BG Официален вестник на Европейския съюз L 166/58

РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ

№ 469/15/COL

от 4 ноември 2015 година

за закриване на официалната процедура по разследване във връзка с предполагаема държавна помощ в полза на Innovation Norway за дейностите му на пазара на интернет инфраструктура и свързани услуги, както и във връзка с възможна държавна помощ в полза на регионалните съвети по туризма и организациите за управление на дестинации (Норвегия) [2017/1150]

Надзорният орган на ЕАСТ („Органът“),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 61, параграф 1 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд („Споразумението за надзорен орган и съд“), и по-специално член 24 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд (наричан по-нататък „Протокол 3“), и по-специално част II, член 7, параграф 2 и член 13, параграф 1 от него,

КАТО покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид тези мнения,

като има предвид, че:

I. ФАКТИ

1. ПРОЦЕДУРА

(1) С писмо от 5 юли 2013 г. (1) предприятие tellUs IT AS (междувременно сляло се с предприятие New Mind (2) и по-нататък наричано „New Mind | tellUs“ или „жалбоподателят“) подаде жалба до Органа относно държавна помощ във връзка със стопанските дейности на предприятие Innovasjon Norge („Innovation Norway“ или „IN“) на пазара на интернет инфраструктура и свързани услуги в туристическия сектор. Органът получи и регистрира жалбата на 8 юли 2013 г.

(2) След предварително проучване на жалбата, на 16 юли 2014 г. Органът реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 1, параграф 2 от част I от Протокол 3, и в тази връзка прие Решение № 300/14/COL („решението за откриване на процедурата“) (3). С това решение Органът прикани норвежките органи и заинтересованите страни да представят своите мнения.

(3) С писмо от 1 септември 2014 г. (4) норвежките органи представиха своето мнение относно решението за откриване на процедурата. На 30 септември 2014 г. Органът се срещна с норвежките органи и IN. По време на тази среща норвежките органи предоставиха нова информация и поясниха информацията, предоставена на 1 септември 2014 г. Освен това Органът постави допълнителни въпроси към IN, на които предприятието отговори с електронно писмо от 17 октомври 2014 г. (5).

(4) С електронно писмо от 9 октомври 2014 г. (6) Органът получи мнение от една заинтересована страна — жалбоподателят. Надзорният орган препрати това мнение на норвежките органи с електронно писмо от 10 октомври 2014 г. (7). Органът проведе конферентни разговори с IN на 27 октомври 2014 г. и 5 ноември 2014 г.

(5) С писмо от 24 ноември 2014 г. (8) норвежките органи предоставиха своето становище относно мнението на жалбоподателя и допълнителна информация по делото.

(6) Впоследствие Органът получи допълнителна информация по делото от жалбоподателя и от IN (9). Получената от жалбоподателя информация беше препратена на норвежките органи.

2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

(7) Настоящото решение засяга дейностите на IN в туристическия сектор.

(8) IN е публично дружество, на което е възложено подпомагането на бизнес иновациите и развитието на норвежките предприятия и норвежката индустрия като цяло. IN подпомага националната туристическа индустрия. IN е създател и управлява най-посещаваният норвежки туристически уебсайт visitnorway.com (10).

(9) Чрез visitnorway.com IN предоставя услуги на регионалните съвети по туризма („РСТ“) (11) и организациите за управление на дестинации („ОУД“) (12). РСТ и ОУД са местни/регионални образувания за насърчаване на туризма в съответната географска област.

(10) Тези услуги включват i) интернет инфраструктура и свързани услуги и ii) маркетингови и рекламни услуги в туристическия сектор (13).

(11) Предмет на жалбата и решението за откриване на процедурата са възможни мерки за държавна помощ, свързани с предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги. По-конкретно, в член 1 от решението за откриване на процедурата се посочват три предполагаеми мерки за държавна помощ.

(12) Първата предполагаема мярка засяга държавна помощ в полза на IN под формата на отказване от печалба при предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги на РСТ и ОУД.

(13) Втората мярка е предполагаема липса на разделно счетоводство и прозрачна методика за разпределяне на разходите с цел разграничаване на стопанските от нестопанските дейности на IN. По-специално, от значение е дали предоставяните от IN интернет инфраструктура и свързани услуги са предмет на кръстосано субсидиране с публични средства, получени за предлагането на нестопанска услуга, а именно за общото популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация.

(14) Третата предполагаема мярка за държавна помощ е свързана с държавна помощ в полза на РСТ и ОУД, която произтича от това, че цените за интернет структурата и свързаните услуги не са достатъчно високи, за да се осигури разумна възвращаемост на инвестициите за IN.

2.1. ПОЛУЧАТЕЛИ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

(15) IN беше създадено през 2003 г. от норвежкото правителство със Закона за Innovation Norway (14) („Закона за IN“). Държавата притежава 51 % от дружеството, а окръзите притежават останалите 49 % (15).

(16) Дружеството беше създадено като инструмент на норвежкото правителство за насърчаване на бизнес развитие, насочено към създаване на стойност в цялата страна (16). IN управлява и изпълнява няколко норвежки схеми за помощ. IN подпомага националния туристически сектор. Според норвежките органи: „Наред с другото IN има за задача да предлага маркетингови услуги в интернет с цел да достигне до международна и национална публика на официалната уебстраница visitnorway.com.“ (17)

(17) Насърчаването на туризма на местно и регионално равнище се извършва от РСТ и ОУД. Съгласно информацията, предоставена от норвежките органи (18), в Норвегия има около 300 регионални и местни туристически организации, а именно РСТ и ОУД. Тяхната основна цел е да организират туристически дейности и да предлагат туристическа информация. Дейността на РСТ се съсредоточава в международното популяризиране на региона, докато ОУД работят както на международно, така и на национално равнище за популяризирането на конкретни дестинации. (19) Като цяло техните акционери са както публични, така и частни дружества. (20) По принцип РСТ са организирани като дружества с ограничена отговорност, като техните акции са притежание на окръжните органи и представителите на туристическата индустрия. ОУД са местни образувания, които могат да имат различна акционерна структура. Те обаче обикновено са собственост на местните органи и местните предприятия в областта на туризма.

(18) РСТ и ОУД нямат за цел постигането на максимална печалба за своите собственици, а по-скоро да насърчават икономическата активност на туристическия сектор в своите съответни географски области. (21)

2.2. ИНТЕРНЕТ ИНФРАСТРУКТУРА И СВЪРЗАНИ УСЛУГИ

(19) Интернет инфраструктура и свързани услуги в сектора на туризма се предоставят чрез „система за управление на дестинации“ („СУД“) (22).

(20) С помощта на СУД информационните дружества предлагат услуги, при които техните клиенти (дружества за управление на дестинации (23)) могат да предоставят информация за туристически обекти, хотели, ресторанти, събития и друга подобна информация едновременно на своята собствена уебстраница и като използват външни канали като visitnorway.com, Google Maps, павилиони за туристическа информация, мобилни портали и печатни вестници, и редовно да актуализират тази информация. Информацията се използва от широката общественост за резервации или за други цели.

(21) СУД може да предостави различни функционални възможности: i) функционална възможност за дестинация (т.е създаването на база данни от точки от интерес или информационни съобщения относно събития, хотели, ресторанти, изложби и др.); ii) функционална възможност за разпределяне (т.е. информацията, съхранявана в базата данни, се разпределя към различни канали и платформи); и iii) функционална възможност за търсене (например използвана на уебсайтове за търсене и представяне на туристически продукти).

(22) Графична илюстрация на тези услуги е включена в съображение 43 по-долу.

2.3. МАРКЕТИНГОВИ И РЕКЛАМНИ УСЛУГИ В ТУРИСТИЧЕСКИЯ СЕКТОР

(23) Маркетинговите и рекламните услуги в туристическия сектор може да са свързани с общото популяризиране на дадена географска област или с популяризирането на конкретни стопански субекти.

(24) Общото популяризиране предполага предлагане на посетителите на обща туристическа информация относно природата, кулинарни традиции, климата и др. Популяризирането на конкретни предприятия е свързано с маркетинг на конкретно съдържание (информация за хотел, ресторанти, културни прояви и др.).

(25) Освен това, при популяризирането на конкретно съдържание на visitnorway.com могат да се откроят две различни възможности: информацията се публикува директно на уебсайта (т.е. информацията се намира на самия уебсайт) или се публикува препратка към външен уебсайт, на който е публикувана конкретната информация.

2.4. ДЕЙНОСТИ НА IN В СЕКТОРА НА ТУРИЗМА

(26) Мандатът на IN включва популяризирането на сектора на туризма на национално равнище. Норвежкото правителство е активен участник в туристическия сектор от 1903 г. (24). Както е посочено в съображение 17 по-горе, на регионално и местно равнище насърчаването на туризма се извършва от РСТ и ОУД. В главата, посветена на IN, в държавните годишни бюджетни писма се предоставят инструкции за дейностите на IN в сектора на туризма. (25)

(27) През 2007 г. норвежките органи приеха национална стратегия за туристическата индустрия, в която определиха основните цели на правителството в този сектор. (26) Една от тези цели беше по-голямо признание на Норвегия като туристическа дестинация. В тази връзка през 2007 г. IN разработи и направи публичен уебсайта visitnorway.com. В съответствие със стратегията за туристическата индустрия „[у]ебсайтът има за цел да убеди посетителите да пътуват до Норвегия и да предоставя полезна и изчерпателна информация за Норвегия и за офертите на туристическата индустрия“ (27).

(28) От създаването на уебсайта visitnorway.com в допълнение към предоставянето на обща информация относно Норвегия (нестопанска дейност) IN е предлагало на РСТ и ОУД възможността да популяризират своето конкретно туристическо съдържание (т.е. информация за събития, хотели, транспорт и т.н.) на уебсайта visitnorway.com. IN е подписало стандартни споразумения с РСТ и ОУД, съгласно които конкретното туристическо съдържание на РСТ и ОУД се публикува на visitnorway.com (пряко или чрез хипервръзки) срещу годишна абонаментна такса, изчислена въз основа на годишния оборот на съответните РСТ и ОУД. В миналото РСТ и ОУД също са имали собствени уебсайтове, на които са предоставяли обща информация за своите съответни географски области и са популяризирали конкретни туристически продукти, т.е. стопански услуги, от името на своите акционери и собственици.

(29) През 2012 г. норвежкото правителство е приело нова стратегия за туризма, която има за цел да подобри структурата на националния туризъм (28)). Новата стратегия има за цел постигането на по-ефикасно публично подпомагане за сектора, намаляване на броя на участниците и по-голяма координация между тях. В допълнение норвежките органи са определили като цел да се избегне наличието на многобройни уебсайтове за туризъм в Норвегия, всеки от които отчасти е финансиран от различни правителствени органи, области или общини и е с различна структура, оформление, търсачки, езици и т.н.

(30) В резултат на това през 2013 г. Министерството на търговията, индустрията и рибарството прие „нова структура на туризма“, с която се цели да се улесни изборът на туристите на Норвегия като туристическа дестинация (29).

(31) В бюджетното писмо за IN от 2013 г. (по-нататък „бюджетното писмо от 2013 г.“ (30)) се казва: „Innovation Norway има за цел да осигури добро разпространение на норвежкия туристически опит посредством visitnorway.com и да помогне на участниците в туристическата индустрия […]“. Следователно visitnorway.com се посочва като ключов елемент от норвежката стратегия за насърчаване на туризма (31) . От IN беше поискано да разшири уебстраницата и да увеличи своята подкрепа за туристическата индустрия. Целта е била на официалния уебсайт visitnorway.com да се предлагат интернет маркетингови услуги, като по този начин се достигне до национална и международна публика (32).

