РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ

№ 301/14/COL

от 16 юли 2014 година

за изменение за деветдесет и осми път на процесуалните и материалноправните норми в областта на държавните помощи с приемането на нови насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г. [2015/790]

НАДЗОРНИЯТ ОРГАН НА ЕАСТ („Органът“),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство (наричано по-нататък „Споразумението за ЕИП“), и по-специално членове 61—63 от него и Протокол 26 към него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд (наричано по-нататък „Споразумението за надзорен орган и съд“), и по-специално член 5, параграф 2, буква б) и член 24 от него и член 1 от част I от Протокол 3 към него,

като има предвид, че:

съгласно член 24 от Споразумението за надзорен орган и съд Органът прилага разпоредбите на Споразумението за ЕИП по отношение на държавната помощ,

съгласно член 5, параграф 2, буква б) от Споразумението за надзорен орган и съд Органът публикува уведомления или насоки по въпроси, които се разглеждат в Споразумението за ЕИП, ако това се предвижда изрично в това споразумение или в Споразумението за надзорен орган и съд или ако Органът сметне това за необходимо,

на 9 април 2014 г. Европейската комисия прие Насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г. (1). В насоките се определят условията, според които държавната помощ за защита на околната среда и енергетиката може да бъде обявена за съвместима. Те са приложими от 1 юли 2014 г.,

настоящите насоки са от значение за Европейското икономическо пространство,

следва да се осигури еднакво прилагане на правилата за държавната помощ на ЕИП в цялото Европейско икономическо пространство в съответствие с целта за еднородност, посочена в член 1 от Споразумението за ЕИП,

съгласно точка II от глава „ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ“ от приложение XV към Споразумението за ЕИП Надзорният орган ще приеме, след консултиране с Европейската комисия, актове, които съответстват на актовете, приети от Европейската комисия,

СЛЕД консултиране с Европейската комисия,

СЛЕД консултиране с държавите от ЕАСТ с писмо по този въпрос от 26 юни 2014 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Материалноправните норми в областта на държавните помощи се изменят чрез въвеждане на нови насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г. Новите насоки са приложени към настоящото решение и представляват неразделна част от него.

Член 2

Само текстът на английски език е автентичен.

(1) ОВ C 200, 28.6.2014 г., стр. 1.

ПРИЛОЖЕНИЕ

ЧАСТ III — ХОРИЗОНТАЛНИ ПРАВИЛА

Насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г. (1)

СЪДЪРЖАНИЕ

ВЪВЕДЕНИЕ 3

1. ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ 5

1.1. Приложно поле 5

1.2. Мерки за помощ, обхванати от насоките 6

1.3. Определения 6

2. ПОМОЩ В ОБЛАСТТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА И ЕНЕРГЕТИКАТА, ЗА КОЯТО ТРЯБВА ДА БЪДЕ ОТПРАВЕНО УВЕДОМЛЕНИЕ 11

3. ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 61, ПАРАГРАФ 3, БУКВА В) ОТ СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ЕИП 11

3.1. Общи принципи за оценка 12

3.2. Общи разпоредби за съвместимост 13

3.3. Помощи за енергия от възобновяеми източници 24

3.4. Мерки за енергийна ефективност, включително комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия и районни отоплителни и охладителни системи 28

3.5. Помощи за ефективно използване на ресурсите, и по-специално помощи за управление на отпадъци 30

3.6. Помощ за улавяне и съхранение на въглерод (УСВ) 31

3.7. Помощ под формата на облекчения или освобождавания от данъци за околната среда и под формата на намаления на финансовата подкрепа за електроенергия от възобновяеми източници 32

3.8. Помощ за енергийна инфраструктура 35

3.9. Помощ за адекватност на производството на електроенергия 37

3.10. Помощ под формата на схеми за търгуеми разрешения 40

3.11. Помощ за преместване на предприятия 41

4. ОЦЕНКА 42

5. ПРИЛАГАНЕ 42

6. ДОКЛАДВАНЕ И МОНИТОРИНГ 43

7. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ 43

ВЪВЕДЕНИЕ

(1) С цел да се избегнат ситуации, в които предоставянето на държавни помощи води до нарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар и засягане на търговията между договарящите се страни, в член 61, параграф 1 от Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“) се посочва принципът за забрана на държавните помощи. В някои случаи обаче държавната помощ може да бъде съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграфи 2 и 3 от Споразумението за ЕИП.

(2) Въз основа на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП Надзорният орган на ЕАСТ („Органът“) може да счете за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП държавна помощ за улесняване развитието на някои икономически дейности в ЕИП, доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.

(3) Целите на политиката за опазване на околната среда трябва да се вземат предвид, когато се оценява съвместимостта на държавната помощ в сектора на опазване на околната среда, по-специално с оглед на насърчаване на устойчивото развитие (вж. членове 73 — 75 и деветото съображение от преамбюла към Споразумението за ЕИП). Съответно политиките за защита на конкуренцията и за опазване на околната среда не са взаимно противоречиви, но изискванията за опазване на околната среда е нужно да бъдат интегрирани в определението и прилагането на политиката за защита на конкуренцията, по-специално с оглед на утвърждаване на устойчивото развитие.

(4) Европейската комисия („Комисията“) прие нови Насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г. („Насоките на Комисията“). Насоките на Комисията са инструмент за прилагането на редица решения относно политиката, взети от Европейския съюз, включително стратегията „Европа 2020“ (2), „пакета за климата и енергетиката“ (3), водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ (4), Пътната карта за ефективно използване на ресурсите (5), както и съобщението „Рамка на политиката в областта на климата и енергетиката в периода от 2020 г. до 2030 г.“ (6) („Рамката за 2030 г.“), в които се определят целите по отношение на енергетиката и климата, които трябва да бъдат постигнати до 2030 г. В няколко заключения на Съвета също се призовава за постепенно премахване на вредните за околната среда субсидии (7). Ето защо в Насоките на Комисията се проучват отрицателните въздействия на субсидиите за дейности, нанасящи вреда на околната среда, като същевременно се взема под внимание необходимостта да се разгледат някои компромиси между отделните области и политики, които бяха отчетени в тези инструменти на политиката. Настоящите насоки не обхващат например помощите за добив на изкопаеми горива.

(5) Органът отбелязва, че тези инструменти на политиката, както и редица законодателни разпоредби, за които се отнасят настоящите насоки, не могат да бъдат включени или попадат извън приложното поле на Споразумението за ЕИП. (8) Въпреки това, за да се осигурят еднакво прилагане на разпоредбите за държавните помощи и равни конкурентни условия в цялото Европейско икономическо пространство, когато оценява съвместимостта на помощите за околната среда с функционирането на Споразумението за ЕИП, Органът по принцип ще използва същите бази за сравнение като тези в Насоките на Комисията, като ще взема предвид конкретната законодателна ситуация в държавите от ЕАСТ. Това означава, че настоящите насоки се отнасят до съответното законодателство и документи на политиката на Европейския съюз, когато са приети такива. Органът подчертава, че това позоваване на законодателството на Европейския съюз не означава, че държавите от ЕАСТ са длъжни да се съобразяват с това законодателство, когато това законодателство не се прилага съгласно Споразумението за ЕИП (9). Тези текстове служат само като основа за извършване на оценка на съвместимостта на мерките за държавна помощ с функционирането на Споразумението за ЕИП по смисъла на член 61, параграф 3 от Споразумението за ЕИП.

(6) В настоящите насоки Органът определя условията, при които помощи в областта на енергетиката и околната среда могат да бъдат счетени за съвместими с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

(7) В съобщението относно модернизирането на държавната помощ (10) Комисията обяви три цели, които следва да се постигнат чрез модернизиране на начина, по който се контролират държавните помощи: а) насърчаване на устойчив, интелигентен и приобщаващ растеж в рамките на конкурентен вътрешен пазар; б) съсредоточаване на предварителния контрол на Комисията върху случаите с най-голямо въздействие върху вътрешния пазар и същевременно укрепване на сътрудничеството с държавите членки при прилагането на правилата за държавната помощ; в) опростяване на правилата и ускоряване на вземането на решения.

(8) По-специално Комисията призова за общ подход при прегледа на отделните насоки и рамки, основан на укрепването на вътрешния пазар, с който се насърчава по-висока ефективност при изразходването на публични средства чрез по-добър принос на държавните помощи за постигането на целите от общ интерес, по-внимателно проучване на стимулиращия ефект, ограничаване на помощта до необходимия минимум и избягване на потенциални отрицателни ефекти на помощите върху конкуренцията и търговията. Тези принципи бяха приложени също и от Органа. Условията за съвместимост, определени в настоящите насоки, са базирани на тези общи принципи за оценка.

1. Приложно поле и определения

1.1. Приложно поле

(9) Настоящите насоки се прилагат по отношение на държавна помощ, предоставена за цели, свързани с опазването на околната среда или с енергетиката във всички сектори, обхванати от Споразумението за ЕИП, доколкото мерките са включени в раздел 1.2. Поради това те се прилагат към секторите, обхванати от специфични правила на ЕИП по отношение на държавната помощ (напр. транспорт (11) и въглища), освен ако в тези специфични правила не се предвижда друго.

(10) Настоящите насоки не се прилагат към: а) проектирането и производството на благоприятни за околната среда продукти, машини или транспортни средства, с оглед използване на по-малко природни ресурси, и предприемането на действия в заводи или други производствени единици за подобряване на безопасността или хигиената (12); б) финансирането на мерки за опазване на околната среда, свързани с въздушна, пътна, железопътна, вътрешноводна и морска транспортна инфраструктура; в) трудно възстановимите разходи съгласно определението в Насоките за методологията за анализиране на държавните помощи, свързани с трудно възстановимите разходи (13); г) държавните помощи за научни изследвания, развитие и иновации (14), които са подчинени на правилата, определени в Насоките за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (15); д) държавните помощи за мерки за опазване на биологичното разнообразие (16).

(11) Помощите в областта на енергетиката и околната среда не могат да се предоставят на предприятия в затруднено положение, както са определени за целите на настоящите насоки в приложимите изменени или заменени Насоки за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (17).

(12) Когато се извършва оценка на помощ в полза на предприятие, което е обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване, след като с предишно решение на Органа е било обявено, че дадена държавна помощ е неправомерна и несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП, Органът ще вземе под внимание размера на помощта, който все още не е възстановен (18).

1.2. Мерки за помощ, обхванати от насоките

(13) Органът определи редица мерки в областта на енергетиката и околната среда, за които предоставянето на държавна помощ при определени условия може да бъде счетено за съвместимо с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП: а) помощ за надхвърляне на стандартите на Съюза или за повишаване на нивото на опазване на околната среда при отсъствие на стандарти на Съюза (включително за придобиване на нови превозни средства); б) помощ за ранно адаптиране към бъдещи стандарти на Съюза; в) помощ за проучвания в областта на околната среда; г) помощ за възстановяване на замърсени терени; д) помощ за енергия от възобновяеми източници; е) помощ за мерки за енергийна ефективност, включително комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия и районни отоплителни и охладителни системи; ж) помощ за ефективно използване на ресурсите, и по-специално за управление на отпадъците; з) помощ за улавяне, транспорт и съхранение на CO2, включително отделни елементи на веригата за улавяне и съхранение на въглерод (УСВ); и) помощ под формата на намаляване или освобождаване от данъци, свързани с опазването на околната среда; й) помощ под формата на намаляване на финансовата подкрепа за електроенергия от възобновяеми източници; к) помощ за енергийна инфраструктура; л) помощ за мерки за адекватност на производството на електроенергия; м) помощ под формата на търгуеми разрешителни; н) помощ за преместване на предприятия.

