových řízeních nebo dvoustranných postupech Reverzní transakce T + 1 T Přímé transakce Podle tržních zvyklostí pro způsobilá aktiva Vydávání dluhových cenných papírů ECB T + 2 — Měnové swapy T, T + 1 nebo T + 2 Příjem termínovaných vkladů T (1) Dnem vypořádání se rozumí obchodní dny Eurosystému. T označuje den obchodu.

Článek 51

Vypořádávání operací na volném trhu prováděných prostřednictvím standardních nabídkových řízení

1. Eurosystém se snaží vypořádávat operace na volném trhu, které se provádějí prostřednictvím standardních nabídkových řízení, první den následující po dni obchodu, kdy jsou otevřeny systém TARGET2 a všechny příslušné systémy vypořádání obchodů s cennými papíry.

2. Dny vypořádání hlavních refinančních operací a pravidelných dlouhodobějších refinančních operací jsou stanoveny předem v indikativním kalendáři pravidelných nabídkových řízení Eurosystému. Pokud běžný den vypořádání připadá na den pracovního klidu, může ECB rozhodnout, že použije jiný den vypořádání, avšak s možností vypořádání ve stejný den. Eurosystém usiluje o to, aby se okamžik vypořádání hlavních a dlouhodobějších refinančních operací shodoval s okamžikem splacení předchozí operace s odpovídající splatností.

3. Vypořádání emise dluhových cenných papírů ECB se provádí druhý den následující po dni obchodu, kdy je otevřen systém TARGET2 a všechny příslušné systémy vypořádání obchodů s cennými papíry.

Článek 52

Vypořádávání operací na volném trhu prováděných prostřednictvím rychlých nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů

1. Eurosystém se snaží vypořádávat operace na volném trhu prováděné prostřednictvím rychlých nabídkových řízení a dvoustranných postupů v den obchodu. Lze použít jiné dny vypořádání, zejména v případě přímých transakcí a měnových swapů.

2. Operace jemného doladění a strukturální operace, které se uskutečňují formou přímých transakcí na základě dvoustranných postupů, se vypořádají decentralizovaně prostřednictvím národních centrálních bank.

Článek 53

Další ustanovení týkající se vypořádání a postupů na konci dne

1. Aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v této kapitole, mohou být ve smluvní nebo veřejnoprávní úpravě uplatňované národními centrálními bankami nebo ECB pro určité nástroje měnové politiky vymezena dodatečná ustanovení týkající se vypořádání.

2. Postupy na konci dne jsou popsány v dokumentaci k systému TARGET2.

Článek 54

Držení minimálních rezerv a přebytečné rezervy

1. Podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) může být jako účet minimálních rezerv použit účet pro zúčtování protistrany vedený u národní centrální banky. Držení minimálních rezerv na účtech pro zúčtování může být využito k vnitrodenním zúčtovacím účelům. Denní držení minimálních rezerv protistrany se vypočítá jako konečný denní zůstatek na jejím účtu minimálních rezerv. Pro účely tohoto článku má „účet minimálních rezerv“ stejný význam jako v nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

2. Rezervy, které přesahují výši minimálních rezerv požadovanou podle nařízení (ES) č. 2531/98 a nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), se úročí sazbou ve výši nula procent, nebo sazbou vkladové facility podle toho, která z těchto sazeb je nižší.







ČÁST TŘETÍ

ZPŮSOBILÉ PROTISTRANY

▼M2

Článek 55

Kritéria způsobilosti pro účast na operacích měnové politiky Eurosystému

S výhradou článku 57 umožní Eurosystém účast na operacích měnové politiky Eurosystému pouze institucím, které splňují tato kritéria:

a) podléhají systému minimálních rezerv Eurosystému podle článku 19.1 statutu ESCB a povinností na základě tohoto systému nejsou podle nařízení (ES) č. 2531/98 a nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) zproštěny;

b) jsou: i) institucemi podléhajícími přinejmenším jedné formě harmonizovaného dohledu Unie/EHP prováděného příslušnými orgány v souladu se směrnicí 2013/36/EU a nařízením (EU) č. 575/2013, ii) úvěrovými institucemi ve veřejném vlastnictví ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy, které podléhají dohledu, jenž je srovnatelný s dohledem ze strany příslušných orgánů podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, nebo iii) institucemi podléhajícími neharmonizovanému dohledu ze strany příslušných orgánů, jenž je srovnatelný s harmonizovaným dohledem Unie/EHP prováděným příslušnými orgány podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, např. pobočky zřízené v členských státech, jejichž měnou je euro, institucemi zaregistrovanými mimo EHP;

c) jsou finančně zdravé ve smyslu článku 55a;

d) v souvislosti s konkrétním nástrojem či operací splňují všechny provozní požadavky uvedené ve smluvní či veřejnoprávní úpravě uplatňované národní centrální bankou nebo ECB.

▼M2

Článek 55a

Hodnocení finančního zdraví institucí

1. Při hodnocení finančního zdraví jednotlivých institucí pro účely tohoto článku může Eurosystém zohlednit následující obezřetnostní informace:

a) čtvrtletní informace o kapitálovém, pákovém a likviditním poměru vykazované podle nařízení (EU) č. 575/2013 na individuálním a konsolidovaném základě v souladu s požadavky v oblasti dohledu; nebo

b) případně obezřetnostní informace srovnatelné s informacemi podle písm. a).

2. V případě, že takové obezřetnostní informace nebyly poskytnuty domácí národní centrální bance instituce a ani ECB ze strany orgánu dohledu instituce, může domácí centrální banka nebo ECB žádat po této instituci, aby jim takové informace zpřístupnila. Pokud tyto informace poskytla přímo instituce, předloží zároveň hodnocení těchto informací provedené příslušným orgánem dohledu. Požadovat lze i dodatečné ověření ze strany externího auditora.

3. Pobočky vykazují informace o kapitálovém, pákovém a likviditním poměru v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013 nebo případně informace srovnatelné úrovně ve vztahu k instituci, k níž pobočka patří, a to na individuálním a konsolidovaném základě v souladu s požadavky v oblasti dohledu.

4. Pokud jde o hodnocení finančního zdraví institucí, které byly rekapitalizovány veřejnými dluhovými nástroji, může Eurosystém zohlednit metody takové rekapitalizace a její úlohu při zajišťování plnění kapitálových poměrů vykazovaných podle nařízení (EU) č. 575/2013, s přihlédnutím ke druhu a likviditě takových nástrojů a přístupu jejich emitenta na trh.

5. Subjekty pro správu aktiv zřízené v důsledku řešení krize pomocí nástroje oddělení aktiv v souladu s článkem 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ( 14 ) nebo vnitrostátními právními předpisy provádějícími článek 42 s