BG Официален вестник на Европейския съюз L 63/9

РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ

№ 404/14/COL

от 8 октомври 2014 година

относно схемата за стимули за инвестициите в Исландия [2016/340]

Надзорният орган на ЕАСТ („Органът“),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално членове 61—63 от него и Протокол 26 към него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд („Споразумението за надзорен орган и съд“), и по-специално член 24 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд („Протокол 3“), и по-специално част I, член 1, параграф 2 и част II, член 7, параграф 5 и член 14 от него,

КАТО покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,

Като има предвид, че:

I. ФАКТИ

1. ХРОНОЛОГИЯ НА СЪБИТИЯТА

(1) На 13 октомври 2010 г. Органът одобри схема за стимули за инвестициите („схемата“), за която исландските органи уведомиха съгласно част I, член 1, параграф 3 от Протокол 3. Одобрението на Органа беше дадено с Решение № 390/10/COL (2).

(2) В схемата беше предвидена възможност за предоставяне на помощ под формата на преки безвъзмездни средства, чрез освобождавания от данъчно облагане и чрез продажба или отдаване на земя под аренда на цени, които са по-ниски от пазарната стойност, за предприятия във всички сектори с изключение на финансовия сектор. Тези помощи трябваше да бъдат предоставяни във връзка с първоначални инвестиции в области, които отговарят на условията за отпускане на регионална помощ (известни като „c-regions“) в Исландия.

(3) Срокът на схемата изтече на 31 декември 2013 г.

(4) Одобреното от Органа правно основание за схемата беше: а) Закон № 99/2010 относно стимули за първоначални инвестиции в Исландия („Закон № 99/2010“), приет от исландския парламент на 29 юни 2010 г. и влязъл в сила на 3 юли 2010 г. след одобрение от страна на Органа; и б) Наредба № 985/2010 относно стимули за първоначални инвестиции в Исландия, издадена от Министерство на промишлеността на 25 ноември 2010 г. („Наредба за стимули“), която съответства на проект за наредба, представен на Органа на 27 септември 2010 г. Наредбата за стимули е акт на вторичното законодателство, който се основава на Закон № 99/2010.

(5) На 30 декември 2010 г. Министерството на промишлеността издаде нова наредба — Наредба № 1150/2010 („допълнителната наредба“), за изменение на Наредбата за стимули. В съответствие с част I, член 1, параграф 3 от Протокол 3 Органът е трябвало да бъде уведомен за допълнителната наредба. Органът обаче не беше уведомен за нея.

(6) През периода 2010—2013 г. исландската държава е сключила няколко споразумения, които тя разглежда като попадащи в обхвата на схемата, а оттам и като отговарящи на условията за отпускане на помощ по схемата. Те са следните (3): а) на 30 декември 2010 г. министърът на промишлеността, от името на исландското правителство, сключва инвестиционно споразумение с Becromal Iceland ehf. и Becromal Properties ehf. (понастоящем Krossaneseignir ehf.) (заедно наричани по-долу „Becromal“), Stokkur Energy ehf. и Becromal S.p.A. („инвестиционното споразумение с Becromal“); б) на 30 декември 2010 г. министърът на промишлеността, от името на исландското правителство, сключва инвестиционно споразумение с Thorsil ehf., Timminco Ltd. и Stokkur Energy ehf. („инвестиционното споразумение с Thorsil“); в) на 17 февруари 2011 г. министърът на промишлеността, енергетиката и туризма и министърът на финансите, от името на исландското правителство, сключват инвестиционно споразумение с Íslenska Kísilfélagið ehf., Tomahawk Development á Íslandi ehf. и GSM Enterprises LLC („инвестиционното споразумение с Kísilfélagið“); г) на 22 септември 2011 г. министърът на промишлеността, енергетиката и туризма, от името на исландското правителство, сключва инвестиционно споразумение с Verne Real Estate II ehf. и Verne Holdings Ldt. („инвестиционното споразумение с Verne“); д) на 7 май 2012 г. министърът на промишлеността, енергетиката и туризма, от името на исландското правителство, сключва инвестиционно споразумение с GMR Endurvinnslan ehf. („инвестиционното споразумение с GMR Endurvinnslan“); е) на 28 януари 2013 г. министърът на промишлеността, от името на исландското правителство, сключва инвестиционно споразумение с Marmeti ehf. („инвестиционното споразумение с Marmeti“).

2. ПРОЦЕДУРА

(7) След обсъжданията, които предшестваха уведомяването, на 13 декември 2012 г. исландските органи уведомиха Органа в съответствие с част I, член 1, параграф 3 от Протокол 3 за поредица от предложения за изменения на Закон № 99/2010 („изменения, за които Органът е бил уведомен“).

(8) По време на предварителния преглед на измененията, за които Органът е бил уведомен, Органът откри измененията на Наредбата за стимули, за които не е бил уведомен. В хода на допълнителното разследване бяха установени освен това редица потенциални проблеми по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕИП на сключените през периода 2010—2013 г. инвестиционни споразумения, привидно по схемата.

(9) С Решение № 177/13/COL от 30 април 2013 г. Органът откри официалната процедура по разследване по отношение на схемата и на инвестиционните споразумения („Решение за откриване“) (4). Исландските органи и Becromal представиха мнения по Решението за откриване (5). С писмо от 10 октомври 2013 г. Органът препрати получените мнения от Becromal на исландските органи и ги покани да представят своите коментари по тези мнения. Исландските органи обаче не представиха допълнителни коментари.