1.3. Определения

(14) За целите на настоящите насоки се прилагат следните определения: 1) „опазване на околната среда“ означава всяко действие, предназначено да премахне или да предотврати вреда на заобикалящата физическа среда или природните ресурси чрез дейността на получателя на помощта, за да се намали рискът от такава вреда или да се постигне по-ефективно използване на природните ресурси, включително мерките за енергоспестяване и използването на възобновяеми източници на енергия; 2) „енергийна ефективност“ означава количеството спестена енергия, определено чрез измерване и/или преценка за потреблението преди и след прилагането на мярка за повишаване на енергийната ефективност, като същевременно се осигурява нормализиране на външните условия, които оказват въздействие върху потреблението на енергия; 3) „стандарт на Съюза“ означава: а) задължителен стандарт на Съюза, определящ нивата, които трябва да бъдат постигнати от отделните предприятия по отношение на опазването на околната среда (19), или б) задължението по Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20) да се използват най-добрите налични техники (НДНТ) и да се гарантира, че нивата на емисиите на замърсителите не са по-високи отколкото биха били, когато се прилагат НДНТ; за случаите, в които равнищата на емисиите при използване на НДНТ са определени в актовете за изпълнение, приети по Директива 2010/75/ЕС, тези нива ще бъдат приложими за целите на настоящите насоки; когато тези равнища са изразени като обхват, ще се прилага лимитът, постигнат за първи път с НДНТ; 4) „екоиновация“ означава всички форми на иновационни дейности, чийто резултат или цел е значително подобряване на опазването на околната среда, включително нови производствени процеси, нови продукти или услуги и ново управление и бизнес методи, чието използване или прилагане вероятно ще предотврати или съществено ще намали рисковете за околната среда, замърсяването и други отрицателни въздействия при използването на ресурси по време на пълния цикъл на съответните дейности. За целите на това определение следните не се считат за иновации: i) несъществени промени или подобрения; ii) увеличаване на производствения или обслужващия капацитет чрез добавяне на производствени или логистични системи, които са много сходни с вече използваните; iii) промени в деловата практика, организацията на работното място или външните отношения, основани на вече използвани в предприятието организационни методи; iv) промени в управленската стратегия; v) сливания и придобивания; vi) преустановяване на използването на даден процес; vii) обикновена основна подмяна или разширяване; viii) промени, произтичащи единствено от промените в определящите цени, нагаждане спрямо клиента, редовни сезонни и други циклични промени; ix) търговия с нови или значително подобрени продукти; 5) „възобновяеми енергийни източници“ означава следните възобновяеми неизкопаеми енергийни източници: вятърна, слънчева, аеротермална, геотермална, хидротермална и океанска енергия, водноелектрическа енергия, биомаса, сметищен газ, газ от пречиствателни станции за отпадъчни води и биогаз; 6) „биомаса“ означава биоразградимата част на продукти, отпадъци или остатъци от земеделието (включително растителни и животински вещества), горското стопанство и свързаните с тях отрасли, както и биогазове и биоразградимата част на промишлени и битови отпадъци; 7) „биогорива“ означава течно или газообразно гориво за транспорт, което е произведено от биомаса; 8) „течни горива от биомаса“ означава произведени от биомаса течни горива, използвани за енергийни цели, различни от транспортните, включително за производство на електроенергия, отоплителни и охладителни системи; 9) „устойчиви биогорива“ означава биогорива, които изпълняват критериите за устойчивост, посочени в член 17 от Директива 2009/28/ЕО за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници и нейните изменения (21); 10) „механизъм за сътрудничество“ означава механизъм, който отговаря на условията на член 6, 7 или 8 от Директива 2009/28/ЕО; 11) „енергия от възобновяеми енергийни източници“ означава енергията, произведена от съоръжения, които използват единствено възобновяеми енергийни източници, както и съответният дял, измерен в топлинна стойност, на енергията, произведена от възобновяеми енергийни източници в хибридни съоръжения, които използват и традиционни енергийни източници и тя включва електроенергия от възобновяеми източници, използвана за зареждане на системите за съхранение, но изключва електроенергия, произведена като резултат от използване на тези системи; 12) „когенерация“ или комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия (CHP) означава едновременно производство в един процес на топлинна енергия и електрическа и/или механична енергия; 13) „високоефективно комбинирано производство на енергия“ означава комбинирано производство на енергия, което отговаря на определението за високоефективно комбинирано производство на енергия съгласно член 2, параграф 34 от Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (22); 14) „ефективни районни отоплителни и охладителни системи“ означава районни отоплителни и охладителни системи, които отговарят на определението за ефективни районни отоплителни и охладителни системи съгласно член 2, параграфи 41 и 42 от Директива 2012/27/ЕС. Това определение включва производствените централи за отопление и охлаждане и мрежата (включително свързаните с нея съоръжения), които са необходими за разпределението на отоплението или охлаждането от производствените агрегати до помещенията на клиента; 15) „данък околна среда“ означава данък със специфична данъчна основа, който има ясен отрицателен ефект върху околната среда или чрез който се цели облагане на определени дейности, стоки или услуги, така че разходите за опазване на околната среда да могат да бъдат включени в тяхната цена и/или производителите и потребителите да се насочат към дейности, които имат по-добро въздействие върху околната среда; 16) „минималното данъчно ниво за Съюза“ означава минималното ниво на данъчно облагане, предвидено в законодателството на Съюза; за енергийните продукти и електроенергията това означава минималното ниво на данъчно облагане, предвидено в приложение I към Директива 2003/96/ЕО; 17) „малко или средно предприятие“ (МСП) означава предприятие, което отговаря на условията, определени в препоръката на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (23); 18) „голямо предприятие“ и „голяма фирма“ означава предприятия, които не попадат в определението за МСП; 19) „индивидуална помощ“ означава помощ, предоставена съгласно схема или на ad hoc основа; 20) „интензитет на помощта“ означава брутният размер на помощта, изразен като процент от допустимите разходи; всички използвани цифри трябва да бъдат взети преди приспадане на данъци или на други такси, когато помощта се предоставя под форма, различна от безвъзмездна помощ, размерът на помощта трябва да бъде еквивалентът на безвъзмездна помощ, помощта, платима на няколко вноски, трябва да бъде изчислена по стойността ѝ към момента на нейното предоставяне. лихвеният процент, който се използва при сконтирането и при изчисляването на размера на помощта под формата на заем при облекчени условия, трябва да бъде референтният лихвен процент, приложим към момента на предоставяне на помощта; интензитетът на помощта се изчислява за всеки получател; 21) „оперативни ползи“ означава, за целите на изчисляване на допустимите разходи, по-специално спестяване на разходи или допълнително помощно производство, пряко свързано с допълнително инвестиране за опазване на околната среда и където е приложимо, ползи, произтичащи от други помощни мерки, независимо дали представляват държавна помощ или не, включително оперативна помощ, отпусната за същите допустими разходи, тарифи за захранване или други помощни мерки; 22) „оперативни разходи“ означава, за целите на изчисляване на допустимите разходи, по-специално допълнителни производствени разходи като разходи за поддръжка, произтичащи от допълнителна инвестиция за опазване на околната среда; 23) „материални активи“ означава, за целите на изчисляване на допустимите разходи, инвестициите в земя, които са стриктно необходими за постигане на целите по опазване на околната среда, инвестициите в сгради, съоръжения и оборудване, с които се цели намаляване или премахване на замърсяването и щетите, и инвестиции за адаптиране на производствените методи с оглед опазване на околната среда; 24) „нематериални активи“ означава, за целите на изчисляване на допустимите разходи, разходите за трансфер на технологии чрез придобиването на работни лицензи или на патентовано и непатентовано ноу-хау, където тези разходи отговарят на следните условия: а) те трябва да бъдат считани за актив, подлежащ на амортизация; б) да са закупени при пазарни условия от предприятие, в което придобиващият няма право на пряк или непряк контрол; в) да бъдат включени в активите на предприятието и да останат в предприятието на получателя на помощта и да се ползват там най-малко пет години; това условие не се прилага, ако нематериалният актив е остарял в техническо отношение; ако през тези пет години активите бъдат продадени, постъплението от продажбата трябва да се приспадне от допустимите разходи и целият или част от размера на помощта трябва да се възстанови в случаите, в които това е уместно; 25) „интернализация на разходите“ означава принципът, че всички разходи, свързани с опазването на околната среда, трябва да бъдат включени в производствените разходи на замърсяващите предприятия; 26) „замърсител“ означава някой, който пряко или непряко уврежда околната среда или който създава условия, водещи до такова увреждане (24); 27) „замърсяване“ е вредата, причинена от замърсителя чрез пряко или непряко увреждане на околната среда или чрез създаване на условия, които водят до такова увреждане на физически заобикалящата среда или на природните ресурси; 28) „принципът замърсителят плаща“ или ПЗП означава, че разходите за мерки за справяне със замърсяването трябва да бъдат поети от замърсителя, който причинява замърсяването; 29) „замърсена зона“ означава обект, където има потвърдено причинено от човека наличие на опасни вещества в степен, в която те излагат човешкото здраве или околната среда на значителен риск, като се има предвид настоящото и съгласуваното бъдещо използване на земята; 30) „помощ ad hoc“ означава помощ, която не е предоставена въз основа на схема за помощ; 31) „енергийна инфраструктура“ означава всякакво материално оборудване или съоръжения, които са разположени в ЕИП или свързват ЕИП с една или повече трети държави и които попадат в една от следните категории: а) относно електроенергията: i) инфраструктура за пренос, както е определена в член 2, параграф 3 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25); ii) инфраструктура за пренос, както е определена в член 2, параграф 5 от Директива 2009/72/ЕО; iii) хранилища за електроенергия, които се определят като съоръжения, използвани за натрупване на електроенергия за постоянно или временно в надземна или подземна инфраструктура или геоложки обекти, при условие че те са директно свързани към електропроводи за високо налягане, проектирани за напрежение 110 kV или по-високо; iv) всякакво оборудване или инсталации, които са от основно значение за безопасната, сигурна и ефективна работа на системите, определени в подточки i)—iii), включително системите за защита, следене и управление за всички напрежения и подстанции; както и v) интелигентни мрежи, определени като всякакво оборудване, линии, кабели или инсталации, както за напрежения на пренос, така и за ниско и средно напрежение (разпределение), чиято цел е двупосочна цифрова комуникация, реалновременна или близка до реалновременната, интерактивно и интелигентно следене и управление на производството на електроенергия, преноса, разпределението и потреблението в рамките на дадена електроенергийна мрежа с оглед на разработването на мрежа, ефективно интегрираща поведението и действията на всички свързани с нея мрежови потребители — производители, консуматори на енергия и тези, които са и двете — за да се гарантира икономически ефективна, устойчиво развита електроенергийна система с ниски загуби и високо качество, както и сигурност на електроснабдяването и безопасност; б) относно газа: i) преносни и разпределителни газопроводи за транспортиране на природен газ и биогаз, които са част от мрежа, с изключение на газопроводите с високо налягане, използвани за разпределение на природен газ в предходна част от мрежата; ii) подземни хранилища, свързани с посочените газопроводи за високо налягане, посочени в подточка i); iii) съоръжения за приемане, съхраняване и регазификация или понижаване на налягането на втечнен природен газ (ВПГ) или сгъстен природен газ (СПГ); както и iv) всякакво оборудване или инсталации, които са от основно значение за безопасната, сигурна и ефективна работа на системата или за осигуряване на възможност за реверсивно подаване на газ, включително компресорни станции; в) относно нефта: i) нефтопроводи, използвани за транспортиране на суров нефт; ii) помпени станции и нефтохранилища, необходими за експлоатацията на нефтопроводи за суров нефт; както и iii) всички съоръжения или инсталации, които са от основно значение за правилната, сигурна и ефективна работа на системата, включително системите за защита, следене и контрол, и съоръженията за реверсивно подаване; г) по отношение на CO2: мрежи от тръбопроводи, включително свързаните с тях компресорни станции, за преноса на CO2 към местата за съхранение, с цел инжектиране на CO2 в подходящи подземни геоложки формации за постоянно съхранение; 32) „финансов дефицит“ означава разликата между положителните и отрицателните парични потоци през жизнения цикъл на инвестицията, дисконтирани с тяхната текуща стойност (обикновено използвайки цената на капитала); 33) „улавяне и съхранение на въглерод“ или УСВ означава набор от технологии за улавяне на въглеродния диоксид (CO2), който се отделя от промишлени съоръжения, работещи с изкопаеми горива или биомаса, включително електроцентрали, пренасяне на въглеродния диоксид до подходящо съоръжение за съхранение и влагането му в подходящи подземни геоложки образувания с цел постоянно съхранение на CO2; 34) „адекватност на производството на електроенергия“ означава равнище на мощностите за производство на електроенергия, което се счита за адекватно за задоволяване на равнищата на търсене у договарящите се страни в даден период, въз основа на конвенционален статистически показател, използван от организациите, признати, че изпълняват решаваща роля в изграждането на единен пазар на електроенергия, например Европейската мрежа на операторите на преносни системи за електроенергия (ENTSO-E); 35) „производител“ означава предприятие, което произвежда електроенергия за търговски цели; 36) „мярка за осигуряване на генерираща мощност“ означава механизъм, чиято цел е да гарантира, че на национално равнище се постигат определени равнища на адекватност на производството на електроенергия; 37) „задължение за балансиране“ означава задължение във връзка с отклонения при производството, потреблението и сделките на пазара на дадена BRP в рамките на определен период за отстраняване на дисбаланс; 38) „стандартно задължение за балансиране“ означава недискриминационно задължение за балансиране между отделните технологии, при което нито един производител не е освободен от тези задължения; 39) „отговорна за баланса страна (BRP)“ означава пазарен участник или избран от него представител, който носи отговорност за отстраняване на дисбалансите; 40) „дисбаланси“ означава отклонения при производството, потреблението и сделките на пазара на дадена BRP в рамките на определен период за отстраняване на дисбаланс; 41) „отстраняване на дисбаланс“ означава механизъм за финансово уреждане, насочен към възстановяване на разходите от балансиране, приложими по отношение на дисбаланс на BRP; 42) „период за отстраняване на дисбаланс“ означава времето, което се използва за изчисляване на дисбаланса на BRP; 43) „конкурентна тръжна процедура“ означава недискриминационна тръжна процедура, която предвижда участието на достатъчен брой предприятия и при която помощта е отпусната въз основа на първоначалната оферта, представена от участника в търга или клирингова цена. Освен това бюджетът или обемът, свързан с тръжната процедура, е правнообвързващо ограничение, от което следва, че невсички участници могат да получат помощ; 44) „започване на работа“ означава започване на строителните работи по инвестицията или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване или други ангажименти, които правят инвестицията необратима, в зависимост от това кое е първо във времето. Закупуването на земя и подготвителните работи, като например получаване на разрешителни и провеждане на предварителни проучвания за осъществимост, не се считат за започване на работа. При поглъщания на предприятия „започване на работите по проекта“ означава момента на придобиване на активите, пряко свързани с придобития стопански обект; 45) „демонстрационен проект“ означава проект, доказващ наличието на технология, която е първа по рода си в ЕИП и представляваща значително нововъведение, което далеч надхвърля нивото на развитие на техниката. 46) „подпомагани области“ означава областите, определени в одобрената карта на регионалните помощи за периода от 1 юли 2014 г. до 31 декември 2020 г., в изпълнение на член 61, параграф 3, букви а) и в) от Споразумението за ЕИП; 47) „карта на регионалните помощи“ означава списък с области, определени от договаряща се страна в съответствие с условията, посочени в Насоките за регионална държавна помощ за периода 2014—2020 г. (26).