(32) С оглед на тази цел IN постави началото на проект под наименованието „нова структура на visitnorway“ („новата структура“) (33). Новата структура е предоставяла на РСТ и ОУД не само маркетингови и рекламни услуги (по силата на стандартните споразумения, вж. съображение 28), но и допълнителни услуги.

(33) IN е предприело редица необходими промени в характеристиките и функционалните възможности на платформата visitnorway.com, за да се запази нейната актуалност в техническо отношение и за да се осигури ефективната ѝ експлоатация в дългосрочен план. През 2013 г. IN е започнало да предлага някои от функционалните възможности на СУД (под общото наименование „интернет инфраструктура и свързани услуги“) на норвежки РСТ и ОУД, които са пожелали да мигрират съдържанието от своите собствени уебсайтове към visitnorway.com. Това интегриране на съдържанието в платформата visitnorway.com е в съответствие с целите, предвидени от норвежките органи в тяхната нова стратегия за туризма, наред с другото за да се избегне наличието на множествени уебсайтове за туризъм в Норвегия (вж. съображение 29 по-горе).

(34) Поради това през 2014 г. на всички РСТ и ОУД са били предложени премиум споразумения за партньорство с възможност да използват visitnorway.com като своя начална страница вместо да разработват и поддържат собствена интернет страница. Миграцията към visitnorway.com е предполагала закриване на техните собствени уебсайтове. Тези услуги са били предлагани само на РСТ и ОУД, а не на общия пазар, т.е. не на всички потенциални потребители, включително на акционерите или външните потребители на РСТ и ОУД (34).

(35) След миграцията някои от услугите, които РСТ и ОУД са закупували в миналото от дружества като жалбоподателя, са станали излишни. По специално, функционалната възможност за търсене е станала излишна за РСТ и ОУД и това би довело до прекратяването на договорите на лицензополучателите с дружества като New Mind | tellUs. Други функционални възможности обаче, като например функционалната възможност за дестинация, все още са били необходими за създаването и поддържането на точките от интерес и информационните съобщения, които се публикуват на visitnorway.com.

(36) Макар че на всички РСТ и ОУД са били предложени премиум споразумения за партньорство, не всички са проявили или проявяват интерес към новите услуги, тъй като миграцията към visitnorway.com е изисквала, наред с другото, да бъдат приети редакционните условия и ограниченията, наложени от IN (35). Следователно някои РСТ и ОУД поддържат стандартни споразумения, по силата на които IN им осигурява рекламни и маркетингови услуги (вж. съображение 28).

(37) Проектът за „нова структура“ на туризма в рамките на visitnorway.com (вж. съображение 32) е обхващал също два пилотни проекта през 2013 г. — Alfa и Beta, преди подписването на премиум споразуменията за партньорство през 2014 г., както е посочено в съображение 34 по-горе. Те ще бъдат описани по-подробно по-долу.

Проект „Pilot Alfa“

(38) През март 2013 г. IN стартира проект, наречен „Pilot Alfa“, заедно с два пилотни клиента — VisitSørlandet и VisitTrondheim. „Pilot Alfa“ засяга миграцията на уебсайтовете Visit Sørlandet AS (36) (РСТ) и Visit Trondheim AS (37) (ОУД) към платформата visitnorway.com.

(39) Двете предприятия са избрани за участници в пилотния проект и са подписали премиум споразумения за партньорство с IN, за да ползват visitnorway.com. В съответствие с тези споразумения двете дружества са пренасочили своите URL (38) към visitnorway.com и са прекратили използването на своите интернет страници. Информацията от тези страници (като обща туристическа информация и конкретно туристическо съдържание) е била прехвърлена на visitnorway.com.

(40) По времето, когато двете дружества са поддържали свои собствени уебсайтове, те са били клиенти на жалбоподателя. Следователно те са използвали функционалните възможности tellUs destinator и tellUs search и са заплащали на жалбоподателя съответна лицензионна такса. След като са пренасочили своите URL към visitnorway.com и са закрили собствените си уебстраници обаче, тези дружества са прекратили своите договори за функционалната възможност за търсене, тъй като по технически причини единствено функционалната възможност за търсене на IN може да се използва на visitnorway.com (единствената търсачка на уебсайта е разработената от IN и инсталирана на платформата).

(41) Двете дружества е трябвало обаче все още да имат договор с жалбоподателя или с друго подобно дружество за функционалната възможност за дестинация. IN не предоставя тази функционална възможност. Жалбоподателят е бил единственият доставчик на услуги за СУД на норвежкия пазар. През периода 2012—2013 г. обаче международният конкурент Citybreak е навлязъл на пазара, предлагайки функционалната възможност за дестинация, която позволява на доставчиците на туристически услуги да създадат база данни от точки от интерес (39).

(42) Следователно РСТ и ОУД, които са мигрирали към visitnorway.com, са могли да избират измежду различни дружества, които са предлагали функционална възможност за дестинация (New Mind | tellUs или CityBreak или всеки друг оператор, който може да навлезе на пазара), докато потребителите, използващи услугите за търсене на tellUs са могли да използват единствено функционална възможност за дестинация на tellUs. Когато New Mind | tellUs е било единственият доставчик на интернет и инфраструктурни услуги, всички РСТ и ОУД е трябвало да сключат договор с New Mind | tellUs както за функционална възможност за търсене, така и за функционална възможност за дестинация.

(43) Използването на различните функционални възможности преди и след „Pilot Alfa“ е представено в следната графика: Текст на изображението Собствена уебстраница на ОУД (преди „Pilot Alfa“) Собствена уебстраница на ОУД Функция за търсене на tellUs Дружество за дестинация Функция за база данни на tellUs Функция за дестинация на tellUs Visitnorway.com (след „Pilot Alfa“) Функция за дестинация на tellUs Функция за дестинация на CityBreak Дружество за дестинация Дружество за дестинация Функция за база данни на CityBreak Функция за база данни на tellUs Функция за база данни на IN Функция за търсене на VisitNorway Visitnorway.com Източник: Органът, въз основа на информацията, предоставена от норвежките органи (документ № 688213).

(44) Услугите, които IN е предлагало на РСТ и ОУД преди да започне изпълнението на проекта за нова структура (т.е. онлайн маркетингови и рекламни услуги на уесайта visitnorway.com), са били предлагани срещу заплащане на такса, изчислена въз основа на техния годишен оборот, а не въз основа на пазарната цена на получените услуги (вж. съображение 28 по-горе). Тази система на ценообразуване е била прилагана също и в рамките на „Pilot Alfa“ без допълнителни такси за допълнителните услуги, предоставяни от IN (интернет инфраструктура и свързани услуги).

(45) Норвежките органи обясниха (40), че причината да не начисляват допълнителна такса за допълнителните услуги е била, че новите услуги са били в процес на разработване и че двете дружества, участващи в пилотния проект, са инвестирали значително време и усилия, за да спомогнат за разработването на новите функционални възможности на IN, като са компенсирали IN чрез осигуряване на ценна обратна информация относно новите услуги.

Проект „Pilot Beta“

(46) От юли 2013 г. до ноември 2013 г. IN е осъществило проекта „Pilot Beta“. В рамките на този пилотен проект IN е проучило нови бизнес модели, включително възможността за насърчаване на нови премиум споразумения за партньорство за всички РСТ и ОУД.

(47) Считано от 1 януари 2014 г., IN е предложило премиум споразумения за партньорство на всички заинтересовани РСТ и ОУД на недискриминационна основа. IN е въвело нов модел на ценообразуване за тези услуги, при който според норвежките органи определената цена е отразявала разходите за услугите, предоставяни от IN, плюс разумна печалба. Новият модел на ценообразуване се е прилагал и за двата пилотни проекта VisitSørlandet и VisitTrondheim, считано от 1 януари 2014 г.

(48) След тази дата, както е показано на фигура 2 по-долу, IN е предлагало на РСТ и ОУД две различни възможности (41): i) услуги в рамките на премиум споразуменията за партньорство (42), и ii) услуги по популяризиране в рамките на стандартни споразумения за партньорство (43). Независимо от отношенията си с РСТ и ОУД visitnorway.com популяризира Норвегия като туристическа дестинация, като предоставя обща информация за страната (44).

(49) Премиум споразумения за партньорство са били подписани с РСТ и ОУД, които са изразили желание да мигрират към visitnorway.com. На РСТ и ОУД, които не са пожелали да прехвърлят своите уебсайтове към visitnorway.com (не-премиум партньори), IN е предлагало същите маркетингови услуги и услуги по популяризиране като преди посредством стандартните споразумения. Графика 2 Настояща структура на visitnorway.com Източник: IN.

3. ЖАЛБА

(50) В своята жалба New Mind | tellUs твърди, че дейностите по популяризиране на IN и неговите задачи във връзка с visitnorway.com като национален туристически портал може да се разглеждат като услуга от общ икономически интерес („УОИИ“) в съответствие с правилата на ЕИП за държавната помощ.

(51) През 2013 г. обаче IN е навлязло на нов пазар (45), като е започнало да предлага нови стопански услуги на РСТ и ОУД, позволявайки им да прехвърлят техните уебсайтове към visitnorway.com (т.е. интернет инфраструктура и свързани услуги). В своята жалба New Mind | tellUs тези услуги не са част от предоставения на IN мандат и не са предоставени в съответствие с решението на Съда по делото Altmark (46).

(52) Жалбоподателят подчертава, че доколкото предоставя стопански услуги, IN не следва да получава държавна помощ. (47)

(53) В частност, жалбата засяга четири различни форми на предполагаема държавна помощ: a) неприлагане на разделно счетоводно отчитане на търговските дейности в рамките на IN, б) пропуснати печалби поради непреследване на печалба при стопанските дейности на IN, в) предполагаема помощ в полза на РСТ и ОУД, предоставена от IN под формата на интернет инфраструктура и свързани услуги на цени под пазарните, и г) общо освобождаване от данък върху доходите, предоставено на IN, което се прилага и за извършваните от него стопански дейности.

(54) Накрая, New Mind | tellUs твърди също така, че IN насърчава своите клиенти да прекратят своите предишни договори с New Mind | tellUs, като предлага на РСТ и ОУД, които мигрират към visitnorway.com, безвъзмездни преводачески услуги. (48)

4. ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

(55) На 16 юли 2014 г. Органът реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 1, параграф 2 от част I на Протокол 3.

(56) Въпреки това Органът ограничи обхвата на официалното разследване до три от мерките, посочени от жалбоподателя: i) неприлагане на разделно счетоводно отчитане на търговските дейности в рамките на IN и липсата на механизъм за разпределяне на разходите, ii) пропуснати печалби поради непреследване на печалба при стопанските дейности на IN, и iii) предполагаема помощ в полза на РСТ и ОУД, предоставена от IN под формата на цени, които не са достатъчно високи за постигане на разумна възвращаемост от инвестициите, при предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги.

(57) Общото освобождаване от данък върху доходите, предоставено на IN, беше изключено от решението за откриване на процедурата (49). По отношение на това твърдение беше открито производство във връзка със съществуваща държавна помощ.