(10) Въпросът беше обсъден също така на среща в Брюксел, проведена на 29 април 2014 г. между Органа и представители на Becromal.

3. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

3.1. Контекст

(11) Със схемата се е целяло насърчаване на първоначалните инвестиции и по този начин да бъдат създадени работни места в районите на Исландия, които се намират в неблагоприятно положение.

(12) В настоящото решение се разглеждат три набора от мерки, предприети от Исландия по отношение на схемата: i) измененията, за които Органът е бил уведомен; ii) измененията, за които Органът не е бил уведомен; и iii) инвестиционните споразумения. В Решението за откриване Органът изрази съмнения относно това дали мерките съответстват на функционирането на Споразумението за ЕИП и дали предоставената по инвестиционните споразумения помощ е била предоставена в обхвата на одобрената схема.

3.2. Измененията на схемата, за които Органът е бил уведомен

(13) На 30 ноември 2012 г. исландското правителство представя законопроект на парламента, в който са предложени редица изменения на съществуващата схема за помощ. На 13 декември 2012 г. исландските органи изпратиха уведомление до Органа относно предложените изменения. На 13 март 2013 г. исландският парламент приема законопроекта като Закон № 25/2013, при условие че той ще влезе в сила едва след като Органът приеме решение, с което се одобряват измененията. Измененията, за които Органът е бил уведомен, описани по-подробно в Решението за откриване (6), се отнасят до: а) премахване на преките безвъзмездни средства; б) намаляване на ставката на корпоративния данък на 18 %; в) премахване на гербовия данък; г) намаляване на общинския данък върху недвижимите имоти за нови инвестиционни проекти с 50 %; д) намаляване на общото задължение за социално осигуряване за нови инвестиционни проекти с 50 %.

(14) Тези изменения не влизат в сила преди изтичането на срока на схемата.

3.3. Измененията на схемата, за които Органът не е бил уведомен

(15) Исландското правителство въвежда допълнителната наредба скоро след одобрението на схемата от страна на Органа.

(16) С допълнителната наредба са изменени редица разпоредби на Наредбата за стимули, с които се определят условията за отпускането на помощ по Закон № 99/2010.

(17) Първо, допълнителната наредба засяга прилагането на теста за стимулиращ ефект по схемата, определен в член 3 от Наредбата за стимули, като добавя препратка към „специално инвестиционно споразумение“, сключено преди влизането в сила на Закон № 99/2010. (7) Както е посочено в Решението за откриване, предварителното разбиране на Органа беше, че това изменение дава възможност за отпускане на помощ за проекти, чието осъществяване е започнало преди влизането на схемата в сила.

(18) Второ, с допълнителната наредба се изменя член 8 от Наредбата за стимули, като се упоменава максималният приложим корпоративен данък „[…] в съответствие със специално инвестиционно споразумение преди влизането в сила на Закона“ (8). Предварителното становище на Органа в Решението за откриване беше, че това изменение изглежда също позволява прилагане на схемата със задна дата, като се използва ставката на корпоративния данък, която е била приложима преди започването на схемата.

(19) Трето, с допълнителната наредба се изменя член 20 от Наредбата за стимули. Това изменение засяга датата за изчисляване на максимална продължителност на освобождаванията от данъчно облагане, които са разрешени по схемата (9). Както отбелязва Органът в Решението за откриване, по този начин явно е определена максимална продължителност на освобождаванията от данъчно облагане, с начален момент подписването на споразумение преди влизането в сила на схемата през 2010 г.

3.4. Инвестиционните споразумения

(20) Исландските органи предоставиха на Органа копия на шест инвестиционни споразумения, посочени по-долу: Дата Споразумение Проект 1 30 декември 2010 г. Инвестиционно споразумение с Becromal Завод за анодиране на алуминиево фолио в град Akureyri 2 30 декември 2010 г. Инвестиционно споразумение с Thorsil Производство на индустриален силиций в Þorlákshöfn в община Ölfus 3 17 февруари 2011 г. Инвестиционно споразумение с Kísilfélagið Производство на индустриален силиций в Helguvík в община Reykjanesbær 4 27 септември 2011 г. Инвестиционно споразумение с Verne Център за електронно обработване на данни в община Reykjanesbær 5 7 май 2012 г. Инвестиционно споразумение с GMR Endurvinnslan Завод за рециклиране на стомана в Grundartangi в община Hvalfjarðarsveit 6 28 януари 2013 г. Инвестиционно споразумение с Marmeti Фабрика за преработка на риба в град Sandgerði

4. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

(21) По отношение на измененията, за които Органът е бил уведомен, съдържащи се в Закон № 25/2013, предварителното становище на Органа в Решението за откриване беше, че измененията, за които Органът е бил уведомен, трябва да бъдат класифицирани като нова помощ в съответствие с определението в част II, член 1, буква в) от Протокол 3. Освен това тези изменения не могат да бъдат класифицирани като промени, които са разграничими от първоначалната схема. Поради това според Органа цялата схема следва да се счита за нова помощ, за която е трябвало да бъде получено ново одобрение, преди да може да бъде приложена (10).

(22) По отношение на измененията, за които Органът не е бил уведомен и които са въведени с допълнителната наредба, предварителното становище на Органа беше, че те са се отразили неблагоприятно на изискването за стимулиращ ефект, заложено в първоначалната схема, като са разширили обхвата на схемата извън одобреното от Органа в Решение № 390/10/COL. Изглежда по-специално, че допълнителната наредба е дала възможност за отпускането на помощ на проекти, които вече са били започнати преди влизането на схемата в сила.