2. Помощ в областта на околната среда и енергетиката, за която трябва да бъде отправено уведомление

(15) Индивидуалната помощ, предоставена въз основа на схема за помощ, продължава да бъде обхваната от задължението за отправяне на уведомление съгласно член 62, параграф 3 от Споразумението за ЕИП, ако помощта надхвърля следните прагове (27) за уведомяване и не е предоставена въз основа на конкурентна тръжна процедура: а) инвестиционна помощ: когато размерът на помощта надхвърля 15 млн. евро за едно предприятие; б) оперативна помощ за производство на възобновяема електроенергия и/или комбинирано производство на възобновяема топлоенергия: когато помощта се отпуска за инсталации за възобновяема електроенергия в обекти, където произтичащият производствен капацитет за възобновяема електроенергия на обекта е над 250 мегавата (MW); в) оперативна помощ за производството на биогорива: когато помощта е предоставена за инсталация за производство на биогорива в обекти, където произтичащият производствен резултат надвишава 150 000 t годишно; г) оперативна помощ за комбинирано производство на енергия: когато помощта се отпуска за инсталация за комбинирано производство с капацитет, надхвърлящ 300 MW; помощ за производство на топлина при комбинирано производство ще бъде оценявана в контекста на уведомяване на базата на електрическата мощност; д) помощ за енергийна инфраструктура, когато размерът на помощта надхвърля 50 млн. евро за едно предприятие и за един инвестиционен проект; е) помощ за улавяне и съхранение на въглерод, когато размерът на помощта надхвърля 50 млн. евро за един инвестиционен проект; ж) помощ под формата на мярка за адекватност на производството на електроенергия: когато размерът на помощта надхвърля 15 млн. евро на проект на предприятие.

(16) Освобождаването от данъци, облекчаването на данъците за околната среда и освобождаването от финансирането на енергия от възобновяеми източници, които попадат в обхвата на раздел 3.7, не подлежат на условията за помощта, за която се отправя индивидуално уведомление. При все това помощ под формата на данъчна помощ, която не е обхваната от раздел 3.7 от настоящите насоки, ще подлежи на индивидуална оценка, ако бъдат надхвърлени праговете в тази точка. Това важи независимо дали индивидуалният получател на помощ същевременно се възползва от намаляване или освобождаване от данъци, което попада в обхвата на раздел 3.7.

(17) В настоящите насоки се определят критериите за съвместимост на схеми за помощ и индивидуална помощ, предоставени за цели, свързани с опазване на околната среда или с енергетиката, които са обхванати от задължението за уведомяване съгласно член 62, параграф 3 от Споразумението за ЕИП.

3. Оценка на съвместимостта съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП

(18) Държавната помощ, предоставена за цели, свързани с опазване на околната среда или с енергетиката, ще се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП по смисъла на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, ако въз основа на общите принципи за оценка, посочени в тази глава, тя води до увеличен принос към целите на ЕИП в областта на околната среда или енергетиката, без да засяга по неблагоприятен начин условията на търговията до степен, противоречаща на общия интерес. Ще се вземат под внимание специфичните затруднения на подпомаганите области.

(19) В настоящата глава се уточнява начинът, по който Органът ще прилага общите принципи на оценка, изложени в раздел 3.1, когато оценява мерки за помощ, попадащи в обхвата на настоящите насоки, а където е приложимо, установява специфични условия за индивидуалната помощ (предоставена въз основа на схема за помощ или ad hoc).

(20) В раздел 3.2 се определят общите условия за съвместимост, които се прилагат към всички мерки за помощ, попадащи в обхвата на настоящите насоки, освен ако в по-конкретните раздели от глава 3 не се уточняват или изменят тези общи условия за съвместимост. В съответствие с това раздел 3.2 се прилага по-специално за следните мерки, които не са част от по-конкретните раздели от глава 3: а) помощ за проучвания в областта на околната среда; б) помощ за възстановяване на замърсени терени; в) помощ за надхвърляне на стандартите на Съюза или повишаване на нивото на опазване на околната среда при отсъствие на стандарти на Съюза; г) помощ за ранно адаптиране към бъдещи стандарти на Съюза.

3.1. Общи принципи за оценка

(21) За да оцени дали дадена мярка за помощ, за която е изпратено уведомление, може да се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП, Органът по принцип анализира дали нейният замисъл гарантира, че положителните ефекти от нея за постигането на цел от общ интерес са по-големи от потенциалните ефекти върху търговията и конкуренцията.

(22) В Съобщението за модернизирането на държавната помощ от 8 май 2012 г. (28) се призова да бъдат установени и определени общи принципи, приложими към оценяването на съвместимостта на всички мерки за помощ, провеждани от Комисията. Органът също следва този подход. За тази цел Органът ще счете дадена мярка за държавна помощ за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП само ако тя удовлетворява всички посочени по-долу критерии: а) принос за ясно определена цел от общ интерес: мярката за държавна помощ е насочена към цел от общ интерес в съответствие с член 61, параграф 3 от Споразумението за ЕИП (раздел 3.2.1); б) необходимост от държавна намеса: мярката за държавна помощ е насочена към коригиране на ситуация, в която предоставянето на помощ може да доведе до съществено подобрение, каквото не може да бъде постигнато само от пазара, например чрез отстраняване на ясно изразена пазарна неефективност (раздел 3.2.2); в) целесъобразност на мярката за помощ: предложената мярка за помощ представлява целесъобразен инструмент на политиката, който допринася за целта от общ интерес (раздел 3.2.3); г) стимулиращ ефект: помощта трябва да променя поведението на съответното(ите) предприятие(я) по такъв начин, че то да започне допълнителна дейност, която не би осъществявало без помощта или би осъществявало по ограничен или различен начин (раздел 3.2.4); д) пропорционалност на помощта (минимална помощ): размерът на помощта е ограничен до необходимия минимум, за да се стимулират допълнителни инвестиции или дейност в съответната област (раздел 3.2.5); е) избягване на неоправдани отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между договарящите се страни: отрицателните ефекти от помощта са ограничени в достатъчна степен, така че общият ефект на мярката е положителен (раздел 3.2.6); ж) прозрачност на помощта: договарящите се страни, Органът, икономическите оператори и обществеността имат лесен достъп до всички съответни актове и до информацията, отнасяща се за предоставената съгласно тях помощ (раздел 3.2.7).