(58) По отношение на мерките в обхвата на решението за откриване на процедурата Органът изрази предварително становище, че предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги представлява стопанска дейност, която може да се отдели от простото популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация. Тези нови услуги са били предложени на всички РСТ и ОУД едва от 1 януари 2014 г. насам. Следователно Органът стигна до заключението, че ако мерките бъдат определени като държавна помощ, то те ще представляват нова помощ (50).

(59) Освен това Органът беше на мнение, че ако бъде установено, че IN не е изисквало конкурентна пазарна цена за услугите, предоставяни на РСТ и ОУД, не може да бъде изключено наличието на нова държавна помощ в полза на тези образувания.

(60) Накрая, Надзорният орган изрази съмнение, че предполагаемите мерки за държавна помощ може да бъдат определени като съвместими със Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в) като помощ за насърчаване на туристическата дейност (51).

(61) Като взе предвид тези предварителни заключения, Органът счете, че не разполага с достатъчно информация, за да може да изключи наличието на държавна помощ или нейната несъвместимост със Споразумението за ЕИП. Следователно той откри официалната процедура по разследване.

5. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

(62) Само жалбоподателят New Mind | tellUs представи мнение относно решението за откриване на процедурата.

(63) По същество жалбоподателят подчертава, че IN е навлязло на вече добре функциониращ пазар на интернет инфраструктура и свързани услуги, които представляват стопански услуги. Навлизането на този пазар не е било възложено от държавата и би било в противоречие с основната задача на IN за насърчаване на частното предприемачество.

(64) New Mind | tellUs подкрепя предварителните констатации на Органа относно наличието на държавни ресурси, приписването на държавата, избирателността и потенциалното нарушаване на конкуренцията.

(65) По отношение на наличието на предимство жалбоподателят счита, че IN е извършило кръстосано субсидиране на своите услуги за интернет инфраструктура и свързани услуги. Причината за това са липсата в IN на подходящо разделение на счетоводните сметки и отказването на IN от печалба при предоставянето на тези стопански услуги на РСТ и ОУД. Жалбоподателят подчертава също така, че IN предлага безплатни преводачески услуги (вж. съображение 54 по-горе).

(66) Що се отнася до предполагаемата помощ в полза на РСТ и ОУД, жалбоподателят твърди, че норвежките органи не са ги информирали относно решението за откриване на процедурата.

(67) Освен това той изтъква, че по време на пилотните проекти избраните пилотни клиенти не са заплащали за получаваните услуги. Ценовият модел, въведен по късно от IN, не е обхващал всички съответни разходи и не е предвиждал разумна печалба. По-специално, IN не е включило в своите изчисления всички развойни разходи, свързани с инфраструктурата, изградена във връзка с новата структура (18 милиона NOK), и не е изчислявало възвращаемостта на инвестицията. Следователно РСТ и ОУД са получили предимство.

(68) По отношение на съвместимостта на мярката жалбоподателят твърди, че на въпросния пазар няма пазарна неефективност. Освен това фактът, че IN предлага безплатни или субсидирани преводачески услуги на РСТ и ОУД, които прехвърлят свое съдържание към платформата visitnorway.com, представлява свързано условие в нарушение на антитръстовите правила и следователно предполагаемата държавна помощ не може да бъде определена като съвместима.

(69) На 13 януари 2015 г. жалбоподателят изпрати на Органа копие от бюджетното писмо за 2015 г. (52) По негово мнение това писмо е потвърждение, че дейностите на IN в областта на интернет инфраструктурата и свързаните услуги не попадат в неговия мандат, който се ограничава до общото популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация.

6. СТАНОВИЩЕ НА НОРВЕЖКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА И МНЕНИЯТА НА ТРЕТАТА СТРАНА

(70) Норвежките органи отговориха на решението за откриване на процедурата (53), посочвайки, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, и че ако някои от тях бъдат определени като държавна помощ, тази помощ би трябвало да бъде квалифицирана като съществуваща помощ, тъй като насърчаването на туризма в Норвегия е било сред задачите на организациите предшественици на IN от времето преди подписването на Споразумението за ЕИП.

(71) В алтернативния случай, ако бъде установено наличието на нова помощ, то тя следва да се счита за съвместима със Споразумението за ЕИП като компенсация за УОИИ или в съответствие с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП като помощ за насърчаване на туристическия сектор.

(72) Норвежките органи посочват, че „ако дадена стопанска дейност може да бъде отделена от задачата на публичната институция, тази институция може да се разглежда като предприятие в тази си функция. Всички дейности обаче следва да се разглеждат като нестопански дейности, ако не е възможно да се отделят една от друга“ (54). Поради това норвежките органи смятат, че Органът не е разбрал правилно фактите, тъй като въпросните услуги, а именно интернет инфраструктурата и свързаните услуги, не се предоставят самостоятелно, а като интегрална част от услугите, предлагани чрез visitnorway.com, която като цяло трябва да се разглежда като нестопанска дейност. Предоставянето на тези услуги на РСТ и ОУД е част от задачата на IN за популяризирането на Норвегия като туристическа дестинация, която представлява част от националната стратегия за туризма за насърчаване на бизнеса. Следователно интернет инфраструктурата и свързаните услуги не могат да се оценяват самостоятелно, а само като част от дейностите за популяризиране на IN.

(73) Във всеки случай, когато IN сключва споразумения за предоставяне на платени услуги, то използва основен разходен модел, за да гарантира, че се отчитат всички съответни разходи за услугите за IN. Тази методика е кодифицирана в „Насоките за потребителските плащания“ от бюджетното писмо за IN за 2011 г. (55) и IN я прилага от 2011 г. насам. IN е използвало тази методика за разпределяне на разходите също и в премиум споразуменията, което му е позволило да покрие всички разходи, свързани с тях. В бюджета и в разходите си IN е включило също и очаквана печалба от [... до ... %]. Норвежките органи обясниха също така, че туристическият сектор и — в частност пазарът на услуги за интернет инфраструктура, е много динамичен. Поради това IN и visitnorway.com трябва да приспособяват предоставяните услуги към технологичното и пазарното развитие.

(74) Що се отнася до съвместимостта, норвежките органи изтъкват прилагането на правилата за УОИИ. Според норвежките органи, ако услугите, оценени в настоящия случай, се разглеждат като стопански дейности и ако се установи наличието на държавна помощ, оценката на тази помощ следва да се основава на правилата за съответствие за УОИИ (56). Норвежките органи са на мнение, че услугите се предоставят в съответствие с Решение 2012/21/ЕС на Комисията (57).

(75) Освен това норвежките органи твърдят, че разглежданите мерки следва да бъдат обявени за съвместими с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в) като държавна помощ за насърчаване на туристическия сектор.

(76) Норвежките органи подчертават, че предоставянето на достъп на РСТ и ОУД до платформата е засилило конкуренцията на пазара надолу по веригата на услуги за дестинация. Това трябва да бъде взето предвид при оценката на възможния отрицателен ефект на предполагаемата помощ. Норвежките органи обясняват, че поради факта, че visitnorway.com събира на едно място информация относно пътнически продукти от всички възможни конкуренти, т.е New Mind | tellUs, Citybreak или всяко друго дружество, което би могло да навлезе на пазара, конкурентният натиск на този пазар се е засилил. В миналото New Mind | tellUs е било единственият доставчик на пазара. Освен това IN предлага платформата на РСТ и ОУД, които не се конкурират с предприятия извън границите на Норвегия.

(77) Норвежките органи оспориха, че IN предлага безплатни преводачески услуги на РСТ и ОУД, които са подписали премиум споразумения, и обясниха начините, по които IN подкрепя разходите за превод при различните сценарии. По принцип IN покрива част от разходите за превод на РСТ и ОУД, когато става въпрос за информация от общ интерес, като част от задачата си за популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация. То покрива обаче само 50 % от преводаческите разходи на специалните точки от интерес на РСТ и ОУД (58). Това е общото правило, прилагано за всички РСТ и ОУД. Въпреки това, по отношение на РСТ и ОУД, мигрирали към visitnorway.com (т.е. премиум партньорите), IN не покрива никакви разходи за превод. С други думи, по този начин премиум партньорите вече не се ползват от услугата за превод. Следователно, противно на твърденията на жалбоподателя, няма стимул за подписване на премиум споразумение за партньорство с цел получаване на компенсация за разходите за превод.

(78) В отговор на забележките на жалбоподателя норвежките органи подчертават, че IN не е конкурент на New Mind | tellUs. Според тях предоставянето на достъп до visitnorway.com на РСТ и ОУД наистина е довело до това услуги, които преди това са били предоставяни от външни ИТ дружества, да станат частично излишни, но IN не се конкурира пряко с жалбоподателя. С други думи IN не замества New Mind | tellUs като доставчик на ИТ услуги, но някои от функционалните възможности (например TellUs search) вече не са необходими или не са технически осъществими.

(79) Норвежките органи също представиха на Органа доказателства, че IN е уведомило РСТ и ОУД относно решението за откриване на процедурата. IN е изпратило електронни писма до всички премиум партньори (предполагаемите бенефициери на държавна помощ) и на уебсайта на IN също е имало позоваване на решението за откриване на процедурата (59).

(80) Накрая, в отговор на последното електронно писмо от жалбоподателя (60) (посочено в съображение 69 по-горе) норвежките органи изразяват мнението, че вече е бил даден отговор на въпроса, засегнат от New Mind | tellUs. Следователно според тях не са необходими допълнителни разяснения (61).

II. ОЦЕНКА

1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

(81) Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП гласи следното: „Освен когато е предвидено друго в Споразумението, всяка помощ, предоставена от държава—членка на ЕО, от държава от ЕАСТ или чрез държавни ресурси, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между договарящите се страни, е несъвместима с вътрешния пазар.“

(82) Дадена мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, ако са изпълнени четири условия. Първо, мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата. Второ, мярката трябва да предоставя предимство. Трето, мярката трябва да поставя в по-благоприятно положение избрани предприятия или стопански дейности. Четвърто, мярката трябва да може да засегне търговията между договарящите се страни и да наруши конкуренцията в ЕИП.

(83) За да се установи наличие на държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени всички кумулативни условия в член 61, параграф 1 (62).

1.1. ОБХВАТ НА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ

(84) Решението за откриване на процедурата се отнася до предполагаема държавна помощ в полза на IN, както и в полза на РСТ и ОУД. Вследствие на информацията, получена от жалбоподателя и от норвежките органи, Органът изрази загриженост във връзка с интернет инфраструктурата и свързаните услуги, които IN предоставя на РСТ и ОУД чрез премиум споразумения за партньорство.

(85) Въпреки това по време на официалната процедура Органът стигна до заключението, че за да се оцени поведението на IN на пазара на интернет инфраструктура и свързани услуги, е необходимо да се направи оценка също така и на другите търговски услуги, предоставяни от IN на РСТ и ОУД, т.е. рекламата и маркетинга на услуги, свързани с конкретно съдържание. Това се налага от факта, че бизнес планът на IN относно новата структура засяга и двата вида услуги.

(86) Следователно, дори ако конкретни рекламни и маркетингови услуги не са били включени в решението за откриване на процедурата и не са обхванати от настоящото решение, Органът ще се позовава на тях доколкото това е необходимо за вземането на решение относно предполагаемите мерки за държавна помощ, предоставени чрез интернет инфраструктура и свързани услуги.