(23) Поради това предварителното становище на Органа е, че измененията на схемата, за които Органът не е бил уведомен, щяха да повлияят на оценката, която Органът е направил на схемата, когато първоначално я е одобрил. По-специално измененията щяха да променят оценката на Органа за стимулиращия ефект, който представлява централен елемент за оценяване на съвместимостта на регионалната помощ с член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП. В резултат на това предварителното становище на Органа беше, че цялата схема, изменена с допълнителната наредба, следва да представлява нова помощ в съответствие с част II, член 1 от Протокол 3 (11).

(24) С цел да бъде преразгледано прилагането на стимулиращия ефект, в Решението за откриване Органът разгледа начина, по който е прилагана схемата от влизането ѝ в сила през 2010 г. (12) В този контекст исландските органи предоставиха на Органа информация за инвестиционните споразумения, които са сключили — според исландските органи — въз основа на схемата.

(25) Що се отнася до прилагането на схемата, след преглед на инвестиционните споразумения Органът изрази съмнения дали приложението на схемата отговаря на одобрената схема. Той посочи, че се съмнява по-специално дали разпоредбите и механизмите на схемата са били достатъчно ясни с оглед на осигуряването на достатъчно ограничена и пропорционална помощ, за да се гарантира, че тя отговаря на целите на регионалната помощ и че вместо това не представлява форма на оперативна помощ (13).

(26) Органът изрази съмнения също така относно съвместимостта на допълнителната наредба със законодателството на ЕИП, тъй като тя изглежда дава възможност за прилагане на схемата със задна дата, що се отнася до ставката на корпоративния данък, както и за максимална продължителност на освобождаванията от данъчно облагане, обхващащи също така споразумения, сключени преди влизането на схемата в сила (14).

(27) Поради това Органът изрази съмнения дали схемата, във вида, в който се прилага, и с измененията, внесени с допълнителната наредба и със Закон № 25/2013, може да се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП (15).

(28) Накрая, що се отнася до инвестиционните споразумения, Органът изрази съмнение дали помощта по тези споразумения е била предоставена в рамките на обхвата на схемата и дали въпросната помощ може да се счита за съвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП (16).

5. МНЕНИЯ, КОИТО ОРГАНЪТ ПОЛУЧИ

(29) С писмо от 8 юли 2013 г. исландските органи представиха мнения по отношение на Решението за откриване на Органа. Исландските органи представиха също така копия на: а) инвестиционно споразумение между исландската държава и Becromal от 7 юли 2009 г.; б) инвестиционно споразумение между исландската държава и Kísilfélagið от 29 май 2009 г.; в) инвестиционно споразумение между исландската държава и Verne от 29 май 2009 г.; г) видеоклип от новините на Ríkisútvarpið (исландската национална телевизия) от 4 май 2012 г. за състоянието на проекта на Kísilfélagið.

(30) На 3 октомври 2013 г. Органът получи мнения от Becromal. Becromal представи също така писмо от министъра на промишлеността, заемал тази длъжност от 24 май 2007 г. до 10 май 2009 г., копия от кореспонденция по електронната поща с длъжностни лица от Министерство на промишлеността и бизнес план от 2007 г. Освен това по искане на Becromal в Брюксел беше проведена среща на 29 април 2014 г. за обсъждане на случая и на предварителните констатации на Органа.

(31) Органът не получи мнения от другите предполагаеми получатели на помощ (т.е. Verne, Marmeti, Íslenska Kísilfélagið, Endurvinnslan и Thorsil).

5.1. Мнения на исландските органи

(32) Исландските органи представиха своите мнения по отношение на допълнителната наредба и отделните инвестиционни споразумения.

(33) Исландските органи изразиха съжалението си, че в нито едно от инвестиционните споразумения не е посочена нетната настояща стойност на предоставената помощ и че само в две от шестте инвестиционни споразумения (инвестиционното споразумение с Becromal и инвестиционното споразумение с Verne) се упоменават инвестиционните разходи за съответните проекти, както се изисква в одобрената схема. Исландските органи са поели ангажимент да изменят надлежно споразуменията и да включат съответната информация.

(34) Освен това исландските органи са посочили, че уважават предварителното становище на Органа, че определени разпоредби в инвестиционните споразумения с Kísilfélagið, Thorsil и GMR Endurvinnslan, предвиждащи допълнителни стимули освен предвидените в Закон № 99/2010, а също така и възможността за удължаване на срока на предоставяне на помощ над първоначалните десет или 13 години, не съответстват на одобрената схема. Исландските органи са поели съответно ангажимент да изменят въпросните инвестиционни споразумения и да заличат тези разпоредби (вж. раздел II.5 по-долу).

5.1.1. Допълнителната наредба

(35) Що се отнася до оценката на Органа в Решението за откриване по отношение на измененията на схемата, които са внесени с допълнителната наредба и за които Органът не е бил уведомен, исландските органи са предоставили редица мнения и коментари.

(36) Исландските органи са посочили, че изразът „специално инвестиционно споразумение“ (добавен с допълнителната наредба в членове 3, 8 и 20 от Наредбата за стимули) се отнася единствено до изготвянето на инвестиционен проект, който при всички случаи трябва да изпълнява критериите за стимулиращ ефект в Наредбата за стимули, изменена с допълнителната наредба.