(23) Определени категории схеми могат допълнително да бъдат обвързани с изискване за последваща оценка, както е описано в глава 4. В такива случаи Органът може да ограничи действието на тези схеми във времето (обикновено до четири години или по-малко) с възможност за тяхното продължаване да бъде подадено повторно уведомление след това.

(24) Освен това, ако дадена мярка за държавна помощ или свързаните с нея условия, включително метода за финансирането ѝ, когато той представлява неразделна част от мярката, водят до неотделимо нарушение на законодателството на ЕИП, помощта не може да бъде обявена за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП (29). Например в областта на енергетиката всяка такса, чиято цел е да се финансира мярка за държавна помощ, трябва да отговаря на членове 10 и 14 от Споразумението за ЕИП (30).

3.2. Общи разпоредби за съвместимост

3.2.1. Принос за цел от общ интерес

3.2.1.1. Общи условия

(25) Общата цел на помощта в областта на околната среда е да се увеличи нивото на опазване на околната среда в сравнение с нивото, което би било постигнато при отсъствие на помощ. В стратегията „Европа 2020“ по-специално се определят цели за устойчив растеж, за да се подпомогне преходът към конкурентоспособна икономика с ефективно използване на ресурсите и ниски въглеродни емисии. Една нисковъглеродна икономика със съществен дял на променливата енергия от възобновяеми източници изисква да се извършат адаптации в енергийната система, и по-специално да се реализират значителни инвестиции в енергийни мрежи (31). Основната цел на помощта в енергийния сектор е да се гарантира конкурентоспособна, устойчива и сигурна енергийна система в рамките на един добре функциониращ европейски енергиен пазар (32).

(26) Договарящите се страни, които възнамеряват да предоставят помощ в областта на околната среда или енергетиката, ще трябва да определят точната преследвана цел и да опишат очаквания принос на мярката към тази цел.

(27) Проучванията в областта на околната среда могат да допринесат за постигането на обща цел, когато са пряко свързани с допустими инвестиции съгласно настоящите насоки, и също така ако в резултат на констатациите на подготвително проучване инвестицията, която се проучва, не бъде предприета.

3.2.1.2. Допълнителни условия за помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление

(28) За да се демонстрира приносът на помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление, за повишаване на нивото на опазване на околната среда, договарящите се страни могат да използват редица показатели, доколкото това е възможно от количествена гледна точка, по-специално следните: а) технологии за намаляване на емисиите: количеството парникови газове или замърсители, които не се отделят в атмосферата за постоянно (в резултат на намаляване на обема на използваните изкопаеми горива); б) съществуващи стандарти на Съюза: абсолютната и относителната стойност на увеличението на нивото на опазване на околната среда над стандарта, т.е. намаляване на замърсяването, каквото няма да бъде постигнато от стандарта без предоставяне на държавна помощ; в) бъдещи стандарти на Съюза: повишаване на темпото, с което се въвеждат бъдещи стандарти, т.е. намаляване на замърсяването, което започва да се осъществява от по-ранна дата.

3.2.2. Необходимост от държавна намеса

3.2.2.1. Общи условия

(29) Макар че като цяло се счита, че конкуренцията на пазарите води до ефективни резултати от гледна точка на цени, продукция и използване на ресурсите, държавната намеса може да подобри ефективното функциониране на пазарите при наличието на пазарна неефективност (33). При определени условия мерките за държавна помощ действително могат да коригират случаи на пазарна неефективност и така да допринесат за постигането на общите цели, доколкото пазарът сам по себе си не може да постигне ефективен резултат. За да се прецени дали дадена държавна помощ би могла да постигне целта, първо трябва да се установи и определи проблемът, който трябва да се отстрани. Държавната помощ следва да бъде насочена към ситуации, в които помощта може да доведе до съществено подобрение, което пазарът не може да постигне сам.

(30) С оглед да се определят насоки, които гарантират, че мерките за помощ постигат общата цел, договарящите се страни следва да установят какви пазарни неуспехи пречат да се повиши нивото на опазване на околната среда или да се изгради добре функциониращ, сигурен, достъпен и устойчив вътрешен енергиен пазар. Пазарните неефективности, свързани с цели в областта на околната среда и енергетиката, могат да бъдат различни или сходни, но и в двата случая могат да възпрепятстват постигането на оптимални резултати и да доведат до неефективни резултати поради следните причини: а) Отрицателни външни последици: те се срещат най-често за мерки за опазване на околната среда и възникват, когато замърсяване не е адекватно оценено, т.е. въпросната фирма не е изправена пред пълните разходи за замърсяването. В този случай предприятията, които действат в свой интерес, може да не разполагат с достатъчно стимули да поемат разходите за тези отрицателни външни последици в резултат на производството, когато вземат решение за конкретна производствена технология или за обема на производството. С други думи, производствените разходи, които се поемат от предприятието, са по-ниски от разходите, които поема цялото общество. Поради това предприятията обикновено не са стимулирани в достатъчна степен да намалят обема на замърсяването, което генерират, или да предприемат индивидуални мерки за опазване на околната среда. б) Положителни външни последици: фактът, че част от ползата от дадена инвестиция ще достигне и до пазарни участници, различни от инвеститора, ще накара предприятията да инвестират по-малко средства от необходимото. Положителни външни последици могат да възникнат например при инвестиции за екоиновации (34), системна стабилност, нови и иновационни технологии за възобновяема енергия и иновационни мерки за оптимизация на енергопотреблението или при енергийни инфраструктури или мерки за адекватност на производството в полза на множество договарящи се страни (или по-голям брой потребители); в) Асиметрична информация: тя обикновено възниква на пазари, където съществува несъответствие между информацията, достъпна за едната страна на пазара, и информацията, достъпна за другата страна на пазара. Такъв може да е случаят например, когато външни финансови инвеститори не разполагат с информация относно вероятната възвръщаемост и рисковете от даден проект. Освен това такава ситуация може да възникне при трансгранично инфраструктурно сътрудничество, при което единият партньор е поставен в неблагоприятно положение от информационна гледна точка в сравнение с другия партньор. Макар че рискът или несигурността сами по себе си не водят до пазарна неефективност, проблемът с асиметричната информация е свързан със степента на този риск и несигурност. Като цяло те са по-високи при инвестициите в областта на околната среда, които обикновено са с по-дълъг срок на амортизация. Така е възможно да се засили вниманието върху краткосрочните резултати, които могат да бъдат влошени от условията на финансиране на такива инвестиции, по-специално за МСП. г) Неуспехи в координацията: те могат да попречат на изпълнението на проекта или на ефективното му проектиране поради противоречащи си интереси и стимули на отделните инвеститори, т.нар. разделяне на стимулите, разходите за наемане на изпълнители, несигурност относно резултата от сътрудничеството и мрежовите ефекти, например непрекъснатост на електроснабдяването. Такива неуспехи могат да възникнат например в отношенията между собственик на сграда и наемател във връзка с прилагането на решения за енергийна ефективност. Проблемите с координацията могат да бъдат влошени допълнително от проблеми с достъпа до информация, по-специално във връзка с асиметрична информация. Освен това те могат да възникнат от необходимостта да се достигне до определена критична маса, преди стартирането на даден проект да стане привлекателно от търговска гледна точка, което може да бъде особено значим аспект при (трансгранични) инфраструктурни проекти.

(31) Наличието на пазарни неефективности в определен контекст само по себе си не е достатъчно, за да се обоснове държавна намеса. Възможно е вече да са били предприети други политики и мерки за преодоляване на някои от установените пазарни неефективности. Примери за това са регулирането на даден сектор, задължителните стандарти във връзка със замърсяването, механизми за ценообразуване като системата за търговия с емисии (СТЕ) и данъците върху емисиите на въглероден диоксид. Допълнителни мерки, включително предоставянето на държавна помощ, могат да бъдат насочени само към остатъчната пазарна неефективност, т.е. която не е обхваната от други подобни политики и мерки. Освен това трябва да се демонстрира по какъв начин държавната помощ способства за укрепването на други въведени политики и мерки, чиято цел е да се преодолее същата пазарна неефективност. Затова е по-трудно да се докаже, че съществува необходимост от държавна помощ, ако тя противоречи на други политики, насочени към преодоляване на същата пазарна неефективност.

(32) Органът ще счита, че помощта е необходима, ако договарящата се страна демонстрира, че помощта е ефективно насочена към (остатъчна) пазарна неефективност, която не е била отстранена.

3.2.2.2. Допълнителни условия за помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление

(33) Макар че може да съществуват общи пазарни неефективности и мерките за помощ по принцип могат да бъдат правилно проектирани за постигането на ефективен пазарен резултат, не всички съответни предприятия са засегнати от тези пазарни неефективности по един и същи начин. В съответствие с това в случаите на помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление, Органът ще оцени конкретната нужда от помощта в разглеждания случай. Договарящата се страна трябва да демонстрира, че съществува все още неотстранена пазарна неефективност за конкретната дейност, подкрепена от помощта, и че помощта е насочена по ефективен начин към преодоляването на пазарната неефективност.

(34) В зависимост от конкретната пазарна неефективност, която трябва да се преодолее, Органът ще отчете следните фактори: а) дали други мерки на политиката вече преодоляват в достатъчна степен пазарната неефективност, по-специално наличието на стандарти на Съюза в областта на околната среда или други области, СТЕ или данъци, свързани с опазването на околната среда; б) дали е необходима държавна намеса, като се вземат предвид разходите за прилагане на националните стандарти за получателя на помощта в сравнение с разходите или липсата на разходи за прилагане на тези стандарти за основните конкуренти на получателя на помощта; в) в случай на неуспехи в координацията броя на предприятията, които трябва да си сътрудничат, различните интереси на сътрудничещите си страни и практическите проблеми във връзка с координирането на сътрудничеството, като езикови проблеми, чувствителна информация и нехармонизирани стандарти.

3.2.3. Целесъобразност на помощта

(35) Предложената мярка за помощ трябва да представлява подходящ инструмент за постигане на съответната цел на политиката. Дадена мярка за помощ няма да бъде счетена за съвместима с функционирането на ЕИП, ако други инструменти на политиката или други видове инструменти за помощ с по-слабо изкривяващо отражение постигат същия положителен принос към общата цел.

3.2.3.1. Целесъобразност в сравнение с алтернативни инструменти на политиката

(36) Държавната помощ не е единственият инструмент на политиката, с който договарящите се страни разполагат за насърчаване на по-високи нива на опазване на околната среда или постигане на добре функциониращ, сигурен, достъпен и устойчив европейски енергиен пазар. Важно е да се има предвид, че може да има други, по-подходящи инструменти за постигането на тези цели. Инструментите за регулиране и пазарните инструменти са най-значимите средства за постигане на целите в областта на околната среда и енергетиката. Инструментите с незадължителен характер, например доброволни екологични маркировки и разпространението на благоприятни за околната среда технологии, също могат да изпълняват важна роля за постигане на по-високо ниво на опазване на околната среда.

(37) Отделните мерки за преодоляване на дадена пазарна неефективност могат да си противоречат. Това се наблюдава, когато се въвежда ефективен пазарен механизъм, чиято цел е да отстрани конкретния проблем с външните последици. Една допълнителна мярка за помощ, насочена към преодоляването на същата пазарна неефективност, би създала риск да се намали ефективността на пазарния механизъм.