1.2. ВЪЗМОЖНИ МЕРКИ ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ В ПОЛЗА НА IN

1.2.1. Може ли IN да се счита за „предприятие“

(87) Както е видно от член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, за да представляват държавна помощ, мерките трябва да поставят в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на определени стоки. Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП се прилага само когато получателят на дадената държавна помощ е предприятие. Следователно трябва да се проучи дали IN отговаря на критериите за предприятие по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

(88) Предприятията са субекти, извършващи стопанска дейност, независимо от техния правен статут и начин на финансиране (63). Стопанка дейност е дейността, която включва предлагането на стоки или услуги на даден пазар (64). Всички субекти с отделна от държавата правосубектност, които извършват стопанска дейност, се смятат за предприятия. Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП обхваща всички публични и частни предприятия (65).

(89) Ако предприятието извършва стопанска дейност, то трябва да се счита за предприятие само по отношение на тази дейност, без значение как се класифицират другите му дейности (66).

(90) Норвежките органи твърдят, че предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги не може да бъде определено като стопанска дейност. Според тях тези услуги са неделими от услугите, предлагани на РСТ и ОУД с цел популяризирането на Норвегия като туристическа дестинация чрез visitnorway.com. Тъй като развитието и управлението на тази платформа отговарят на целта за популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация, тази обща цел и ИТ услугите, които са предмет на разследване в настоящия случай, не могат да бъдат определени като стопанска дейност.

(91) Органът поддържа противното заключение, като потвърждава своето предварително становище, изразено в решението за откриване на процедурата.

(92) Органът отбелязва, че първо, съгласно бюджетното писмо за 2013 г. (67) IN може да извършва както стопански, така и нестопански дейности, при условие че бъде установено разграничение по отношение на финансирането на тези дейности: стопанските дейности трябва да бъдат извършвани при пазарни условия и следователно да бъдат финансирани от клиентите. Следователно IN има законното право да предоставя едновременно стопански и нестопански услуги.

(93) Второ, Органът смята, че фактът, че в определени случаи IN действа като инструмент на държавата с цел да гарантира общото популяризиране на Норвегия и в това отношение не предоставя стоки или услуги на пазара, не е достатъчно основание да се заключи, че IN не предлага други стопански услуги в сектора на туризма.

(94) На трето място, Органът е съгласен, че популяризирането на Норвегия като туристическа дестинация не представлява стопанска дейност. Въпреки това в рамките на платформата IN предлага различни видове услуги. IN предлага маркетинг и реклама на общо съдържание за Норвегия, например на обща информация за полярното сияние, климата, географските характеристики на страната и т.н., но също така специфично туристическо съдържание, например реклама на хотели, ресторанти или други предприятия. Маркетингът на обща информация за Норвегия не представлява стопанска дейност за разлика от рекламирането на определени предприятия в сектора на туризма.

(95) Органът не може да приеме аргумента, че предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги на РСТ и ОУД не представлява стопанска дейност, тъй като крайната цел е предоставянето на нестопанска дейност, а именно общото популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация. Органът е на мнение, че целта на норвежките органи не е от значение, когато се търси отговор на въпроса дали IN предоставя стопанска дейност. Органът счита, че насърчаването на частния туристически бизнес представлява стопанска дейност.

(96) В съдебната практика по някои дела е прието, че „не е необходимо да се разделя дейността по закупуване на стоки от последващата употреба, за която те са предназначени, за да се установи естеството на тази дейност по закупуване, и че естеството на дейността по закупуване трябва да се определи в зависимост от това дали последващата употреба на закупените стоки представлява стопанска дейност“. (68) При все това Органът припомня, че получателите на ИТ услугите на IN, а именно РСТ и ОУД, също използват тези услуги, за да предлагат както стопански, така и нестопански услуги. РСТ и ОУД извършват услуги за общо популяризиране на своите съответни географски области, но също така и специфични туристически дейности от името на своите акционери и клиенти. Поради това Органът заключава, че IN предоставя стопански услуги.

(97) На четвърто място, Органът смята, че противно на аргумента на норвежките органи (вж. съображение 90 по-горе) целта за популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация не изисква предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги. Всъщност до 2013 г. IN успешно е популяризирало туризма в Норвегия въпреки факта, че едва от тази дата то е започнало да предлага интернет услуги чрез премиум споразуменията за партньорство. Органът подчертава, че норвежките органи не са предоставили доказателства, въз основа на които може да се заключи, че усилията на IN за насърчаване на туризма в страната ще бъдат неефективни, ако посочените интернет услуги не се предлагат чрез visitnorway.com Следователно Органът не приема аргумента, че за популяризирането на Норвегия като туристическа дестинация е необходимо да се предоставят интернет инфраструктура и свързани услуги. Следователно Органът не може да приеме, че тези услугите са неразривно свързани.

(98) Пето, Органът припомня, че за да се определи дадена услуга като стопанска дейност е важно дали на въпросния пазар има конкуренция, т.е. дали има други субекти, които предлагат същите или заменяеми стоки и услуги (69). Интернет инфраструктурата и свързаните услуги се предоставят също и от частни оператори като жалбоподателя и следователно Органът заключава, че в настоящия случай това условие е изпълнено.

(99) В своята съдебна практика Съдът на Европейския съюз е постановил, че по принцип стопанските дейности се предлагат срещу възнаграждение (70). Както жалбоподателят, така и IN предоставят интернет инфраструктура и свързани услуги срещу възнаграждение, следователно Органът счита това за още едно основание тези услуги да бъдат определени като стопанска дейност.

(100) Органът е на мнение, че това заключение е в сила дори ако IN не предоставя интернет инфраструктура и свързани услуги като самостоятелна услуга; с интегрирането на уебсайтовете на РСТ и ОУД във visitnorway.com РСТ и ОУД за започнали да ползват услуги от платформата, които преди това са закупували от частни оператори срещу възнаграждение. Следователно не е от значение дали предоставянето на тези услуги се предлага само на РСТ и ОУД, а не и на други дружества за управление на дестинации.

(101) Следователно Органът стига до заключението, че когато предоставя интернет инфраструктура и свързани услуги, IN представлява предприятие по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

1.2.2. Икономическо предимство

(102) Както вече беше посочено, норвежките органи твърдят, че предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги трябва да се разбира в контекста на дейностите на IN за насърчаване на туризма като част от норвежката цел за намаляване на броя на РСТ и ОУД и повишаване на ефективността на туристическия сектор. Органът припомня, че в член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП не се прави разлика по отношение на намесите на държавата в зависимост от причините за тях или техните цели, а с оглед на ефекта от тях (71). Съдът на ЕС е постановил, че „следователно концепцията за държава помощ е обективна; проверката се състои в това дали мярката за държава помощ предоставя предимство на едно или повече конкретни предприятия“ (72). Следователно целите на новата структура на туризма в Норвегия не са от значение, когато трябва да се определи дали с предполагаемите мерки се предоставя предимство и дали те включват държавна помощ.

(103) В настояшия случай наличието на предимство зависи от това i) дали IN е извършило кръстосано субсидиране на своите стопански дейности с публичните средства, получени като компенсация за своите нестопански дейности, и ii) дали IN е изисквало адекватна възвращаемост на капитала (разумна печалба) за стопанските услуги, предоставяни на РСТ и ОУД.

(104) Тези два въпроса ще бъдат оценени в следващите два подраздела. За целите на оценката Органът ще определи дали РСТ и ОУД са заплащали за услугите на IN цена под равнището, което би съществувало в конкурентна пазарна среда (т.е. без пазарна сила). Органът е на мнение, че разумен показател за подобно конкурентно равнище е цена, която е достатъчно висока да покрие допълнителните разходи, т.е. променливите разходи, които директно могат да бъдат съотнесени, и подходящ дял от общите (фиксираните) разходи, плюс адекватна възвращаемост на капитала (73).

1.2.2.1. Кръстосано субсидиране на интернет инфраструктурата и свързаните услуги

(105) Когато даден субект извършва както стопански, така и нестопански дейности, трябва да е налице система за отчитане на разходите, за да се гарантира, че стопанските дейности не са субсидирани чрез държавни ресурси, предоставени за дейностите с нестопанска цел на този субект (74).

(106) Трябва да са налице обективи и прозрачни механизми за разпределяне на разходите, които да гарантират, че държавните ресурси, предназначени за нестопанските дейности на този субект, не покриват допълнителни разходи, свързани със стопанските дейности. Без наличието на такива механизми стопанските дейности могат да се възползват от публичните средства, отпуснати за дейности с нестопанска цел. Освен това вътрешните отчети трябва да дават възможност за определяне на разходите и приходите, съответстващи на различните услуги (75).

(107) Следователно Надзорният орган ще провери дали IN е разполагало с методика, която му е позволявала да разделя разходите и приходите от своите стопански и нестопански дейности, като начин да се изключи рискът от кръстосано субсидиране между отделните му дейности. Органът ще оцени също така счетоводните сметки на IN по отношение на стопанските услуги, предоставяни на РСТ и ОУД.

Механизъм за разпределяне на разходите

(108) Както вече беше посочено, държавно предприятие, което извършва стопански и нестопански дейности, трябва да прилага счетоводни системи и процедури, които му позволяват да разпределя всички допълнителни разходи, направени при предоставянето на стопанската услуга, по сметките, съдържащи стопански дейности (76).

(109) Въз основа на информацията, предоставена от IN, Органът стигна до заключението, че общите разходи са следните: i) развойни разходи за проекта за нова структура, ii) общи оперативни разходи, като например последващи действия и администрация, подкрепа на уебмастър и др., и iii) технически оперативни разходи на платформата, например ИТ консултанти, годишни софтуеърни лицензионни такси, поддръжка на хардуер и софтуер и др. (77).

(110) Норвежките органи обясниха, че развойните разходи представляват разходи за управление на проекта, разработване на концепция, техническа разработка и технически подобрения, тестване и работа на консултантите по подготовката на visitnorway.com за проекта за нова структура. Развойните разходи са били приблизително 18 милиона NOK през 2013 г. (78).

(111) Съгласно отговора на норвежките органи на решението за откриване на процедурата (79) 4 милиона NOK са били предназначени за стопанските услуги, предоставяни чрез платформата. Съгласно предоставената информация, като се вземе под внимание разпределяне на разходите на основата на пълна прозрачност между общия и специфичния маркетинг (80), голяма част от оперативните и технически разходи за новата структура (около 89 %) са свързани с общо популяризиране на Норвегия (нестопанска дейност). Поради това бизнес моделът на IN е включвал развойни разходи в размер на 4 милиона NOK като инвестиционни разходи. Норвежките органи предоставиха данни, с които потвърдиха, че това представлява разумно разпределение на развойните разходи. По-специално IN уведоми Органа, че вследствие на проучване на 15 766 редакторски страници и 19 000 изброявания е било изчислено, че в периода от 23 март 2014 г. до 23 март 2015 г. 84,3 % от всички посещения са били общ маркетинг и 15,7 % — бизнес изброявания (81). Следователно по-голямата част от развойните разходи трябва да бъдат отнесени към нестопанските услуги на платформата.

(112) Въз основа на предоставената информация, посочена по-горе, Органът отбелязва, че процентът на развойните разходи, отнесени към стопански услуги на IN, е над 20 %, което е повече от действителния дял на разходите, свързани с насърчаването на специфично съдържание, както е посочено по-горе. Поради това Органът заключава, че отнасянето на 4 милиона NOK към бизнес модела на премиум споразуменията за партньорство е разумно и обосновано.