(37) В своето Решение за откриване Органът е посочил, че Becromal, Kísilfélagið и Verne изглежда са имали споразумения, подписани преди влизането на схемата в сила.

(38) В това отношение исландските органи твърдят, че направените с допълнителната наредба изменения на схемата касаят само едно специално инвестиционно споразумение: споразумение, подписано с Becromal преди сключването на инвестиционното споразумение с Becromal на 30 декември 2010 г. Исландските органи посочват, че измененията не са имали никаква друга цел или действие освен да осигурят включването на проекта на Becromal. Освен това те са заявили, че не е подписано, нито ще бъде подписано, никакво друго специално инвестиционно споразумение в съответствие с измененията, направени с допълнителната наредба.

(39) Исландските органи твърдят съответно, че допълнителната наредба не оказва въздействие върху инвестиционното споразумение с Kísilfélagið. Те заявяват, че съответните разпоредби на инвестиционното споразумение с Kísilfélagið се различават от инвестиционно споразумение, сключено между Исландия и Kísilfélagið на 29 май 2009 г., което е свързано с освобождавания от валутните правила. Съответно според исландските органи по-ранното споразумение не може да се счита за „специално инвестиционно споразумение“ по смисъла на допълнителната наредба. В това отношение исландските органи добавят, че към момента на изготвяне на техните коментари, все още не е започнала работата по проекта, за който е предвидено подпомагане по инвестиционното споразумение с Kísilfélagið

(40) Аналогично исландските органи твърдят, че допълнителната наредба не оказва никакво въздействие върху инвестиционното споразумение с Verne, тъй като с Verne предварително не е било подписвано инвестиционно споразумение. Според исландските органи на 23 октомври 2009 г. е бил парафиран проект на инвестиционно споразумение (което не е подписано). Поради това исландските органи изразяват мнението, че не е имало предварително подписано инвестиционно споразумение с Verne, което може да представлява „специално инвестиционно споразумение“ по смисъла на допълнителната наредба.

5.1.2. Инвестиционните споразумения

(41) В своето Решение за откриване Органът изрази съмнения относно това дали инвестиционните споразумения с Verne и с Becromal са отговаряли на изискванията на схемата, тъй като работата по двата проекта изглежда е била започнала преди влизането в сила на схемата през 2010 г. Освен това Органът изрази съмнения във връзка с това дали са били изпълнени необходимите критерии за стимулиращ ефект по отношение на инвестиционното споразумение с Kísilfélagið. Органът отбеляза обаче също, че към въпросния момент не е разполагал с достатъчно информация за състоянието на този проект.

(42) В отговор исландските органи твърдят, че: — строителните работи по проекта на Becromal са започнали след сключването на инвестиционното споразумение на 29 май 2009 г. преди инвестиционното споразумение с Becromal (сключено на 30 декември 2010 г.), — проектът на Kísilfélagið не е бил започнал към момента, в който исландските органи са изпратили мненията си на Органа. Подписаното на 29 май 2009 г. споразумение се отнася до освобождаване от валутни ограничения и не касае прилагането на стимулиращия ефект, — няма също така никаква връзка между инвестиционното споразумение с Verne от 27 септември 2011 г. и проекта на споразумение от 23 октомври 2009 г., за който Органът беше уведомен, но който впоследствие беше оттеглен.

(43) Освен това исландските органи твърдят, че всички инвестиционни споразумения, с изключение на инвестиционното споразумение с Becromal, попадат в обхвата на одобрената схема (а не изменената с допълнителната наредба), що се отнася до разпоредбите на член 8 от Наредбата за стимули (касаещи помощ, свързана с данъци и други такси). За тази цел те твърдят, че направените с допълнителната наредба изменения, даващи възможност за прилагане на ставката на корпоративния данък, която е била приложима преди започването на схемата, са били приети само с цел да бъде обхванато специалното инвестиционно споразумение с Becromal.

(44) Според исландските органи всички проекти са били прегледани от Комитета по стимулите, включващ представители, назначени от Министерство на финансите и Министерство на промишлеността и иновациите. Комитетът е преценил дали всеки един от проектите отговаря на критериите за допустимост, определени в Закон № 99/2010 и в Наредбата за стимули. Освен това според исландските органи Агенцията за инвестиции в Исландия е направила анализ на разходите и ползите на всеки проект преди сключването на каквото и да било споразумение (17).

(45) Исландските органи заявяват, че макар в инвестиционните споразумения с Kísilfélagið, Thorsil, GMR Endurvinnslan и Marmeti да не са посочени изрично инвестиционните разходи за съответните проекти и да не са уточнени общите интензитети на помощта или тавана на помощта, те все пак са обект на строги задължения за мониторинг, за да се гарантира надлежното използване на предвидените в споразуменията стимули. В споразуменията се предвижда също така, че: ако бъде установено, че предвидените в настоящото споразумение стимули са надвишили разрешените по Закон № 99/2010 или споразумението нива, от дружеството ще бъде изискано да върне сумата, с която се превишава разрешената сума, и по-нататъшното предоставяне на стимули ще бъде преустановено (18). Следователно според исландските органи предоставената въз основа на тези споразумения помощ в нито един момент не би могла да надвиши разрешеното по схемата.