(38) Отделните мерки за преодоляване на различни пазарни неефективности също могат да си противоречат. Мярка, насочена към преодоляване на проблем с адекватност на производството на електроенергия, трябва да се балансира с екологичната цел за постепенно прекратяване на субсидиите за дейности, нанасящи вреда на околната среда или за икономиката, включително изкопаемите горива. По подобен начин мярка за намаляване на емисиите на парникови газове може да увеличи доставките на променлива електроенергия, което да се отрази отрицателно на проблемите във връзка с адекватността на производството на електроенергия.

(39) Спазването на „принципа замърсителят плаща“ (ПЗП) чрез законодателни актове в областта на околната среда по принцип гарантира, че ще се коригират пазарните неефективности, свързани с отрицателни външни последици. Поради това държавната помощ не е подходящ инструменти и не може да се предоставя, ако на получателя на помощта може да бъде вменена отговорност за замърсяването съгласно съществуващото право на ЕИП или националното законодателство (35).

3.2.3.2. Целесъобразност на различните инструменти за помощ

(40) Помощта в областта на околната среда и енергетиката може да се предоставя под различни форми. Договарящата се страна следва обаче да гарантира, че помощта се предоставя под форма, която вероятно ще наруши в най-малка степен търговията и конкуренцията. В това отношение договарящата се страна е длъжна да демонстрира, че в този случай не са толкова подходящи други форми на помощ с по-слабо изкривяващо отражение, например възстановяеми аванси в сравнение с пряко предоставяне на безвъзмездни средства или данъчни кредити в сравнение с данъчни облекчения или форми на помощ на основата на финансови инструменти като дългови или капиталови инструменти (например нисколихвени заеми или опрощаване на лихви, държавни гаранции или алтернативно осигуряване на капитал при благоприятни условия).

(41) Изборът на инструмент за помощ следва да съответства на пазарната неефективност, която мярката за помощ цели да отстрани. Възстановяемият аванс може да представлява подходящ инструмент, по-специално когато не е сигурно какви са действителните приходи, например в случай на мерки за икономии на енергия. При схеми за помощ за изпълнение на целите и приоритетите на оперативните програми инструментът за финансиране, избран в тази програма, по принцип се счита за подходящ инструмент.

(42) По отношение на оперативната помощ договарящата се страна трябва да демонстрира, че помощта е подходяща за постигането на целта на схемата, към която е насочена помощта. За да демонстрира, че помощта е подходяща, договарящата се страна може да предварително да изчисли размера на помощта като фиксирана сума, която обхваща очакваните допълнителни разходи за даден период, с оглед да стимулира предприятията да минимизират своите разходите и да развият своята дейност по по-ефикасен начин в дългосрочен план (36).

(43) За да демонстрира, че схемите са подходящи, договарящата се страна също така може да използва резултатите от предишни оценки, както е описано в глава 4.

3.2.4. Стимулиращ ефект

3.2.4.1. Общи условия

(44) Помощта в областта на околната среда и енергетиката може да бъде счетена за съвместима с функционирането на ЕИП само ако включва стимулиращ ефект. Стимулиращ ефект е налице, когато помощта стимулира получателя да промени своето поведение и така да повиши нивото на опазване на околната среда или подобри функционирането на един сигурен, достъпен и устойчив европейски енергиен пазар — промяна в поведението, която той не би осъществил без помощта. Помощта не трябва да субсидира разходите за дейност, която предприятието ще извърши при всички случаи, и не трябва да компенсира обичайния бизнес риск от дадена икономическа дейност.

(45) Органът счита, че помощта не включва стимулиращ ефект за получателя във всички случаи, в които работата по проекта е започнала преди получателят да кандидатства за помощ пред националните органи. В случай че получателят започне да работи по проект преди да кандидатства за помощ, евентуално предоставената помощ във връзка с този проект ще бъде счетена за несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП.

(46) Договарящите се страни трябва да използват формуляр за кандидатстване за помощ. Този формуляр за кандидатстване съдържа поне името и размера на предприятието на заявителя, описание на проекта, включително неговото разположение и начална и крайна дата, необходимия размер на помощта, за да се осъществи проектът, и допустимите разходи. Във формуляра за кандидатстване бенефициерите трябва да опишат положението без помощта, т.е. положение, което се нарича съпоставителен сценарий, алтернативен сценарий или проект. В допълнение към това големите предприятия трябва да представят документални доказателства в подкрепа на съпоставителния сценарий, описан във формуляра за кандидатстване.

(47) Когато получи формуляр за кандидатстване, предоставящият помощта орган трябва да оцени дали съпоставителният сценарий е правдоподобен и да потвърди, че помощта включва изисквания стимулиращ ефект. Съпоставителният сценарий е правдоподобен, ако е действителен и е свързан с факторите за вземане на решения, които преобладават към момента, в който получателят на помощта взема решение дали да инвестира. Не се изисква да се изпълняват условията на точки 45 и 46 в случаите, когато помощта се предоставя въз основа на конкурентна тръжна процедура.

Стимулиращ ефект и адаптиране към стандартите на Съюза

(48) Органът счита, че помощта, отпусната за адаптиране към бъдещи стандарти на Съюза, по принцип има стимулиращ ефект, включително когато стандартът вече е приет, но все още не е влязъл в сила. Въпреки това в последния случай помощта има стимулиращ ефект, ако тя насърчава реализирането на инвестицията много преди влизането в сила на стандарта. Помощ, предоставена с цел адаптиране към стандарти на Съюза, които вече са приети, но все още не са влезли в сила, включва стимулиращ ефект, ако инвестицията е изпълнена и финализирана поне една година преди стандартите на Съюза да влязат в сила.

(49) Като друго изключение от точка 48 стимулиращ ефект може да е налице, ако е предоставена помощ за: а) придобиване на нови превозни средства за пътен, железопътен, вътрешноводен и морски транспорт, които отговарят на приети стандарти на Съюза, при условие че придобиването е извършено преди тези стандарти да влязат в сила и че тези стандарти, когато станат задължителни, няма да се прилагат по отношение на вече закупени превозни средства; или б) операции за модернизиране на съществуващи превозни средства за пътен, железопътен, вътрешноводен и морски транспорт, при условие че стандартите на Съюза не са били влезли в сила към датата, на която тези превозни средства са въведени в експлоатация, и че тези стандарти, когато станат задължителни, няма да се прилагат по отношение на вече закупени превозни средства.

(50) Органът счита, че помощ в подкрепа на инвестиции, които дават възможност на получателя да предприеме мерки, за да надхвърли приложимите стандарти на Съюза, допринася положително за развитието на екологичните или енергийните цели. За да не се обезсърчат договарящите се страни да определят задължителни национални стандарти, които са по-строги от съответните стандарти на Съюза, такъв положителен принос съществува независимо от наличието на задължителни национални стандарти, които са по-строги от стандартите на Съюза. Това включва например мерки за подобряване на качеството на водите и въздуха над задължителните стандарти на Съюза. Такъв положителен принос съществува и при наличието на задължителни национални стандарти, приети в отсъствие на стандарти на Съюза.

Стимулиращ ефект и енергийни одити

(51) В рамките на Директива 2012/27/ЕС (Директивата за енергийната ефективност, ДЕФ) големите предприятия трябва да извършват одити на всеки четири години. Следователно помощите за енергийни одити на големите предприятия може да имат стимулиращ ефект само дотолкова, доколкото помощите не компенсират енергиен одит, изискван от ДЕФ. Тъй като същото задължение не се налага на МСП, държавната помощ, предоставена на МСП за извършване на енергиен одит, може да има стимулиращ ефект.

(52) Предходната точка не засяга оценката на стимулиращия ефект на държавната помощ за мерки за енергийна ефективност, които са били разпоредени или извършени в резултат на енергийния одит или във връзка с други инструменти, например системи за управление на енергията и системи за управление на околната среда.

3.2.4.2. Допълнителни условия за помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление

(53) По отношение на мерките, за които трябва да се отправи индивидуално уведомление, договарящите се страни трябва да демонстрират категорично на Органа стимулиращия ефект на помощта. Те трябва да осигурят ясни доказателства, че помощта оказва ефективно въздействие върху инвестиционното решение по такъв начин, че променя поведението на получателя, така че да повиши нивото на опазването на околната среда или да подобри функционирането на европейския енергиен пазар. За да може да се извърши всеобхватна оценка, договарящата се страна трябва да предостави не само информация относно подпомагания проект, но и всеобхватно описание на съпоставителния сценарий, при който никоя договаряща се страна не предоставя помощ на получателя.

(54) Предимствата на новите инвестиции или производствените методи обикновено не са ограничени само до прякото им въздействие върху околната среда или енергийния пазар. Тези предимства могат по-специално да представляват производствени предимства (37), докато рисковете са свързани по-специално с несигурността дали инвестициите ще бъдат толкова рентабилни, колкото се очаква.

(55) По принцип стимулиращият ефект се установява чрез анализа на съпоставителния сценарий, като се сравняват нивата на предвижданата дейност със и без помощта. На практика това представлява проверка на рентабилността на проекта при отсъствие на помощ, за да се прецени дали той действително не постига приходите, които дружеството би реализирало, ако изпълни алтернативния проект.

(56) В този контекст нивото на рентабилност може да се оцени чрез използване на методологии, които представляват стандартни практики в конкретния разглеждан сектор и които могат да включват методи за изчисляване на нетната настояща стойност (NPV) на проекта (38), вътрешната норма на възвръщаемост (IRR) (39) или средната възвръщаемост на вложения капитал (ROCE). Рентабилността на проекта трябва да бъде сравнена с нормалната възвръщаемост, търсена от предприятието за други инвестиционни проекти със сходно естество. Когато тези ставки не са налични, рентабилността на проекта трябва да бъде сравнена с капиталовите разходи на дружеството като цяло или с обичайната норма на възвръщаемост в съответния сектор.

(57) Когато не е наличен конкретен съпоставителен сценарий, може да се счете, че има стимулиращ ефект, когато е налице недостиг на средства, т.е. когато инвестиционните разходи надхвърлят нетната настояща стойност (NPV) на очакваните оперативни приходи от инвестицията въз основа на предварителен бизнес план.

(58) Договарящите се страни се приканват да използват по-специално съвременни, уместни и надеждни доказателства, включително например документи на официални органи, доклади на кредитни комитети, оценки на риска, финансови доклади, вътрешни бизнес планове, становища на експерти и други проучвания, свързани с оценявания инвестиционен проект. За да бъде установен стимулиращият ефект, могат да се използват документи, съдържащи информация относно прогнози за търсенето, прогнози за разходите, финансови разчети, документи, представени пред инвестиционен комитет, в които са разработени различни инвестиционни сценарии, или документи, предоставени на финансовите институции.

(59) За да се гарантира, че стимулиращият ефект се установява по обективен начин, в своята оценка на стимулиращия ефект Органа може да сравни специфични данни за дружеството с данни за сектора, в който дружеството извършва дейност, наречено съпоставяне. По-специално договарящите се страни по възможност следва да предоставят специфични данни за сектора, за да покажат, че съпоставителният сценарий на дружеството, изискваното за него равнище на рентабилност и очакваните парични потоци са разумни.