(113) Жалбоподателят обаче твърди, че развойните разходи следва също така да включват части от разходите, свързани със създаването на самата платформа през 2007 г.

(114) IN потвърждава, че тези разходи не са били включени в изчисляването на разходите. IN твърди, че платформата е съществувала още преди да бъдат подписани премиум споразуменията и РСТ и ОУД вече са имали споразумения за сътрудничество и са заплащали годишна такса като партньори, което е допринесло за създаването на платформата (82). Освен това първоначалните разходи не са били включени, тъй като не са били капитализирани (83), което е разрешено съгласно Норвежките счетоводни стандарти (НСС 19) (84). НСС 19 се отнася за съответни преки разходи и капитализация на разходи. Съгласно този стандарт не е необходимо да бъдат капитализирани нематериалните активи, т.е. непарични активи без физическа субстанция, които дружеството използва в производството или продажбата на стоки и услуги. Следователно в съответствие с тези правила в случая на visitnorway.com нито един от развойните разходи не е бил капитализиран.

(115) В допълнение, норвежките органи обясниха, че през 2015 г. ще бъде изпълнена нова СУД платформа за visitnorway.com, която ще се основава на изчисления в облак. Настоящата платформа с цялото съдържание, приложения, софтуерни лицензии и т.н. ще остане в сила до края на 2015 г., а след това ще бъде преустановена. Само текст и снимки ще бъдат преместени на новата платформа и старата техническа платформа ще остане без стойност вследствие на техническото развитие на пазара. Следователно според IN няма икономическа причина за капитализиране на ИТ проекти като visitnorway.com.

(116) Органът приема този аргумент, като се има предвид, че в съответствие с норвежките счетоводни стандарти е разрешено този вид разходи да не се капитализират. Органът счита, че доколкото всички предприятия в Норвегия имат право да не капитализират тези видове разходи, дори ако това обстоятелство би могло да се разглежда като предимство, то не е избирателно. Мярката (възможността разходите да не се капитализират) е отворена за всички сектори на икономиката, всички видове дружества и производство. Следователно по отношението на извършването на разходи, обхванати от НСС № 19, мярката не представлява нито избирателно предимство, нито държавна помощ (85).

(117) Що се отнася до общите оперативни разходи за периода 2013—2018 г., за разпределянето на различните разходи IN прилага методика на почасовите пълни разходи (86). Тази методика се основава на насоките, цитирани в съображение 73 по-горе, приети през 2011 г. и прилагани до сега. Според тази методика цената на услугите се основава на броя часове, които служителите прекарват в предоставянето на тези услуги (87). Почасовите разходи на IN съдържат преки разходи за персонал за лицето, извършващо работата, и фиксираните разходи, необходими за да може това лице може да върши своите задължения (88). Фиксираните разходи включват разходи за наем, офис, телефон, управление и съвместни услуги като финанси, ИТ, човешки ресурси и др. IN увеличава разхода на час с 3 % всяка година от 2014 г. насам, за да гарантира, че всички разходи продължават да се покриват (89).

(118) С прилагането на тази методика IN гарантира, че различните проекти се финансират от възнагражденията от отделни клиенти, които обхващат разходите, които IN прави, за да им предостави тази услуга.

(119) Съответно Органът е на мнение, че поне в настоящия случай методиката за разпределяне на общите разходи е задоволителна.

(120) Органът отбелязва, че през периода на пилотното проучване (2012—2013 г.) почасовите разходи, разпределени по сметките на двете пилотни проучвания, са били по-ниски от стандартния почасов процент на пълните разходи, установен от IN (90). Въпреки това тази намалена почасова такса е била компенсирана чрез отчитането на времето, посветено от РСТ и ОУД на предоставянето на съдържание, обратна връзка и помощ за развитието на новата структура (91).

(121) Що се отнася до разпределението на техническите разходи, IN използва методика, основана на принципа „разход за посещение на страница“ (92). Съгласно тази методика IN изчислява разходите за посещение на страница на платформата, след което и частта от техническите разходи, които следва да бъдат заплатени от РСТ/ОУД в зависимост от техния действителен дял в посещенията. Органът е на мнение, че тази методика дава възможност на IN за подходящо разпределяне на разходите между общите маркетингови услуги и търговските услуги. В бизнес плана на IN се предвижда такса за стопанските услуги, предоставяни на РСТ и ОУД в съответствие с тази методика, до 2018 г.

(122) Следователно Органът е на мнение, че е налице обективен и прозрачен механизъм за разпределяне на разходите, който позволява на IN да гарантира, че само приходите от стопански дейности се използват за покриване на разходите, свързани с техните дейности (включително допълнителни разходи и подходящ дял от общите разходи).

Счетоводно разделяне

(123) По време на официалната процедура по разследване норвежките органи предоставиха на Органа допълнителна информация за счетоводната система на IN.

(124) Годишните отчети на IN съдържат консолидираните счетоводни отчети на дружеството, включително баланса на приходите и разходите, счетоводния баланс и бележките към него съгласно норвежкия закон за счетоводството. Тези отчети подлежат на одит от външен одитор, одобряват се от Общото събрание на IN и се регистрират в Норвежкия национален регистър на предприятията. Тези консолидирани сметки могат да бъдат разделени на осем различни подсметки, по една за всяка от дейностите/програмите, извършвани от IN (кредити, фондове, проекти и др.). Тези подсметки имат собствена печалба и загуба, както и балансови сметки.

(125) Visitnorway.com е включена в сметката за дейности по проекти. Освен това IN обясни, че за всеки отделен проект като visitnorway.com то има създадена отделна подсметка. По-специално, проектите имат отделни проектни номера за външни търговски дейности (93). По този начин се гарантира, че приходите и разходите, свързани с всички дейности на IN, могат надлежно да бъдат класифицирани и разпределени.

(126) Visitnorway.com разполага с четири проектни сметки, между които IN разпределя всички разходи и приходи, свързани с управлението на платформата (94). Четирите проектни подсметки са следните: i) редакторски оперативни услуги външни консултанти, ii) услуги по модернизиране и поддръжка външни консултанти, iii) технически оперативни външни услуги, и iv) външни услуги, свързани с новата структура. (95) Разходите и приходите, свързани с премиум споразуменията, се осчетоводяват по проектната сметка за външни услуги, свързани с новата структура (96).

(127) Тези четири проектни подсметки съдържат разходите и приходите за платформата visitnorway.com като цяло. Разходите и приходите за стопанските и нестопанските услуги са ясно определени, но осчетоводени заедно. Органът не установи признаци за това, че разходите и приходите не са били правилно определени като стопански и нестопански. Следователно може да се направи заключението, че не съществува официално разделяне на сметките, но разходите и приходите от различните видове услуги все още могат да бъдат ясно разграничени.

(128) По време на официалната процедура по разследване (97) IN пое ангажимент да увеличи прозрачността на своята счетоводна система по отношение на стопанските дейности, свързани с туристическия сектор, като се ангажира да поддържа по-подробни сметки, считано от 1 януари 2014 г.

(129) С цел да гарантира допълнителна прозрачност в настоящата си счетоводна система, IN ще направи преглед на четирите сметки, които вече съществуват в рамките на проектната сметка за visitnorway.com. Разходите и приходите по всяка от четирите сметки ще бъдат допълнително разделени между стопанска и нестопанска дейност. Следователно официално разделяне на сметките ще е налице от януари 2014 г.

(130) Органът счита, че точното и официално разделяне на сметките, считано от 1 януари 2014 г., ще бъде достатъчно да не се допусне кръстосано субсидиране на стопанските услуги, предоставени чрез премиум споразуменията за партньорство. Органът отбелязва, че преди 2014 г. IN е предоставяло стопански услуги само на клиенти по пилотния проект, а от 1 януари 2014 г. нататък то е предлагало на клиентите по пилотния проект същите цени като цените, приложими в останалата част от премиум споразуменията.

(131) Органът подчертава, че фактът, че създаването на осем сметки е възможно на практика, показва, че настоящите сметки вече са достатъчно прозрачни. Следователно Органът счита, че счетоводната система, която IN е прилагало досега, позволява разделянето на разходите за стопанските и нестопанските услуги с достатъчна степен на точност, въпреки че не съществува официално разделяне на сметките между стопанските и нестопанските услуги.

(132) В заключение Органът взема под внимание предложението на норвежките органи и заключава, че настоящата счетоводна система позволява да се разграничат отделните разходи и приходи за стопанските и нестопанските услуги, предоставяни чрез visitnorway.com, и че няма доказателства за кръстосано субсидиране от нестопанските дейности в полза на стопанските дейности.

1.2.2.2. Предполагаеми пропуснати ползи

(133) Поведението на публичните предприятия на пазара трябва да бъде такова като на обикновените стопански оператори (98). Няма предоставено предимство от страна на държавата по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението на ЕИП, ако може да се очаква частният инвеститор да има същото поведение, т.е когато поведението на публично дружество е в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика (99).

(134) Когато инвестира в търговско начинание, всеки предприемач или инвеститор по принцип изисква възвращаемост от своята инвестиция (100). Това очакване за рентабилност представлява нормален и очакван стопански разход за предприятието. Следователно предимство, финансирано с държавни ресурси, не е налице, когато публично предприятие покрива разходите (променливите разходи и подходящ принос към общите разходи) и осигурява адекватна възвращаемост на капиталовите инвестиции (101).

(135) В своите Насоки за производството Органът вече посочи, че: „[а]ко публично предприятие има неадекватна норма на възвращаемост, Надзорният орган на ЕАСТ би могъл да счете, че в тази ситуация са налице елементи на помощ, което следва да бъде предмет на анализ с оглед на член 61. При тези обстоятелства публичното предприятие на практика се сдобива с капитал на по-ниска цена от пазарната, което е равносилно на субсидия“ (102).

(136) Въпреки това Органът припомня също така, че според същите насоки инвеститорът има съществена свобода на преценка и „в рамките на тази съществена свобода упражняването на тази преценка от страна на инвеститора не може да се разглежда като включващо държавна помощ“. От това следва, че „[с]амо ако няма обективни основания да се очаква, че дадена инвестиция води до адекватна норма на възвращаемост, която би била приемлива за частен инвеститор в сравнимо частно предприятие, осъществяващо дейност при нормални пазарни условия, има наличие на държавна помощ, дори когато финансирането е изцяло или частично с публични средства“ (103).

(137) Съответно Органът направи оценка на политиката на ценообразуване на IN по отношение на стопанските услуги, предоставяни в рамките на пилотните проекти, както и в рамките на премиум споразуменията за партньорство чрез платформата visitnorway.com. Целта е да се направи оценка дали бизнес моделът на IN за информационните услуги, предоставяни в рамките на новата структура на visitnorway.com (т.е. премиум споразуменията за партньорство), включва разумни очаквания за печалба.

(138) Органите на Норвегия обясниха (104), че политиката на ценообразуването на IN гарантира, че се покриват всички съответни разходи и че се постига разумна печалба от приходите от стопанските дейности (105). Дори ако те счетат, че дейностите на IN в този сектор нямат стопански характер, търговските споразумения са структурирани така, че да покриват всички разходи и да генерират печалба за IN.

(139) Въз основа на методиката за разпределяне на разходите, описана в съображения 108—122 по-горе, норвежките органи обясниха ценовия модел, използван по време на пилотните проекти и премиум споразуменията за партньорство с цел да покажат, че цените за предоставяне на интернет инфраструктура и свързани услуги на РСТ и ОУД са достатъчно високи да генерират разумна възвращаемост.