(46) Що се отнася до инвестиционното споразумение с Becromal, исландските органи смятат, че Becromal не е вземало никакви обвързващи решения по отношение на въпросната инвестиция преди влизането в сила на схемата. Освен това Becromal до момента не е взело никакво решение относно инвестицията в […]. Ако Becromal реши да извърши своята инвестиция в […], на база на независима оценка и отделно решение на дружеството, исландските органи считат, че въпросната инвестиция ще отговаря на условията за подпомагане по схемата, ако са изпълнени всички необходими условия.

(47) Що се отнася до инвестиционното споразумение с Verne, исландските органи изразяват становището, че Verne е било мотивирано посоченият в споразумението проект да бъде включен в схемата, като се има предвид решението му да се оттегли от първоначалния си проект за център за електронно обработване на данни и да преустанови всички строителни работи на обекта поради финансовата криза.

(48) Освен това исландските органи твърдят, че инвестиционното споразумение с Verne се отнася до нов проект, който не е свързан с първоначалния проект (изоставен напълно през декември 2009 г.). Те заявяват, че въпросното ново споразумение има различни договорни характеристики: а) страните са различни; б) влят е нов капитал в новото дружество, което е създадено, за да се ползва от схемата; в) потенциалното ниво на инвестициите е по-ниско; г) то се отнася до новозастроеното пространство и инфраструктура на центъра за електронно обработване на данни; д) страните не са освободени от правни задължения като ограничения на мерките за контрол на капитала, промишлени такси, такси за свързване с уличната мрежа и т.н., както и е) с него се налагат допълнителни задължения по отношение на прехвърлянето на акции.

(49) Исландските органи са заявили също така, че инвестиционното споразумение с Verne от 27 септември 2011 г. е с по-тесен обхват от споразумението от 2009 г., що се отнася до ползите от държавната помощ, които осигурява. Например дължимият корпоративен данък е фиксиран при ставка от 20 %, а не 15 %, както е в споразумението от 2009 г. Освен това срокът е 13 (а не 20) години и исландските органи разполагат с по-широки надзорни правомощия.

(50) Съответно исландските органи считат, че инвестиционното споразумение с Verne напълно съответства на условията на схемата.

5.1.3. Измененията, за които Органът е бил уведомен

(51) По отношение на измененията на схемата, за които Органът е бил уведомен, след приемането на Закон № 25/2013, исландските органи считат, че те не трябва да се разглеждат като част от схемата, преди Органът да ги одобри. Тъй като обаче измененията, за които Органът е бил уведомен, не са одобрени от страна на Органа преди изтичането на срока на схемата като цяло, те не са влезли в сила.

5.1.4. Предложени мерки

(52) Що се отнася до допълнителната наредба, исландските органи са изразили своята готовност да я оттеглят и отменят с незабавно действие.

(53) Исландските органи са предложили следното: а) данните от изчисленията, извършени от Агенцията за инвестиции в Исландия за целите на анализа на разходите и ползите, да бъдат включени в инвестиционните споразумения, както и във всички бъдещи споразумения; б) инвестиционните споразумения, както и всички бъдещи споразумения, да бъдат изменени, като в тях бъде посочен общият таван на допустимите инвестиционни разходи; в) да бъде заличена разпоредбата в инвестиционните споразумения с Kísilfélagið, Verne, GMR Endurvinnslan и Marmeti за това, че получателите имат „в случай на изменения на Закон № 99/2010, за които дружеството счита, че предоставят допълнителни стимули в сравнение с вече предвидените в закона“, правото на изменение на техните инвестиционни споразумения, като им бъдат предоставени „нови стимули, които влизат в сила от датата на подписване на измененото споразумение“; г) да бъде заличена включената в инвестиционните споразумения с Becromal и Thorsil клауза, даваща възможност за удължаване на срока на помощта след изтичане на максималния срок, предвиден в схемата.

5.2. Мнения на Becromal

(54) Becromal твърди, че неговото инвестиционно споразумение отговаря на принципите за съвместимост на регионалната помощ съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, както и с разпоредбите, съдържащи се в Насоките на Органа относно критериите за задълбочена оценка на регионалната помощ за големи инвестиционни проекти („Насоки за ГИП“) (19). Освен това от дружеството твърдят, че предоставените на Becromal стимули за инвестиции отговарят на стимулите, предвидени в схемата.

(55) По-специално Becromal посочва, че мерките за помощ имат положителни последици: повишаване на икономическия растеж, създаване на работни места (преки и непреки работни места), повишаване на нуждите от обучение за придобиване на специфични умения и ефект на образуване на клъстери.

(56) Becromal счита също така, че държавната помощ е била подходящият инструмент за създаване на стабилна икономическа среда в Исландия и за насърчаване на чуждестранните инвестиции.

(57) Що се отнася до идеята за стимулиращ ефект, Becromal изразява несъгласие с препратката на Органа в Решението за откриване към решението по дело Kronoply, въз основа на което Органът твърди, че може да извърши своята оценка на стимулиращия ефект, като изхожда от обстоятелство с хронологичен характер (20). Според дружеството този случай се отнася до тълкуването на предишните Насоки за регионална помощ от 1998 г., а оттогава разглеждането на делата за държавна помощ се е променило с въвеждането на по-задълбочен икономически анализ (21). Следователно, когато оценява стимулиращия ефект на помощта, Органът трябва да оценява също така икономическия характер на помощта (т.е. дали е допринесла за промяна в поведението на получателя на помощта) (22).