(60) Органът може да счете, че е налице стимулиращ ефект, когато помощта стимулира предприятието да осъществи даден проект, дори ако подпомаганият проект не постига обичайно изискваното равнище на рентабилност. Това може да бъде оправдано например с оглед на по-широкообхватни ползи, които не са включени в рентабилността на самия проект. При тези обстоятелства предоставените доказателства в подкрепа на наличието на стимулиращ ефект стават особено важни.

(61) Когато предприятието се адаптира към национален стандарт, който надхвърля стандартите на Съюза или е приет при отсъствие на стандарти на Съюза, Органът ще провери дали получателят на помощта би бил засегнат в значителна степен от гледна точка на повишени разходи и не би могъл да поеме разходите, свързани с непосредственото прилагане на националните стандарти.

(62) По отношение на инвестиции, с чиято помощ предприятията надхвърлят минималните равнища, определени в стандартите на Съюза, Органът пак може да заключи, че не е налице стимулиращ ефект, по-специално когато инвестициите отговарят на минималните технически стандарти, достъпни на пазара.

(63) Ако помощта не променя поведението на получателя чрез стимулиране на допълнителни дейности, тя не включва стимулиращ ефект във връзка с насърчаване на екологосъобразно поведение в ЕИП или укрепване на функционирането на европейския енергиен пазар. Поради това помощта няма да бъде одобрена в случаите, в които изглежда, че същите дейности биха били извършени дори и без помощта.

3.2.5. Пропорционалност на помощта

3.2.5.1. Общи условия

(64) Помощта в областта на околната среда и енергетиката се счита за пропорционална, ако размерът на помощта за отделния получател е ограничен до необходимия минимум, за да се постигне преследваната цел в сферата на околната среда или енергетиката.

(65) Като общ принцип помощта ще се счита за ограничена до необходимия минимум, ако отговаря на нетните допълнителни разходи, необходими за постигане на целта, в сравнение със съпоставителния сценарий в отсъствие на помощ. Нетните допълнителни разходи се определят от разликата между икономическите ползи и разходи (включително инвестиционни и оперативни разходи) на подпомагания проект и тези на алтернативния инвестиционен проект, който дружеството би осъществило при отсъствие на помощ, т.е. съпоставителния сценарий.

(66) При все това може да е трудно да се отчетат всички икономически ползи, които дружеството ще извлече от една допълнителна инвестиция (40). Поради това за мерки, които не подлежат на индивидуална оценка, може да се използва опростен метод, насочен към изчисляване на допълнителните инвестиционни разходи т.e. не се отчитат оперативните ползи и разходи. Мерки, които не подлежат на индивидуална оценка, ще бъдат счетени за пропорционални, ако размерът на помощта не надхвърля максималния интензитет на помощта, който е определен процент от допустимите разходи, посочен в точки 67—71. Тези максимални интензитети на помощта също така могат да служат като таван за помощите, предоставяни за подлежащи на уведомяване мерки.

Допустими разходи

(67) Допустимите разходи за помощта за опазване на околната среда са допълнителните разходи за инвестиции в материални и/или нематериални активи, които са пряко свързани с постигане на общата цел.

(68) Допустимите разходи се определят както следва: а) когато разходите за постигане на целта от общ интерес могат да бъдат посочени като отделна инвестиция в общите инвестиционни разходи, например тъй като екологосъобразният елемент представлява лесно разпознаваем „отделен елемент“ към вече съществуващо съоръжение, допустимите разходи са разходите за тази отделна инвестиция (41); б) във всички други случаи допустимите разходи представляват допълнителните инвестиционни разходи, установени чрез сравнение на подпомаганата инвестиция със съпоставителния сценарий в отсъствие на държавна помощ. По принцип могат да се посочат разходите за технически съпоставима инвестиция (42), която може да бъде надеждно реализирана без помощта (43) и която не постига целта от общ интерес или не я постига в пълна степен.

(69) В приложение 2 се съдържа списък с подходящите съпоставителни сценарии и изчисленията на допустимите разходи, които показват какъв съпоставителен сценарий следва да се използва в подобни случаи. Органът може да приеме алтернативни съпоставителни сценарии, ако са надлежно обосновани от договаряща се страна.

(70) За мерки, подпомагащи интегрирани проекти, например интегрирани мерки за енергийна ефективност, или проекти за биогаз, може да е трудно да се изготви съпоставителен сценарий. Когато не може да бъде съставен надежден съпоставителен сценарий, Органът може да приеме общите разходи на проекта като алтернатива, което може да доведе до по-ниски интензитети на помощта, за да бъде отразено различното изчисляване на допустимите разходи.

(71) Правилата, посочени в точки 68—70, са приложими към изграждането на производствените предприятия в проектите за енергийноефективно районно отопление или охлаждане. Все пак подходът към недостига на финансиране ще се прилага за помощ за изграждане на мрежата, подобно на оценката на енергийна инфраструктура.

Максимални интензитети на помощта

(72) За да гарантира предвидимост и равни условия, Органът прилага максимални интензитети на помощта, посочени в приложение 1. Тези интензитети на помощта отразяват необходимостта от държавна намеса, която се определя, от една страна, от значимостта на пазарната неефективност, а от друга страна, от очакваната степен на нарушаване на конкуренцията и търговията.

(73) Могат да бъдат разрешени по-високи интензитети на помощта за някои видове помощ или за инвестиции в подпомаган регион, но интензитетът на помощта никога не може да надхвърля 100 % от допустимите разходи. По-високи интензитети на помощта могат да бъдат разрешени, както следва: а) интензитетът на помощта може да бъде увеличен с 15 процентни пункта за инвестиции в областта на околната среда и енергетиката, които се осъществяват в подпомагани области, които отговарят на условията на член 61, параграф 3, буква а) от Споразумението за ЕИП, и с 5 процентни пункта за инвестиции в областта на околната среда и енергетиката, които се осъществяват в подпомагани области, които отговарят на условията на член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП. Органът счита тези увеличения за оправдани с оглед на различните затруднения, пред които са изправени тези региони, които могат да възпрепятстват инвестиции в областта на околната среда и енергетиката; б) интензитетът на помощта може да се увеличи с 10 процентни пункта за средни предприятия и с 20 процентни пункта за малки предприятия. По отношение на малките и средните предприятия, които, от една страна, вероятно са изправени пред относително по-високи разходи за постигане на целите в областта на околната среда или енергетиката спрямо обема на дейността им и, от друга страна, пред недостатъци на капиталовите пазари, които ги принуждават да поемат такива разходи, могат да бъдат оправдани по-високи интензитети на помощта, тъй като рискът от съществено нарушаване на конкуренцията и търговията е по-малък, когато получателят е малко или средно предприятие; в) по-високи интензитети на помощта могат да бъдат оправдани при определени условия в случай на екоиновации, насочени към двойна пазарна неефективност във връзка с по-големите рискове от иновацията в съчетание с екологичния аспект на проекта. Това важи по-специално за мерки, свързани с ефективното използване на ресурсите. Интензитетът на помощта може да се увеличи с 10 процентни пункта, ако са спазени следните кумулативни условия: i) активът или проектът, който представлява екологична иновация, трябва да бъде нов или съществено подобрен в сравнение с върховите постижения на съответния промишлен отрасъл в ЕИП (44); ii) очакваната полза за околната среда трябва да бъде значително по-голяма от подобрението, произтичащо от общото развитие на технологичния напредък при съпоставими дейности (45); както и iii) иновационният характер на активите или проектите съдържа ясна степен на риск в технологично, пазарно или финансово отношение, който е по-висок от риска, обичайно свързан със съпоставими неиновационни активи или проекти (46).

(74) Поради това Органът ще счете помощта за съвместима с функционирането на ЕИП, ако допустимите разходи са изчислени правилно и ако са спазени максималните интензитети на помощта, посочени в приложение 1.

(75) Когато на получателя се предоставя помощ след конкурентна тръжна процедура въз основа на ясни, прозрачни и недискриминационни критерии, размерът на помощта може да достигне 100 % от допустимите разходи (47). Такава тръжна процедура трябва да бъде недискриминационна и да позволява участието на достатъчен брой предприятия. Освен това бюджетът, свързан с тръжната процедура, трябва да бъде обвързващо ограничение, в смисъл че не всички участници могат да получат помощ. Накрая, помощта трябва да бъде предоставена само въз основа на първоначалната оферта, представена от участника в търга, което изключва всякакви последващи преговори.

3.2.5.2. Натрупване на помощ

(76) Могат да се предоставят едновременно различни помощи по няколко схеми за помощ или да се натрупват с ad hoc помощ, при условие че общият размер на държавна помощ за дадена дейност или проект не надхвърля границите, определени от таваните на помощта, посочени в настоящите насоки.

(77) Помощта не се натрупва с помощ de minimis по отношение на същите допустими разходи, ако натрупването би довело до интензитет на помощта, който надхвърля посочения в настоящите насоки.

3.2.5.3. Допълнителни условия за инвестиционна и оперативна помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление

(78) Що се отнася до индивидуалната помощ, за да се гарантира нейната пропорционалност, не е достатъчно да се спазят максималните интензитети на помощ, определени в настоящия раздел и в приложение 1. Максималните интензитети на помощ се използват като тавани за индивидуална помощ (48).

(79) Като общо правило помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление, ще бъде счетена за сведена до необходимия минимум, ако размерът на помощта отговаря на нетните допълнителни разходи за подпомаганата инвестиция в сравнение със съпоставителния сценарий в отсъствие на помощ. Трябва да се отчетат всички съответни разходи и ползи в целия жизнен цикъл на проекта.

(80) Ако не може да бъде определен конкретен алтернативен проект като съпоставителен сценарий, Органът ще проучи дали размерът на помощта надхвърля необходимия минимум, с който подпомаганият проект ще стане достатъчно рентабилен, например дали проектът ще повиши своята IRR над обичайните норми на възвръщаемост, които използва съответното предприятие в други инвестиционни проекти от подобен вид. Когато този показател не е наличен, за тази цел могат да се използват капиталовите разходи на дружеството като цяло или обичайната норма на възвръщаемост в съответния сектор.

(81) Договарящата се страна трябва да представи доказателства, че размерът на помощта е сведен до минимума. Изчисленията, използвани при анализа на стимулиращия ефект, могат също да се използват за оценка на това дали помощта е пропорционална. Договарящата се страна трябва да демонстрира пропорционалността въз основа на документите, посочени в точка 58.

(82) Що се отнася до оперативна помощ, предоставена въз основа на конкурентен тръжен процес, индивидуалната помощ се счита за пропорционална, ако са спазени общите условия.

3.2.6. Избягване на ненужни отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията

3.2.6.1. Общи съображения

(83) За да бъде мярката за помощ съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП, нейните отрицателни ефекти, изразяващи се в нарушение на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите членки, трябва да бъдат ограничени и по-малки от положителните ефекти, изразяващи се в принос за целта от общ интерес.

(84) Органът проучва две основни потенциални нарушения в резултат на помощта, а именно нарушения на продуктовия пазар и ефекти относно местоположението на дейността. И двата вида нарушения могат да доведат до неефективност при отпускането на средства, което подронва икономическите резултати на вътрешния пазар, и до проблеми с тяхното разпределение,което засяга разпределението на икономическите дейности между регионите.