(140) Тази рентабилност не се измерва за платформата visitnorway.com като цяло (106), а по-скоро за рентабилността на стопанските дейности (стопанските услуги, предоставяни на РСТ и ОУД чрез премиум споразуменията и стандартните споразумения). Първоначалният бизнес план на IN за новата структура е включвал приходи от услугите, предоставяни на РСТ и ОУД по двата вида споразумения: i) премиум споразумения и ii) стандартни споразумения.

(141) След подробна оценка на предоставената информация, няма доказателства, че IN не се опитва да постигне разумна печалба от търговските споразумения, включително от премиум споразуменията. За сметка на това са налице доказателства, че на практика IN е очаквало да реализира печалба от тези стопански дейности през периода 2013—2018 г. IN предостави на Органа бизнес обосновка въз основа на очакваните разходи и приходи, свързани с търговските споразумения, която показва положителна нетна настояща стойност (107) при използването на сконтов процент от 7 %. По-специално, съгласно бизнес модела на IN се очаква нетна печалба между […] % и […] % (108).

(142) В хода на официалната процедура по разследване IN обясни също така (109), че преминава към нова СУД на основата на изчисления в облак, при която има […].

(143) Органът отбелязва, че сравнението между поведението на публичен и частен оператор трябва да се прави с помощта на сравнение с поведението на частен оператор към момента на инвестицията или разработването на бизнес плана „с оглед на наличната информация или предвидимите развития към този момент“ (110). Следователно промените в visitnorway.com, направени след проектирането на бизнес модела на новата структура, не са от значение за оценката на държавната помощ. Трябва да се постави въпросът дали първоначалният бизнес модел е бил насочен към реализиране на печалба от предоставянето на услуги на РСТ и ОУД.

(144) В анализа на двата пилотни проекта — по време на етапа „Pilot Alfa“ — норвежките органи подчертаха, че VisitSørlandet и VisitTrondheim са допринесли активно за разработването на модела и са инвестирали значително време в проектите. В приложение 6 към отговора на IN на решението за откриване на процедурата (111) се предвижда конкретен списък на видовете допълнителни дейности, извършвани в пилотните проекти през 2013 г. едновременно с планирането на нова структура за visitnorway.com. Сред тези допълнителни работи, извършени от клиентите по пилотните проекти, IN посочва: i) оценяване на съдържанието, което да продължи да бъде част от платформата, ii) планиране на прехвърлянето на връзки от съществуващите решения с цел да се запази ранкингът в търсачките от съществуващото съдържание, iii) създаване/оценяване на основната структура, заглавната страница, подстраниците и структурата на папките за съдържание, което не съвпада с техните собствени страници и др.

(145) Вследствие на това рентабилността на пилотните проекти не може да се оцени самостоятелно, а само като част от дългосрочен проект. Въпросът не е дали IN ще получи печалби в краткосрочен план от пилотните проекти, а по-скоро дали новата структура и премиум споразуменията за партньорство ще гарантират дългосрочна рентабилност (112). Всъщност по самото си естество пилотните проекти не се осъществяват от публичните или частните дружества с очаквания за незабавна рентабилност, а по-скоро имат за цел да се оценят тяхната икономическа и бизнес обосновка (113). В съдебната практика се приема, че държавна помощ не е налице по подразбиране всеки път, когато държавата се отказва от приходи. В действителност, с оглед на съдебната практика на ЕС (114) и практиката на Комисията (115) Органът счита, че намалените цени не включват държавна помощ, ако те са обективно оправдани по икономически причини.

(146) Нещо повече, Органът отбелязва, че от 2014 г. нататък на клиентите на двата пилотни проекта е била предложена същата ценова структура по премиум споразумението за партньорство като на останалите РСТ и ОУД (116). Всъщност това обяснява посоченото от жалбоподателя във връзка с „нарастването на цени“ между старите премиум споразумения и новите премиум споразумения. Действително, в подписаните споразумения за партньорство от 2014 г. насам се предвиждат такси, които са по-високи от таксите, поискани по време на пилотната фаза (вж. съображение 44 по-горе) (117).

(147) Данните, изпратени на Органа (118), показват, че средната печалба, първоначално предвидена в споразуменията за премиум партньорство за периода 2013—2018 г. (от […] % до […] %), е в съответствие с маржа, получен от частни оператори, които предлагат интернет услуги на РСТ и ОУД (119).

(148) IN обясни в отговора си на решението за откриване на процедурата (120), че дори да не познава модела на ценообразуване на своя конкурент, то все пак е събрало обществено достъпни годишни отчети за водещите интернет компании, предоставящи услуги на РСТ и ОУД. Според IN частните оператори, предоставящи услуги на РСТ и ОУД, имат среден марж на печалбата от […] (121). Следователно IN настоява, че неговият прогнозен марж на печалбата в диапазона [… % до … %] съответства на маржовете, получени на пазара (122).

(149) Органът припомня, че съгласно утвърдената съдебна практика средната възвращаемост на сектора може да се използва като показател за липсата на държавна помощ (123). Следователно според Органа тъй като марж на печалбата от […] % за предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги би бил приемлив за пазарен инвеститор, бизнес моделът на IN е бил в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.

(150) Накрая, IN предостави информация (124) във връзка с довода на жалбоподателя, според който самата платформа visitnorway.com има стойност, произтичаща от марката и домейна (като една от най-посещаваните туристически платформи в Норвегия), която не е била взета под внимание. Според Органа твърдението на жалбоподателя е, че тъй като марката visitnorway.com има икономическа стойност, РСТ и ОУД следва също така да заплатят за непряката печалба за използването на тази марка.

(151) Според IN тази стойност е незначителна. За да докаже своето заключение, IN е наело външен консултант, NetNames, който е оценил стойността на домейна на 20 000 щатски долара (125). Стойността на домейна се основава на сравнение с различни сравними домейни. Като взе предвид разходите на visitnorway.com, външният експерт потвърди заключенията на IN, че стойността на домейна е незначителна. Органът не вижда никакво основание да оспори това заключение.

(152) Следователно Органът е на мнение, че IN е постъпило правилно, като не е включило използването на марката visitnorway.com като допълнителен разход за РСТ и ОУД.

(153) Поради това Органът заключава, че търговските споразумения на IN, включително премиум споразуменията, са сключени с очакването за дългосрочна доходност и в съответствие с принципа за инвеститор в условията на пазарна икономика (ПИУПИ).

1.2.3. Заключение

(154) Органът стига до заключението, че при предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги на РСТ и ОУД IN прилага подходящ механизъм за разпределяне на разходите и счетоводна система, която му позволява да разграничава точно разходите и приходите, свързани с тези услуги.

(155) Установено е също така, че IN не се е отказало от печалби при предлагането на тези услуги. Поведението на IN е било в съответствие с ПИУПИ.

(156) Следователно Органът стига до заключението, че IN не е получило държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП при предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги на РСТ и ОУД чрез споразуменията за премиум партньорство.

1.2.4. Предполагаема държавна помощ в полза на РСТ и ОУД

1.2.5. Могат ли РСТ и ОУД да се считат за „предприятия“

(157) Както вече беше обяснено по-горе в съображение 87, член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП се прилага само когато получателите на държавна помощ са предприятия.

(158) Както вече бе посочено в съображение 18 по-горе, Органът отбелязва, че РСТ и ОУД не са създадени с цел реализирането на максимална печалба за самия субект или за неговите акционери, а по-скоро с цел увеличаване и насърчаване на търговските дейности на своите акционери и клиенти.

(159) Надзорният орган припомня въпреки това, че прилагането на правилата за държавна помощ не зависи от това дали субектът е създаден с цел генериране на печалби. Според установена съдебна практика субектите с нестопанска цел също могат да предлагат стоки и услуги на пазара (126). В такива случаи доставчиците с нестопанска цел остават в обхвата на правилата за държавна помощ.

(160) Органът счита, че подобно на IN, РСТ и ОУД предоставят стопански и нестопански услуги. Насърчаването на конкретни туристически услуги представлява стопанска дейност (вж. съображение 28 по-горе). Следователно тези субекти се считат за предприятия по отношение на тези услуги.

1.2.6. Наличие на предимство в полза на РСТ и ОУД

(161) IN показа, че дори ако е субект с нестопанска цел, премиум споразуменията се подписват с разумни очаквания за рентабилност в дългосрочен план. Моделът на ценообразуване на IN предвижда възвращаемост от [... % до ... %] (вж. раздел 1.2.2.2 по-горе). Данните, предоставени от IN, показват, че на практика тази очаквана възвращаемост също е била постигната. Данните сочат, че инвестицията на IN в новата структура на visitnorway.com е генерирала печалба през 2013 г. През 2014 г. и 2015 г. очакваната печалба е отрицателна, но за периода 2016—2018 г. се предвижда стабилна печалба в разумен размер. Средната печалба е в съответствие с печалбата на частен оператор, който предлага интернет услуги на РСТ и ОУД (127).

(162) Следователно Органът стига до заключението, че не е налице предимство в полза на РСТ и/или ОУД при получаването на интернет инфраструктура и свързани услуги на цена, която е под пазарната цена.

(163) Освен това, противно на твърдяното от жалбоподателя в съображения 54 и 65 по-горе, Органът се увери, че на РСТ и ОУД, които мигрират към IN, не се предоставят безплатни преводачески услуги.

(164) Норвежките органи обясниха, че премиум партньорите не получават безплатни преводачески услуги, а напротив, те получават по-малко подкрепа за преводи в сравнение с не-премиум партньорите, т.е. РСТ и ОУД, които не мигрират към visitnorway.com (вж. съображение 77 по-горе).

(165) Въз основа на гореизложеното Органът стига до заключението, че предполагаемото свързано условие за сключване на премиум споразумения не съществува.

1.2.7. Заключение

(166) С оглед на горепосоченото Органът е на мнение, че РСТ и ОУД не са получили държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП във връзка с предоставените им от IN интернет инфраструктура и свързани услуги.

2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ

(167) Тъй като Органът вече стигна до заключението, че не е налице предимство в полза на IN или в полза на РСТ и ОУД, не е необходимо да се оценява дали са спазени останалите условия от член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1. Innovation Norway не е получило държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП под формата на кръстосано субсидиране на неговите услуги за интернет инфраструктура и свързани услуги в туристическия сектор с публични средства, получени като компенсация за предлаганите от него нестопански услуги в същия сектор, и по-специално за общото популяризиране на Норвегия като туристическа дестинация. Innovation Norway е разполагало с механизъм за разпределяне на разходите и със счетоводна методика, които са му позволили да разграничава адекватно разходите и приходите, свързани с неговите услуги за интернет инфраструктура и свързани услуги.

2. Innovation Norway не е получило държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП под формата на пропуснати печалби при предоставянето на интернет инфраструктура и свързани услуги на регионалните туристически съвети и организациите за управление на дестинации.

Член 2

Регионалните туристически съвети и организациите за управление на дестинации не са получили държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП чрез ползването на интернет инфраструктура и свързани услуги на цени, по-ниски от конкурентната пазарна цена.

Член 3

Адресат на настоящото решение е Кралство Норвегия.

Член 4

Единствено текстът на английски език на настоящото решение е автентичен.