(58) Освен това Becromal твърди, че закупуването на земя и/или построяването на завод не бележат непременно началото на инвестиционно решение, тъй като подобна инвестиция може лесно да бъде продадена във всеки момент. Поръчването на оборудване обаче, което е предназначено специално за определен вид завод, следва да се счита за „започване на работата“ по смисъла на НРП. Според Becromal строителните работи по завода са започнали през 2008 г., след като исландските органи са отправили официално предложение за сключването на инвестиционно споразумение. По мнение на Becromal обаче специализирано оборудване не е било поръчвано до 2009 г., когато преговорите по предварителното инвестиционно споразумение вече са били започнали.

(59) Освен това вече е реализирана инвестиция в размер на около 76 млн. евро за фаза I на проекта на Becromal (23) […].

(60) Becromal е изпратило също така писмо на 20 септември 2013 г. от бившия министър на промишлеността, в което той потвърждава съгласието на правителството за сключване на инвестиционно споразумение с дружеството през 2007 г. и че работата по споразумението е започнала през 2008 г. През периода на изготвяне на инвестиционното споразумение е било решено до финализиране на цялото споразумение като междинна мярка да бъде подписана по-лека форма на инвестиционно споразумение с Becromal, според която дружеството да бъде освободено от мерки за контрол на капитала.

(61) Според Becromal искането му за сключване на пълно инвестиционно споразумение през 2009 г. е било отхвърлено. По негово мнение исландските органи са отказали да сключат инвестиционно споразумение с дружеството до приемането на схема за стимули за инвестициите. Освен това според Becromal през 2009 г. е било подписано предварително инвестиционно споразумение, за да се предостави на Becromal освобождаване от мерките за контрол на капитала. Вследствие на разработването на схема за стимули за инвестициите и икономическата криза пълното инвестиционно споразумение е било подписано едва през 2010 г.

(62) Освен това Becromal заявява, че все още не са реализирали всички ползи от стимулите по споразумението. Според предоставената информация до момента исландските органи не са предоставили никаква помощ за обучение, докато получената до момента помощ по инвестиционното споразумение с Becromal възлиза на: 20 % намаление на задълженията за социално осигуряване […] EUR Освобождаване от акцизи […] EUR Намаляване на гербовия данък […] EUR Общо […] EUR

(63) Becromal твърди освен това, че мерките за помощ не оказват въздействие върху търговията в рамките на ЕИП, тъй като пазарът на анодно фолио, използвано в алуминиевите електролитни кондензатори, е световен пазар и най-големите конкуренти са дружества от […].

II. ОЦЕНКА

1. ОБХВАТ НА ОЦЕНКАТА

(64) С оглед на информацията, получена в хода на официалната процедура по разследване, Органът счита за целесъобразно да ограничи обхвата на своята оценка.

1.1. Изтичане на срока на схемата

(65) Срокът на одобрената с Решение № 390/10/COL схема изтече на 31 декември 2013 г.

(66) Измененията на схемата, за които Органът е бил уведомен (предвидени в Закон № 25/2013), не са влизали в сила, тъй като не са били одобрени от Органа преди изтичането на срока на самата схема. От това следва, че от измененията, за които Органът е бил уведомен, не се е облагодетелствало нито едно от дружествата, които вече са били подписали инвестиционно споразумение с исландските органи.

(67) Изтичането на срока на схемата означава, че по нея вече няма да се сключват инвестиционни споразумения.

(68) Поради това Органът счита, че официално разследване на схемата, започнато в съответствие с член 1 от Решението за откриване, вече не е необходимо. По тази причина Органът приключва разследването по отношение на самата схема, освен по отношение на измененията, направени с допълнителната наредба.

(69) Що се отнася до измененията, внесени с допълнителната наредба (във връзка с прилагането на стимулиращия ефект по схемата, максималния приложим корпоративен данък и датата за изчисляване на максималния срок на освобождаванията от данъчно облагане, разрешени по схемата), Органът ще оцени: i) дали тези изменения представляват държавна помощ и ако това е така; ii) характерът на съществуваща помощ на мерките.

1.2. Инвестиционното споразумение с Marmeti

(70) Инвестиционното споразумение с Marmeti касае изграждането и експлоатацията на фабрика за преработка на риба в Sandgerði. Извършваните от Marmeti дейности включват осоляване и сушене на морски продукти. Marmeti е учредено през 2012 г. и е започнало дейност през месец февруари 2013 г. Дружеството функционира в продължение на 8 месеца и на 18 февруари 2014 г. Marmeti е обявено в несъстоятелност.

(71) Разпоредбите за държавна помощ в членове 61—63 от Споразумението за ЕИП се прилагат, ако помощта е предоставена на предприятия, които се занимават с производството на стоки, попадащи в рамките на продуктовия обхват на Споразумението за ЕИП. Член 8, параграф 3 от Споразумението за ЕИП гласи следното: „Ако не е предвидено друго, разпоредбите на настоящото споразумение се прилагат единствено към: а) продуктите, които се съдържат в глави от 25 до 97 на хармонизираната система за описание и кодиране на стоките, с изключение на продуктите, изброени в Протокол 2; б) към продуктите, които се съдържат в Протокол 3, като се имат предвид предвидените в този протокол специални изисквания.“

(72) Следователно член 8, параграф 3 от Споразумението за ЕИП ограничава материалното приложно поле на Споразумението за ЕИП до горепосочените продукти, освен ако е предвидено друго в Споразумението за ЕИП. Рибата и рибните продукти, доколкото не попадат в обхвата на глави от 25 до 97 на хармонизираната система за описание и кодиране на стоките (ХС) или не са посочени в Протокол 3, не попадат в общото приложно поле на Споразумението за ЕИП. Въпреки че в член 4 от Протокол 9 към Споразумението за ЕИП е предвидено, че всички помощи „[…], предоставяни от държавата в сектора на рибарството, които нарушават принципите на конкуренцията, се премахват“, договарящите се страни по Споразумението за ЕИП са тези, които са компетентни да оценяват държавната помощ за сектора на рибарството (24).