(85) Помощите за опазване на околната среда по своята същност имат тенденция да благоприятстват екологосъобразни продукти и технологии за сметка на други, които са по-замърсяващи и този ефект на помощите по принцип няма да се възприема като ненужно нарушаване на конкуренцията, тъй като това е свързано със самата цел на помощта, тоест, икономиката да стане по-екологична. Когато оценява потенциалните отрицателни ефекти от помощта за опазване на околната среда, Органът ще вземе предвид общия екологичен ефект на мярката във връзка с нейното отрицателно въздействие върху ситуацията на пазара и съответно върху приходите на предприятия, които не получават помощ. По този начин Органът по-специално ще проучи нарушаващия ефект върху конкурентите, които също осъществяват дейност по благоприятен за околната среда начин без помощ. По подобен начин колкото по-малък е очакваният екологичен ефект от въпросната мярка, толкова по-важно е да се установи какъв е нейният ефект върху пазарните дялове на конкурентните и техните приходи на пазара.

(86) Един потенциално вреден ефект от държавната помощ за екологични и енергийни цели е, че тя възпрепятства пазарния механизъм да постигне ефективни резултати, който възнаграждава най-ефективните и иновационни производители и оказва натиск върху най-малко ефективните да извършат подобрения, да се преструктурират или да напуснат пазара. Това може да доведе до ситуация, в която някои от по-ефективните или иновационни конкуренти на подпомаганото предприятие (например конкуренти с различна, евентуално дори по-екологосъобразна технология), които в противен случай биха могли да навлязат на пазара и да се разраснат, не могат да постигнат това поради предоставената на предприятието помощ. В дългосрочен план намесата в процеса на конкурентно навлизане и напускане на пазара може да окаже отрицателно въздействие върху иновациите и да забави подобренията на производителността в целия отрасъл.

(87) Помощта може също да има нарушаващи ефекти като води до увеличаване или запазване на значителна пазарна мощ на бенефициера. Дори когато помощта не укрепва пряко значителната пазарна мощ, това може да стане косвено, като възпре разрастването на съществуващи конкуренти, като ги накара да напуснат пазара или възпре навлизането на нови конкуренти.

(88) Освен нарушенията на продуктовия пазар помощта може да повлияе и на търговията и избора на местоположението на дейността. Тези нарушения могат да се проявят между договарящите се страни, когато предприятията се конкурират в трансграничен план или когато проучват различни места за осъществяване на инвестиции. Помощ, насочена към запазване на икономическа дейност в даден регион или привличането ѝ в този регион за сметки на други региони в рамките на вътрешния пазар, може да не води директно до нарушения на продуктовия пазар, но може да премества дейности или инвестиции от един регион в друг без никакво нетно въздействие върху опазването на околната среда.

Явни отрицателни ефекти

(89) По принцип мярката за помощ и контекстът, в който се прилага, трябва да се анализират, за да се установи степента на нарушения, до които евентуално води мярката. При все това има ситуации, в които отрицателните ефекти явно надхвърлят всички положителни ефекти, което означава, че помощта не може да бъде счетена за съвместима със Споразумението за ЕИП.

(90) Органът определя максимални интензитети на помощта, които представляват едно основно изискване за съвместимост и чиято цел е да се предотврати предоставянето на държавна помощ за проекти, при които съотношението между размера на помощта и допустимите разходи се счита за твърде несъразмерно и съществува много голяма вероятност помощта да води до нарушения.

(91) По подобен начин помощта за екологични и енергийни цели, която води единствено до промяна на местоположението на икономическата дейност, без да подобрява съществуващото равнище на екологична защита в договарящите се страни, ще се счита за несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП.

3.2.6.2. Общи условия

(92) При оценяване на отрицателните ефекти на мярката за помощ Органът се съсредоточава върху нарушаването в резултат на предвидимото въздействие на помощта в областта на околната среда и енергетиката върху конкуренцията между предприятията в засегнатите продуктови пазари и местоположението на икономическата дейност. Ако мерките за държавна помощ са добре насочени към пазарната неефективност, която са предназначени да отстранят, рискът помощта да доведе до неоснователно нарушаване на конкуренцията е по-малък.

(93) Ако помощта е пропорционална и ограничена до допълнителните инвестиционни разходи, отрицателното въздействие на помощта по принцип е ограничено. При все това дори когато помощта е необходима и пропорционална за конкретното предприятие, тя може да предизвика промяна в поведението на получателите, която да наруши конкуренцията. Търсещото печалба предприятие обикновено ще повиши нивото на опазване на околната среда над задължителните изисквания единствено ако реши, че това ще доведе, най-малкото косвено, до някакъв вид предимство за него.

(94) За да сведе нарушенията на конкуренцията и на търговията до минимум, Органът отдава голямо значение на процеса на подбор. Когато е възможно, процесът на подбор следва да се извършва по недискриминационен, прозрачен и открит начин, без непременно да се изключват предприятия, които могат да се конкурират с проекти за постигане на една и съща цел в областта на околната среда или енергетиката. Процесът на подбор следва да доведе до подбора на получатели, които могат да постигнат съответните цели в областта на околната среда или енергетиката, като използват възможно най-малко помощ или я използват по възможно най-разходоефективен начин.

(95) Органът ще оцени по-специално отрицателните ефекти на помощта, като разгледа следните елементи: а) намаляване или компенсиране на разходите за единица продукция: ако новото оборудване (49) води до намалени разходи за единица продукция в сравнение с положението без помощта или ако помощта компенсира част от оперативните разходи, вероятно получателят ще увеличи продажбите си. Колкото по-еластична е цената на продукта, толкова по-голям е потенциалът на помощта за нарушаване на конкуренцията; б) нов продукт: ако получателят постигне нов продукт или продукт с по-високо качество, има вероятност това да увеличи продажбите му и е възможно той да получи стартово преимущество.

3.2.6.3. Допълнителни условия за помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление

(96) Договарящите се страни трябва да гарантират, че отрицателните ефекти, описани в раздел 3.2.6.1, са ограничени. В допълнение към елементите, посочени в раздел 3.1.6.2, Органът ще вземе предвид и ще оцени дали индивидуалната помощ води до: а) подпомагане на неефективно производство, като по този начин се възпрепятства растежът на производителността в сектора; б) нарушаване на динамичните стимули; в) създаване или увеличаване на пазарната мощ или на изключващите практики; г) изкуствено изменение на търговските потоци или на местоположението на производството.

(97) Органът може да проучи планираното въвеждане на схеми за подпомагане в областта на околната среда и енергетиката, различни от схема, за която е отправено уведомление, които пряко или косвено облагодетелстват получателя на помощта, с цел да оцени кумулативното въздействие на помощта.

(98) Органът също така ще оцени дали в резултат на помощта някои територии могат да извлекат полза от по-благоприятни условия на производство, по-специално поради относително по-ниски производствени разходи заради помощта или поради по-високи стандарти на производство, постигнати чрез помощта. Това може да доведе до оставане или преместване на предприятията към подпомаганите територии или до пренасочване на търговските потоци към подпомаганата област. В своя анализ на подлежащата на индивидуално уведомление помощ Органът надлежно ще вземе под внимание всички доказателства, че получателят на помощта е проучил алтернативни местоположения.

3.2.7. Прозрачност

(99) Договарящите се страни трябва да гарантират публикуването на следната информация на общ уебсайт за държавната помощ на национално и регионално ниво: пълния текст на решението за отпускане на одобрената схема за помощ или индивидуалната помощ, както и на разпоредбите за неговото прилагане или връзка към него, самоличността на предоставящия орган или предоставящите органи, самоличността на отделните получатели, вида и размера на помощта, предоставена на всеки бенефициер, датата на предоставяне, вида на предприятието (МСП/големи предприятия), региона, в който се намира бенефициерът (на ниво II от NUTS) и основния икономически сектор, в който бенефициерът осъществява дейност (на ниво групи по NACE).

(100) За схеми под формата на данъчно предимство и помощ под формата на намаления на финансирането на подкрепа за енергията от възобновяеми източници, информацията за размера на индивидуалните помощи може да бъде предоставена в следните диапазони (в млн. евро): [0,5-1]; [1-2]; [2-5]; [5-10]; [10-30]; [30 и повече].

(101) Тази информация трябва да бъде публикувана след като решението за отпускане на помощта е било взето, трябва да се съхранява най-малко в продължение на 10 години и трябва да бъде на разположение на широката публика без ограничения (50). От договарящите се страни няма да се изисква да представят тази информация преди 1 юли 2016 г. Изискването за публикуване на информацията може да отпадне по отношение на индивидуалните помощи под 500 000 EUR.

3.3. Помощи за енергия от възобновяеми източници

3.3.1. Общи условия за инвестиционна и оперативна помощ за енергия от възобновяеми източници

(102) Европейският съюз си постави амбициозни цели във връзка с изменението на климата и енергийната зависимост, по-специално като част от своята стратегия „Европа 2020“. Няколко законодателни акта на Съюза вече подкрепят постигането на тези цели, като например схемата за търговия с емисии на Съюза, Директива 2009/28/ЕО (51) („Директивата за енергия от възобновяеми източници“ или RED) и Директива 2009/30/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (52) („Директивата за качеството на горивата“). При все това тяхното прилагане невинаги води до най-ефективните резултати на пазара и при определени условия държавната помощ може да представлява подходящ инструмент за осъществяване на принос към целите на Съюза и свързаните национални цели.

(103) Настоящите насоки се прилагат за периода до 2020 г. При все това, те следва да подготвят почвата за постигането на целите, определени в рамката за 2030 г. По-специално се очаква, че в периода между 2020 г. и 2030 г. установените възобновяеми енергийни източници ще станат конкурентоспособни в мрежата, което предполага, че субсидиите и освобождаването от задълженията за балансиране следва да бъдат постепенно премахнати чрез прогресивно намаляване. Настоящите насоки са съвместими с тази цел и ще осигурят прехода към ефективни от гледна точка на разходите резултати чрез пазарни механизми.

(104) Пазарните инструменти, като например тръжни процедури или конкурентна тръжна процедура, открита за всички производители на електроенергия от възобновяеми енергийни източници, които се конкурират на равни начала на равнище ЕИП, следва нормално да гарантират, че субсидиите са сведени до минимум с оглед на тяхното пълно премахване.

(105) Все пак, имайки предвид различните етапи от развитието на технологиите за възобновяеми енергийни източници, настоящите насоки позволяват на договарящите се страни да провеждат специфични за дадена технология търгове въз основа на дългосрочния потенциал на дадена нови и иновативни технология, необходимостта да се постигне диверсификация; ограниченията на мрежата, стабилността на мрежите и системните разходи (за интегриране).

(106) Специфични изключения са включени за инсталациите с определен размер, за които не може да се приеме, че тръжната процедура е приемлива, или за инсталации на етап демонстрация. Включването на такива инсталации е по избор.