Съставено в Брюксел на 4 ноември 2015 година. За Надзорния орган на ЕАСТ Sven Erik SVEDMAN Председател Helga JÓNSDÓTTIR Член на колегията

(1) Документ № 678002 и приложения към документи № 678003—678007, 678010—678013 и 678017.

(2) През октомври 2013 г. първоначалният жалбоподател — предприятието tellUs IT AS, се сля с предприятие New Mind в дружеството New Mind | tellUs. Вж. www.newmind.co.uk.

(3) Публикувано в ОВ C 334, 25.9.2014 г., стр. 8 и Притурка за ЕИП № 53, 25.9.2014 г., стр. 1.

(4) Документ № 720775, заедно с 12 приложения (документи № 720776—720788).

(5) Документ № 726058.

(6) Документ № 725167.

(7) Документ № 725174.

(8) Документи № 730559, 730560 и 730561.

(9) Органът получи няколко електронни писма от жалбоподателя и от IN, в които беше предоставена допълнителна информация. TellUs изпрати електронно писмо на 1 януари 2015 г. (документ № 734800). В няколко електронни писма IN изпрати документи № 742759 (електронно писмо от 16 януари 2015 г.), 744264 (електронно писмо от 5 февруари 2015 г.), 753927 (електронно писмо от 14 април 2015 г.), 754218 (електронно писмо от 17 април 2015 г.), 757843 (електронно писмо от 20 май 2015 г.) и 758656 (електронно писмо от 29 май 2015 г.) и проведе конферентен разговор с IN на 16 април 2015 г.

(10) По-специално, visitnorway.com е имал 22,5 милиона посещения и е бил разгледан 50 милиона пъти през 2013 г., а през 2014 г. той е имал 21,3 милиона посещения и е бил разгледан 50,3 милиона пъти. Повече информация можете да намерите на следния адрес: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom и документ № 758656.

(11) На норвежки „Regionalt selskap“.

(12) На норвежки „Destinasjonsselskap“.

(13) Органът ще предостави описание на тези услуги в раздели 2.2 и 2.3 по-долу.

(14) LOV-2003-12-19-130 (на норвежки език: „Lov om Innovasjon Norge“), който може да бъде намерен на: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

(15) Раздел 2 от Закона за IN.

(16) Задачите, изпълнявани понастоящем от IN, в миналото най-общо казано са били извършвани от неговите четири организации предшественици: Норвежкия фонд за промишлено и регионално развитие („SND“), Правителствената консултативна служба за изобретателите („SVO“), Норвежкия съвет по туризма („NTC“) и Норвежкия съвет по износа („NEC“). На норвежки език: „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, „Statens Veiledningskontor for Oppfinnere“, „Norges Turistråd“ и „Norges Eksportråd“. През 2004 г. дейността на тези четири субекта е била прекратена и те са били обединени в IN.

(17) Писмо на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213).

(18) Писмо на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213).

(19) Вж. „Стратегия на правителството за туризма. Дестинация Норвегия. Национална стратегия за туристическата индустрия“. Министерство на търговията и промишлеността на Норвегия. 10 април 2012 г., стр. 44. Този документ беше изпратен на Органа като приложение 4 (документ № 688216) към писмото на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213).

(20) Пак там.

(21) Например, от бизнес профила на Visit Trondheim AS (което е РСТ) се вижда, че дружеството няма за цел да осигурява на акционерите си пряка икономическа полза (свободен превод). На норвежки език: „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte“ (курсивът е добавен). Вж. информацията, която е обществено достъпна в Централния координационен регистър на юридическите лица, който е част от регистрите Brønnøysund. Връзката е на разположение на адрес: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

По отношение на Visit Sørlandet AS (което е ОУД) се посочва, че дейностите на дружеството нямат за цел да се предоставят печалби на неговите акционери. На норвежки език: „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte. Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap“ (курсивът е добавен). Вж. бизнес профила на дружеството, който може да бъде намерен в Централния координационен регистър на юридическите лица, който е част от регистрите Brønnøysund, на адрес: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

(22) Това са „[с]истеми, които консолидират и разпространяват всеобхватен набор от туристически продукти чрез различни канали и платформи, като по принцип те обслужват определен регион и подкрепят дейността на организацията за управление на дестинации в този регион. СУД използват подход, насочен към клиента, с цел дестинацията да бъде управлявана и популяризирана цялостно, като обикновено те предоставят много конкретна информация за дестинацията, резервации в реално време, инструменти за управление на дестинации и като се поставя особен акцент върху подкрепата за малките и независимите доставчици на туристически услуги“. Определение за „СУД“ може да бъде намерено на адрес: http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

(23) Дружества за управление на дестинации (ДУД) е терминът, използван в сектора на туризма за обозначаване на дружества за професионални услуги, предлагащи местни знания, експертен опит и ресурси, които са специализирани в проектирането и провеждането на събития, дейности, екскурзии, транспорт и др. Общо казано, този термин се използва за дружества за търговски професионални пътнически услуги.

(24) Писмо на IN от 20 декември 2013 г. (документ № 694258). Националната туристическа асоциация, която беше съвместния орган за държавните, общинските и частните заинтересовани страни в туристическата индустрия, беше създадена през 1903 г. и продължи да съществува до 1984 г. След тази дата маркетинговите усилия на Националната туристическа асоциация бяха продължени от фондацията NORTRA, която през 1999 г. беше преименувана на NTC. От 2004 г. насам задачите на NTC се изпълняват от IN вследствие на сливането на тези две образувания. Допълнителна информация за субектите, на които традиционно е била възлагана задачата да популяризират Норвегия като туристическа дестинация, беше предоставена и в писмото на IN от 20 декември 2013 г. (документ № 694258).

(25) Statsbudsjettet 2013 — oppdragsbrev Innovasjon Norge, стр. 14. На разположение на адрес: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf

Statsbudsjettet 2014 — oppdragsbrev Innovasjon Norge. На разположение на адрес: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf

Statsbudsjettet 2015 — oppdragsbrev Innovasjon Norge. На разположение на адрес: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

(26) Вж. „Стратегия на правителството за туризма. Ценен опит. Национална стратегия за туристическата индустрия“. Министерство на търговията и промишлеността на Норвегия. 18 декември 2007 г. Приложение 1 (документ № 688214) към писмото на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213).

(27) Пак там, подраздел 7.5, „Visitnorway.com“, стр. 68.

(28) Вж. „Стратегия на правителството за туризма. Дестинация Норвегия. Национална стратегия за туристическата индустрия“. Министерство на търговията и промишлеността на Норвегия. 10 април 2012 г. Приложение 4 (документ № 688216) към писмото на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213). На разположение на адрес: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf

(29) За допълнителна информация, вж. проекта на план за нова национална структура на туризма на Министерството на търговията, индустрията и рибарството (версия 1.2 от 20 юни 2013 г.): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

(30) Вж. бележка под линия 25 по-горе.

(31) В официалното бюджетно писмо от 2014 г. се посочва: „Innovation Norway ще развива и занапред националния туристически интернет портал visitnorway.com […]“.

(32) Писмо на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213).

(33) Писмо на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213).

(34) За разлика от услугите за база данни на IN решението на New Mind | tellUs се предлага на всички предприятия в туристическия сектор (не само РСТ и ОУД) и предприятието разпределя информацията, въведена в базата данни, едновременно до няколко различни медийни канала.

(35) В отговора си на решението за откриване (документ № 720775) IN обясни, че предлага на всички РСТ и ОУД едно и също споразумение (примерно споразумение, копие от което е изпратено на Органа). Въпреки това няколко РСТ и ОУД не са проявили интерес към подписването на премиум споразумения за партньорство поради ограниченията, наложени от IN. Например: i) според голям брой ОУД профилът на техния регион в общата национална рамка на visitnorway.com е непривлекателен, ii) редакторът на IN може да не допусне или да промени съдържание, публикувано от премиум партньор на своята страница, ако е налице конфликт на интереси или съдържанието не отговаря на профила на visitnorway.com, iii) ако ОУД закрие собствената си страница, то ще изгуби името на своя домейн, и т.н.

(36) РСТ е бил създаден като регионално предприятие за Aust-Agder и Vest-Agder през 2010 г. Дружеството е собственост на окръжните и местните органи и на някои частни дружества, като например Color Line, Fjord Line, Amusement Park и др. Вж. „Стратегия на правителството за туризма. Дестинация Норвегия. Национална стратегия за туристическата индустрия“. Вж. бележка под линия 19. Допълнителна информация за предприятието е обществено достъпна в Централния координационен регистър на юридическите лица, който е част от регистрите Brønnøysund, на адрес http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

(37) Visit Trondheim AS е създадено през 1989 г. с цел да развива туристическата индустрия в Trondheim. Акционери в него са: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) и други (73,11 %).

В неговия бизнес профил се казва: „Visit Trondheim е пътническото дружество за организации, институции, дружества и държавни ведомства, които имат интереси, свързани с туристическата индустрия в Trondheim и в региона. Развитието на дестинацията следва да се извършва едновременно с развитие на общността, бизнеса и туризма. Visit Trondheim формулира и предоставя услуги за хостинг и маркетинг на профили и продава като дестинация, популяризира и допринася за развитието на Trondheim и на региона Trondheim като туристическа и културна дестинация и дестинация за конференции и събития. Visit Trondheim гарантира, че всички участващи страни работят в една и съща насока, за да може Trondheim да достигне желаната позиция като туристическа дестинация, както и своите амбиции по отношение на привлекателността и репутацията. Дружеството няма за цел да предоставя на своите собственици пряка икономическа полза. След ликвидацията на дружеството евентуалната печалба ще премине към предмета на дейност на дружеството“ (свободен превод). Допълнителна информация относно дружеството е обществено достъпна в Централния координационен регистър на юридическите лица, който е част от регистрите Brønnøysund: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

(38) URL е съкращение за Uniform Resource Locator — еднозначно местоположение на ресурса. URL е поредица от форматирани текстови знаци, използвана от уеб браузърите, програмите за електронна поща и други видове софтуер за идентифициране на мрежов ресурс в интернет.

(39) Писмо на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688213).

(40) Второ писмо на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688215). Вж. също отговора на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720775).

(41) Посочени като „СУД специфични“ на фигура 2.

(42) Посочени като „нова структура“ на фигура 2.

(43) Посочени като „стандартно представяне“ на фигура 2.

(44) Посочени като „общ маркетинг“ на фигура 2.

(45) Според жалбоподателя: „до този момент предлагането на инфраструктурни услуги за ИТ платформи за туристическата индустрия не е било част от дейностите на IN“. Жалба (документ № 678002), стр. 8.

(46) Според Съда в неговото решение по делото Altmark Trans и Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415 компенсацията за услуги, които отговарят на четирите критерия, определени в точки 89—93 от съдебното решение, не води до наличие на държавна помощ.

(47) За повече подробности относно жалбата, вж. решението за откриване на процедурата, посочено в съображение 2 по-горе.

(48) Електронно писмо от 15 ноември 2013 г. (документ № 690346).

(49) За повече информация вж. съображения 61—62 от решението за откриване на процедурата.

(50) За повече информация вж. съображения 115—126 от решението за откриване на процедурата.

(51) За допълнителна информация относно мотивите на Органа за съвместимостта, вж. съображения 129—137 от решението за откриване на процедурата.

(52) Допълнителна информация от жалбоподателя (електронно писмо от жалбоподателя от 13 януари 2015 г. (документ № 734800)).