(73) Според разбирането на Органа произвежданите от Marmeti продукти попадат в глави 03, 05, 15, 16 и 23 на хармонизираната система за описание и кодиране на стоките (ХС) и следователно са извън продуктовия обхват на Споразумението за ЕИП. Поради това Органът не е компетентен да оценява потенциалната помощ, предоставена по инвестиционното споразумение с Marmeti.

(74) С оглед на гореизложеното Органът приключва своето разследване във връзка с инвестиционното споразумение с Marmeti.

1.3. Заключение

(75) Като се има предвид гореизложеното Органът ще ограничи своята оценка до измененията на схемата, направени с допълнителната наредба, и последиците от тези изменения за инвестиционните споразумения, подписани с Becromal, Kísilfélagið, Verne, Thorsil и GMR Endurvinnslan („петте инвестиционни споразумения“).

2. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

2.1. Държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП

(76) Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП гласи следното: „Освен изключенията, предвидени в настоящото споразумение, за несъвместими с функционирането му се считат помощите, отпускани от държавите членки на ЕО, от страните от ЕАСТ или отпускани чрез държавни ресурси, под каквато и да е форма, доколкото те засягат търговията между договарящите се страни, които нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, като подпомагат някои предприятия или производства.“

(77) По-долу Комисията ще прецени дали са изпълнени критериите за наличието на държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП за i) схемата, изменена с допълнителната наредба, и ii) петте инвестиционни споразумения.

2.2. Наличие на държавни ресурси

(78) За да бъде дадена помощ определена за държавна помощ, трябва да е предоставено предимство от държавата или с държавни ресурси. За целите на правилата за държавна помощ понятието „държава“ обхваща също регионалните и местните органи (25). Загубата на данъчни приходи е равностойна на изразходване на държавни ресурси под формата на бюджетни разходи, като държавна подкрепа може да бъде предоставяна както чрез данъчни разпоредби със законодателен, нормативен или административен характер, така и чрез практиките на данъчните органи (26). Намаляването на данъчната основа или пълно или частично намаляване на размера на данък, такси или плащания е свързано със загуба на приходи и следователно е равностойно на изразходване на държавни ресурси под формата на бюджетни разходи.

2.2.1. Схемата, изменена с допълнителната наредба

(79) В Решение № 390/10/COL Органът стигна до заключението, че схемата представлява прехвърляне на държавни ресурси. Направените с допълнителната наредба изменения не променят това заключение.

2.2.2. Петте инвестиционни споразумения

(80) Петте инвестиционни споразумения включват по-специално следните дерогации от данъци и такси: а) максималната ставка на дължимия корпоративен данък за дружеството, инвестиращо в съответния проект, е фиксирана на процента, приложим към момента на подписване на споразумение между дружеството и Министерството на промишлеността; б) предоставени са дерогации от правилата за амортизация: i) амортизация на активи до нулева остатъчна стойност вместо законоустановения корпоративен данък в размер на 10 %, предвиден в Закон № 90/2003; и ii) в годината, през която активите са въведени в експлоатация, получателят на помощта може да избере да амортизира въпросните активи, като приложи пропорционален коефициент от годишната амортизация, вместо пълна годишна амортизация, както се изисква в член 34 от Закон № 90/2003; в) предоставено е освобождаване от промишлените такси, предвидени в Закон № 134/1992, и от пазарните такси, предвидени в Закон № 160/2002; г) гербовият данък за документи, свързани с инвестицията, е фиксиран на 0,15 % вместо законоустановения гербов данък, предвиден в Закон 36/1978; д) предоставено е освобождаване от таксата за контрол на безопасността на електроенергията, предвидена в член 14, параграф 1, подточки 1, 4 и 5 от Закон № 146/1996; е) ставката на общинския данък върху недвижимите имоти е определена на 30 % под максималната ставка, предвидена в глава II на Закон № 4/1995; ж) общото задължение за социално осигуряване е определено на 20 % под предвиденото в член 2, параграф 3 от Закон № 113/1990; з) предоставено е освобождаване от мита съгласно Закон № 88/2005 и от акцизи съгласно Закон № 97/1987.

(81) Освен това в преамбюла на инвестиционното споразумение с Kísilfélagið се прави препратка към споразумение между Kísilfélagið, община Reykjanesbær и предприятието на пристанищния фонд за лицензиране и такси, свързано с проекта, включително принципите за данъка върху недвижимите имоти и отдаването на земя под аренда (27). Отдаването на земя под аренда или на имоти под наем на цена под пазарната води до загуба на приходи и следователно представлява прехвърляне на държавни ресурси.

(82) С оглед на гореизложеното Органът стига до заключението, че държавни ресурси са включени по същия начин в петте инвестиционни споразумения.