(107) С оглед на свръхкапацитета на пазара на биогоривата от хранителни култури, Органът ще смята, че помощ за инвестиции в нов и съществуващ капацитет за биогорива от хранителни култури не е оправдана. Въпреки това инвестиционните помощи за преобразуване на централи за биогорива от хранителни култури в централи за биогорива от ново поколение са разрешени за покриване на разходите за това преобразуване. Инвестиционна помощ за биогорива, различна от този конкретен случай, може да се предоставя само в полза на биогорива от ново поколение.

(108) Докато инвестиционната помощ в подкрепа на биогорива от хранителни култури ще бъде прекратена от датата на прилагане на настоящите насоки, оперативната помощ за биогорива от хранителни култури може да се отпуска до 2020 г. Поради това тази помощ може да бъде предоставяна само на централи, които са започнали работа преди 31 декември 2013 г., докато централата бъде напълно амортизирана, но в никакъв случай не по-късно от 2020 г.

(109) В допълнение Органът ще смята, че помощта не повишава равнището на опазване на околната среда и не може да се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП, ако тя се отпуска за биогорива, които са предмет на задължение за доставка или смесване (53), освен ако договаряща се страна може да докаже, че помощта е ограничена до устойчиви биогорива, които са твърде скъпи, за да излязат на пазара само със задължение за доставка или смесване.

(110) По-специално докато схемата за търговия с емисии и данъците върху CO2 интернализират разходите за емисии на парникови газове, възможно е те да не ги е интернализират изцяло. Държавната помощ може следователно да допринесе за постигането на свързаните, но отделни цели на ЕИП за възобновяема енергия. Поради това Органът приема, освен ако няма доказателства за противното, че продължава да съществува остатъчна пазарна неефективност, която може да бъде преодоляна чрез помощи за възобновяема енергия.

(111) За да даде възможност на договарящите се страни да постигнат своите цели в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, Органът приема, че помощта е подходяща и че нарушаващите ефекти на помощта са ограничени, ако са изпълнени всички други условия.

(112) Що се отнася до помощта за производството на водноелектрическа енергия, нейното въздействие може да бъде в две посоки: от една страна, тази помощ може да окаже положително въздействие от гледна точка на ниски емисии на парникови газове, но от друга страна, може също така да доведе до отрицателно въздействие върху водните системи и биологичното разнообразие. Следователно, когато се предоставя помощ за производство на водноелектрическа енергия, договарящите се страни трябва да спазват Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (54), и по-специално член 4, параграф 7 от нея, в който се определят критериите във връзка с разрешаването на нови промени на водни обекти.

(113) Основен принцип в законодателството на ЕИП в тази сфера е йерархията на отпадъците, тоест приоритетно подреждане на начините, по които следва да се третират отпадъците (55). Държавната помощ за енергия от възобновяеми източници, при която за гориво се използват отпадъци, включително отпадна топлина, може да окаже положителен принос за опазване на околната среда, при условие че не се заобикаля този принцип.

(114) Помощ за енергия от възобновяеми източници може да се предоставя под формата на инвестиционна или оперативна помощ. За схеми за инвестиционна помощ и инвестиционна помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление, се прилагат условията, посочени в раздел 3.2.

(115) По отношение на схеми за оперативна помощ се прилага общата разпоредба на раздел 3.2, изменена съгласно специфичните разпоредби в настоящия раздел. По отношение на оперативна помощ, за която трябва да се отправи индивидуално уведомление, се прилагат посочените в раздел 3.2 условия, като по целесъобразност се вземат предвид измененията, направени с настоящия раздел за схемите за оперативна помощ.

(116) Органът ще разрешава схеми за помощ с максимален срок от десет години. Ако схемата се запазва след това, след изтичането на този период следва да бъде отправено повторно уведомление за мярката. Що се отнася до биогоривата от хранителни култури, съществуващите и наскоро обявените схеми следва да бъдат ограничени до 2020 г.

(117) Съюзът определи цялостната цел на Европейския съюз за дела на възобновяемите енергийни източници в крайното потребление на енергия и превърна тази цел в задължителни национални цели. Директивата за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници включва механизми за сътрудничество (56), които ще улеснят трансграничната помощ за постигане на националните цели. Схемите за оперативна помощ по принцип следва да бъдат отворени за други държави от ЕИП и договарящите се страни от Енергийната общност, за да се ограничат отрицателните въздействия като цяло. Така се свеждат до минимум разходите на договарящите се страни, чиято единствена цел е да постигнат националната цел за енергия от възобновяеми източници, определена в законодателството на Съюза. При все това за договарящите се страни би било от полза да въведат механизъм за сътрудничество, преди да разрешат предоставянето на трансгранична помощ или в противен случай производството от инсталации в други държави няма да се отчита за изпълнението на тяхната национална цел съгласно RED (57). Органът ще приеме схемите, които са отворени и за други страни от ЕИП или за страни от Енергийната общност.

(118) Помощта за електроенергия от възобновяеми източници по принцип следва да допринася за интегрирането на електроенергията от възобновяеми източници на пазара. Това обаче може да се окаже невъзможно или неподходящо за определени малки видове инсталации.

3.3.2. Оперативна помощ, предоставена за енергия от възобновяеми източници

3.3.2.1. Помощ за енергия от възобновяеми енергийни източници

(119) За стимулиране на пазарното интегриране на електроенергията от възобновяеми източници е важно получателите да продават своята електроенергия директно на пазара и да подлежат на пазарни задължения. Следните кумулативни условия се прилагат считано от 1 януари 2016 г. за всички нови схеми и мерки за помощ: а) помощта се предоставя като премия в допълнение към пазарната цена (премия), чрез която производителите продават своята електроенергия директно на пазара; б) получателите (58) подлежат на стандартни задължения за балансиране, освен ако не съществуват ликвидни пазари в рамките на деня; както и в) въведени са мерки, за да се гарантира, че производителите нямат стимул да произвеждат електроенергия при отрицателни цени.

(120) Условията, установени в точка 119, не се прилагат за инсталации с инсталирана електрогенерираща мощност, по-малка от 500 kW, или за демонстрационни проекти, с изключение на електроенергия от вятърна енергия, за която се прилага инсталирана електрогенерираща мощност от 3 MW или 3 генератора.

(121) В рамките на преходен период, обхващащ 2015 г. и 2016 г., помощ за поне 5 % от планираните нови електрогенериращи мощности от възобновяеми източници на енергия следва да се предоставя в резултат от конкурентна тръжна процедура въз основа на ясни, прозрачни и недискриминационни критерии. От 1 януари 2017 г. се прилагат следните изисквания: помощта е предоставена след провеждане на конкурентна тръжна процедура въз основа на ясни, прозрачни и недискриминационни критерии (59), освен ако: а) договарящите се страни докажат, че само един или ограничен брой проекти или територии биха могли да бъдат допустими; или б) договарящите се страни докажат, че конкурентна тръжна процедура би довела до по-високи равнища на подпомагане (например за да се избегне стратегическо наддаване); или в) договарящите се страни докажат, че конкурентна тръжна процедура би довела до ниски ставки на реализиране на проекта (за да се избегнат ниски оферти). Ако тези конкурентни тръжни процедури са отворени за всички производители на електроенергия от възобновяеми енергийни източници на недискриминационна основа, Органът ще счита, че помощта е съразмерна и не нарушава конкуренцията до степен, която противоречи на функционирането на Споразумението за ЕИП. Тръжната процедура може да бъде ограничена до специфични технологии, когато процес, отворен за всички производители, би довел до неоптимален резултат, който не може да бъде разрешен при проектиране на процеса с оглед на: а) по-дългосрочния потенциал на определена нова и иновационна технология; или б) необходимостта да се постигне диверсификация; или в) мрежовите ограничения и стабилността на мрежите; или г) системните разходи (за интегриране); или д) необходимостта да се избягват нарушения на пазарите за суровини в резултат от подпомагането в полза на биомасата (60).

(122) Помощ може да бъде предоставена без конкурентна тръжна процедура, както е описано в точка 121, за инсталации с инсталирана електрогенерираща мощност по-малко от 1 MW или за демонстрационни проекти, с изключение на електроенергия от вятърна енергия, за инсталации с инсталирана електрогенерираща мощност до 6 MW или с 6 генератора.

(123) При липса на конкурентна тръжна процедура са приложими условията на точки 119 и 120 и условията за оперативна помощ за енергия от възобновяеми източници, различна от електроенергия, както е посочено в точка 126.

(124) Помощта се предоставя само докато съоръжението бъде напълно амортизирано в съответствие със стандартните счетоводни правила и всяка инвестиционна помощ, получена преди това, трябва да бъде приспадната от оперативната помощ.

(125) Тези условия не засягат възможността за договарящите се страни да отчитат съображенията за пространствено планиране, например като изискват строителни разрешения преди участието в тръжната процедура или като изискват инвестиционни решения в рамките на определен период.

3.3.2.2. Помощ за енергия от възобновяеми източници, различни от електроенергия

(126) За енергия от възобновяеми източници, различна от електрическа енергия, оперативната помощ ще се счита за съвместима с функционирането на ЕИП, ако са изпълнени следните кумулативни условия: а) помощта за единица енергия не превишава разликата между общите усреднени разходи за производство на енергия (LCOE) чрез конкретната технология и пазарната цена на съответната форма на енергия; б) LCOE може да включва нормална възвръщаемост на капитала. Инвестиционната помощ се приспада от общият размер на инвестициите при изчисляването на LCOE; в) производствените разходи се актуализира редовно, поне веднъж годишно; както и г) помощ се отпуска само докато съоръжението бъде напълно амортизирано в съответствие със стандартните счетоводни правила, с цел да се избегне ситуация, при която оперативната помощ въз основа на LCOE надвишава амортизацията на инвестицията.

3.3.2.3. Помощ за съществуващи съоръжения за биомаса след амортизирането на съоръженията

(127) За разлика от повечето други възобновяеми енергийни източници биомасата изисква относително ниски инвестиционни разходи, но по-високи оперативни разходи. По-високите оперативни разходи могат да попречат на дадено съоръжение за биомаса (61) да продължи да функционира след амортизирането на инсталацията, тъй като оперативните разходи могат да бъдат по-високи от приходите (пазарната цена). От друга страна, дадено съоръжение за биомаса може да функционира, като използва изкопаеми горива вместо биомаса като източник на суровини, ако използването на изкопаеми горива е икономически по-изгодно от използването на биомаса. За да се запази използването на биомаса и в двата случая, Органът може да счете помощта за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП дори след амортизирането на съоръжението.

(128) Органът ще счете оперативната помощ за биомаса след амортизирането на съоръжението за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП, ако договарящата се страна демонстрира, че оперативните разходи, които получателят поема след амортизирането на съоръжението, продължават да бъдат по-високи от пазарната цена на произвежданата енергия и ако са изпълнени следните кумулативни условия: а) помощта се предоставя единствено въз основа на енергията, произведена от възобновяеми източници; б) мярката е проектирана по такъв начин, че компенсира разликата в оперативните разходи, които получателят поема, и пазарната цена; както и в) въведен е механизъм за мониторинг, за да се провери дали оперативните разходи продължават да бъдат по-високи от пазарната цена на енергията. Механизмът за мониторинг трябва да се основава на актуална информация за производствените разходи и трябва да се прилага поне веднъж годишно.

(129) Органът ще счете оперативната помощ за биомаса след амортизирането на съоръжението за съвместима с функционирането на Споразумен