(53) Отговор на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720775).

(54) Пак там.

(55) Норвежките органи изпратиха до Органа като приложение 2 към своя отговор на решението за откриване на процедурата (документ № 720777) превод на английски език на документа „Преглед на бюджетните кредити за развитие на бизнеса и администрацията в IN“ (глава 2421, точка 70). Разходният модел се основава на броя часове, прекарани от IN в предоставяне на услуги срещу заплащане.

(56) За да достигнат до заключението, че предполагаемите мерки за държавна помощ са съвместими, норвежките органи не твърдят, че държавна помощ не е налице, защото се прилагат условията по делото Altmark, а по-скоро защото се прилага решението за УОИИ.

(57) Решение 2012/21/ЕС на Комисията от 20 декември 2011 г. относно прилагането на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз за държавната помощ под формата на компенсация за обществена услуга, предоставена на определени предприятия, натоварени с извършването на услуги от общ икономически интерес (ОВ L 7, 11.1.2012 г., стр. 3).

(58) Норвежките органи обясниха, че visitnorway.com предлага обща и продуктова информация. Общата информация се отнася до информация от обществен интерес, като например новини относно полярното сияние и т.н. Продуктовата информация засяга специфични търговски дейности, т.е. хотели, туристически услуги и др. Вж. съображение 48 по-горе.

(59) Приложение I към писмото на IN от 24 ноември 2014 г. Забележки относно мнението на New Mind | tellUs (документ № 730560).

(60) Допълнителна информация от жалбоподателя. Електронно писмо от жалбоподателя от 13 януари 2015 г. (документ № 734800).

(61) Отговор на норвежките органи на електронното писмо, изпратено от жалбоподателя на 13 януари 2015 г., вж. бележка под линия по-горе (документ № 742759).

(62) Решения на Съда по дело Белгия/Комисия (Tubemeuse), C-142/87, EU:C:1990:125, точка 25 и дело France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV и T-444/04 RENV, EU:T:2015:450, точка 186.

(63) Съдебни решения по дело Höfner и Elser/Macroton, C-41/90, EU:C:2011:732, точки 21—23; Pavlov и други, C-180/98 до C-184/98, EU:C:2000:428 и дело E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EFTA Ct. Rep. стр. 62, точка 78.

(64) Решение на Съда по дело Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, точка 108.

(65) Решение по дело Banco Exterior de España, C-37/92, EU:C:1993:836, точка 11.

(66) Стопанските и нестопанските дейности може да съжителстват в рамките на един и същ сектор и понякога се предоставят от един и същ субект. При този сценарий съответният субект трябва да се разглежда като предприятие само по отношение на неговите стопански дейности. Вж. решение по дело Комисия/Италия, C–118/85, EU:C:1987:283, точка 7. Вж. също Решение 2006/225/ЕО на Комисията от 2 март 2005 г. (ОВ L 81, 18.3.2006 г., стр. 25), съображение 43.

(67) На разположение на адрес: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1

(68) Вж. решение на Съда по дело Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Комисия, C-205/03, EU:C:2006:453, точка 26.

(69) Заключение на генералния адвокат по дело Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN)/Комисия, C-205/03, EU:C:2005:666, точка 31.

(70) Вж. решения по дело Pavel Pavlov и др., C-180/98 — C-184/98, EU:C:2000:428, точка 76 и дело Ambulanz Glöckner, C-475/99,EU:C:2001:577, точка 20.

(71) Дело E-6/98, Норвегия/Надзорен орган на ЕАСТ, Rep. 1998 г., стр. 242, точка 34. Вж. също решения по дело Комисия и Испания/Правителство на Гибралтар и Обединеното кралство, C-106/09 и C-107/09, EU:C:2011:732 и Франция/Комисия, C-241/94, EU:C:1996:353, точки 19 и 20.

(72) Решение по дело Ladbroke Racing/Комисия, T-67/94, EU:T:1998:7, точка 52 и дело SIC/Комисия, T-46/97, EU:T:2000:123, точка 83.

(73) Решение по дело Chronopost SA/Комисия, C-83/01 P, C-93/01 P и C-94/01 P, EU:C:2003:388, точка 40.

(74) Вж. например решения на Органа № 84/15/COL относно предполагаемо кръстосано субсидиране на морските курсове, предлагани от Redningsselskapet и Университета на Tromsø (ОВ C 193, 11.6.2015 г., стр. 9), достъпно на: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); № 142/03/COL относно оздравяване и прехвърляне на публични средства към Work Research Institute (ОВ C 248, 16.10.2003 г., стр. 6); № 343/09/COL относно търговските сделки с недвижими имоти, извършвани от община Time по отношение на недвижими имоти с номера 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (ОВ L 123, 12.5.2011 г., стр. 72); № 496/13/COL относно финансирането на концертна зала и конферентен център Harpa (Исландия) (ОВ L 172, 12.6.2014 г., стр. 36), съображение 56 и решенията, посочени в него; и № 174/13/COL относно финансиране на общински предприятия за събиране на отпадъци (ОВ C 263, 12.9.2013 г., стр. 5). Аналогично в Насоките за държавна помощ за изследователска и развойна дейност и иновации се посочва: „Когато един субект упражнява едновременно дейности със стопанска и с нестопанска цел, публичното финансиране на дейностите с нестопанска цел не попада в приложното поле на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП, ако съотношението на двата вида дейности и на техните разходи, финансиране и приходи могат да бъдат ясно разделени, така че да се избегне ефективно кръстосаното субсидиране. Доказателство за надлежното разделяне на разходите, финансирането и приходите могат да бъдат годишните финансови отчети на съответния субект.“ (точка 18, подчертаването е добавено допълнително).

(75) Тези условия са определени в Директивата за прозрачността (Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (ОВ L 318, 17.11.2006 г., стр. 17), включена в Споразумението за ЕИП с Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 55/2007 от 8 юни 2007 г. (ОВ L 266, 11.10.2007 г., стр. 15 и притурка за ЕИП № 48, 11.10.2007 г., стр. 12).

(76) Решение по дело Chronopost SA/Комисия, C-83/01 P, C-93/01 P и C-94/01 P, EU:C:2003:388, точка 40.

(77) Вж. графиката в писмото на IN от 28 октомври 2013 г. (документ № 688215).

(78) Органът отбелязва, че развойните разходи са били взети предвид в бюджета на IN за 2013 г. — годината, в която са били извършени. Вж. повече подробности в съображения 113—115.

(79) Отговор на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720775).

(80) Приложение към електронното писмо на IN до Органа от 14 април 2015 г. (док. № 753927).

(81) Приложение 2 към електронното писмо на IN от 14 април 2015 г. (документ № 753927).

(82) Приложение 3 към отговора на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720778).

(83) Капитализираните разходи се признават като част от дълготраен актив в баланса на дружеството вместо да бъдат вписани в сметката на направени разходи през този период. Следователно некапитализираните разходи са разходи само за годината, в която са направени.

(84) Копие от НСС № 19 бе изпратено на Органа като приложение II към писмото от 24 ноември 2014 г. (документ № 730560).

(85) Съгласно утвърдената съдебна практика мярка, която потенциално е достъпна за всички предприятия, не е избирателна. Вж. наред с другото решение по дело Германия/Комисия, C–156/98, EU:C:2000:467, точка 22.

(86) Органът отбелязва, че тази методика е била прилагана последователно по отношение на всички премиум споразумения от 2013 г. насам, включително за споразуменията за първите два пилотни проекта VisitSØrlandet и VisitTrondheim. В приложение 4 към отговора на решението за откриване на процедурата (документ № 720779) IN предостави на Органа копие на всички подписани премиум споразумения за партньорство.

(87) Почасовият модел на пълните разходи се различава от базовия модел на разходите, при който някои общи разходи могат да бъдат приспаднати от общия размер на разходите. Този модел не е бил прилаган от IN в рамките на споразуменията за партньорство. IN обясни, че с публикуването на Насоките за потребителските плащания от 2011 г. този модел е бил изоставен. Методиката на пълните разходи се използва за всички услуги на IN, ако същата услуга може да бъде предоставена от частноправни субекти (документ № 720775, отговор на решението за откриване на процедурата).

(88) Процентът време, отделено от служителите за проекта, също е предварително определен (док. № 720778, приложение 3 към отговора на IN на решението за откриване на процедурата).

(89) Органът отбелязва, че през 2013 г. са били подписани само пилотните проекти.

(90) Писмо на IN от 24 ноември 2014 г. (документ № 730560).

(91) В отговора си на решението за откриване на процедурата (документ № 720775) IN обясни по-подробно, че РСТ и ОУД са участвали в проекта за нова структура от 2013 г. насам. РСТ и ОУД също така са инвестирали време и ресурси. Тяхното пряко участие и ангажираност с проекта оправдават почасов процент, който е под общия почасов процент, изчислен от IN. Пълен списък с извънредните разходи на пилотните проекти беше представен на Органа в приложение 6 към отговора на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720781).

(92) Тази ценова методика е била използвана от други частни дружества, осъществяващи дейност на пазара. Информация относно този метод за разпределяне на разходите може да бъде намерена на адрес: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html или http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Така например „Google“ използва тази методика за някои от своите услуги (за повече информация: https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en)

(93) Отговор на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720775).

(94) Електронно писмо на IN до Органа от 14 април 2015 г. (док. № 753927).

(95) Електронно писмо на IN до Органа от 20 май 2015 г. (док. № 757843). Копие от сметката беше представено на Органа в приложение към писмото на IN от 28 октомври 2013 г. (документи № 688215 и приложение 3 към отговора на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720778).

(96) Електронно писмо на IN до Органа от 20 май 2015 г. (док. № 757843).

(97) Отговор на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720775). Вж. също електронното писмо на IN от 14 април 2015 г. (документ № 753927).

(98) Решение по дело EPAC/Комисия, T-204/97 и T-270/97, EU:T:2000:148, точка 122.

(99) Решение по дело Westdeutsche Landesbank Girozentrale и Land Nordrhein-Westfalen/Комисия (West-LB), T-228/99 и T-233/99, EU:T:2006:405, точка 207.

(100) Решение по дело West-LB, вж. по-горе, точка 314 и решение по дело Италия/Комисия (ENI-Lanerossi), C-303/88, EU:C:1991:136, точка 22.

(101) Решение по дело Chronopost SA/Комисия, C-83/01 P, C-93/01 P и C-94/01 P, EU:C:2003:388, точка 40.

(102) Раздел 1(2) от Насоките за производството, в който се предвижда, че „в тази глава вниманието най-напред е насочено към, от една страна, акта, посочен в точка 1 от приложение XV към Споразумението за ЕИП, наричана по-долу Директивата за прозрачността, и от друга страна, в нея се развива принципът, че когато държавата предоставя финансови средства на дружество при обстоятелства, които не биха били приложими за инвеститор, действащ в нормални условия на пазарна икономика, тя прави това в противоречие с принципа на инвеститор в пазарна икономика, и е налице държавна помощ“. Насоките за производството могат да бъдат намерени на адрес: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (ОВ L 274, 26.10.2000 г., Притурка за ЕИП № 48 от същата дата).

(103) Пак там, точка 1 под заглавието „Приложимост на принципа за инвеститор в условията на пазарна икономика“.

(104) Отговор на IN на решението за откриване на процедурата (документ № 720775).

(105) Това е в съответствие с мандатите, определени по отношение на обществените услуги. Например, в Насоките за радио- и телев