2.3. Поставяне на някои предприятия или на производството на някои стоки в по-благоприятно положение

2.3.1. Схемата, изменена с допълнителната наредба

(83) В Решение № 390/10/COL Органът стигна до заключението, че схемата е селективна, тъй като само предприятия, които инвестират в определени региони на Исландия за подпомагане по член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, са можели да получат помощ по нея. Аналогично Органът заключи, че схемата дава възможност на получателите да бъдат освободени от част от разходите, които иначе трябва да покриват сами в хода на своята дейност. Тези разходи включват плащането на приложимата ставка на корпоративния данък към всеки момент, стандартния общински данък върху недвижимите имоти и общоприложимите задължения за социално осигуряване.

(84) Органът приема аргумента на исландските органи, че направените с допълнителната наредба изменения на схемата предоставят на Becromal предимствата, предоставяни по схемата. Следователно направените с допълнителната наредба изменения представляват селективна мярка, тъй като касаят едно определено дружество.

(85) По тази причина Органът стига до заключението, че допълнителната наредба облагодетелства определени предприятия и производството на определени стоки по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

2.3.2. Петте инвестиционни споразумения

(86) Аналогично получателите на помощта по петте инвестиционни споразумения са отделни дружества и следователно мерките са селективни.

(87) Определението за помощ е по-широко от това за субсидия, защото включва не само положителни облаги като самите субсидии, но също и държавни мерки, които — под различни форми — намаляват разходите, които обикновено се включват в бюджета на предприятието, и които следователно, без да са субсидии в тесния смисъл на думата, имат сходен характер и същия ефект (28). Според установената съдебна практика мярка, чрез която публичните органи предоставят на определени предприятия освобождаване от данък, което, при все че не е свързано с прехвърлянето на държавни ресурси, поставя предприятията, на които е предоставено, в по-благоприятно финансово положение от останалите данъчно задължени лица, представлява помощ, предоставена от държавата или чрез държавни ресурси (29).

(88) Благодарение на петте инвестиционни споразумения получателите на помощ са освободени от част от разходите, които те обичайно щяха да платят в хода на своята дейност, като плащането на приложимата към всеки момент ставка на корпоративния данък, стандартния общински данък върху недвижимите имоти и общоприложимите задължения за социално осигуряване.

(89) Поради това Органът стига до заключението, че петте инвестиционни споразумения поставят определени предприятия и производството на определени стоки в по-благоприятно положение по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

2.4. Нарушение на конкуренцията и въздействие върху търговията между договарящите се страни

(90) Според установената съдебна практика, за да бъде определена една национална мярка за държавна помощ, не е необходимо да се доказва, че помощта оказва реално въздействие върху търговията между договарящите се страни и че конкуренцията действително се нарушава, а само да се провери дали въпросната помощ може да засегне тази търговия и да наруши конкуренцията (30).

(91) Освен това, когато помощта, отпусната от държава от ЕАСТ, укрепва положението на дадено предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в търговията в рамките на ЕИП, тази търговия трябва да се счита за повлияна от въпросната помощ (31).

2.4.1. Схемата, изменена с допълнителната наредба

(92) В Решение № 390/10/COL Органът стигна до заключението, че схемата е укрепила конкурентното положение на подкрепените предприятия в отговарящите на условията региони в сравнение с техните действителни или потенциални конкуренти в ЕИП. Направените с допълнителната наредба изменения не променят това заключение.

2.4.2. Петте инвестиционни споразумения

(93) Инвестиционното споразумение с Becromal укрепва конкурентното положение на Becromal спрямо останалите производители на анодирано алуминиево фолио за електролитни кондензатори. Както беше потвърдено от Becromal, пазарът на анодно фолио, използвано в алуминиеви електролитни кондензатори, е световен пазар и сред клиентите на Becromal има дружества от […] и […]. Следователно фактът, че най-големите конкуренти на Becromal са дружества от […], не означава, че няма въздействие върху търговията в рамките на ЕИП.

(94) Инвестиционното споразумение с Verne укрепва конкурентното положение на Verne спрямо останалите центрове за електронно обработване на данни, установени в Исландия. Освен това Verne експлоатира световен център за електронно обработване на данни на едро, чиито услуги могат да се ползват от клиенти в рамките на ЕИП и на световния пазар.

(95) Инвестиционното споразумение с Kísilfélagið укрепва конкурентното положение на Kísilfélagið спрямо останалите производители на силиций и кварцов прах за металургията. Пазарът на силиций и кварцов прах за металургията е световен пазар.

(96) Инвестиционното споразумение с Thorsil укрепва конкурентното положение на Thorsil спрямо останалите производители на индустриален силиций. Както е отбелязано в преамбюла на инвестиционното споразумение с Thorsil, проектът е бил стартиран inter alia, за да се отговори на засиленото търсене на индустриален силиций в Европа и Северна Америка.

(97) Инвестиционното споразумение с GMR Endurvinnslan укрепва конкурентното положение на GMR Endurvinnslan спрямо останалите дружества за рециклиране на стомана и производители на стомана. Дружеството възнамерява да изнася по-голямата част от своята продукция за купувачи от строителния отрасъл (32).

(98) Поради това Органът стига до заключението, че петте инвестиционни споразумения укрепват конкурентното положение на подкрепяните предприятия в отговарящите на условията региони в сравнение с техните действителни или потенциални конкуренти в ЕИП.

2.5. Заключение

(99) Въз основа на гореизложеното Органът стига до заключението, че направените с допълнителната наредба изменения и петте инвестиционни споразумения представляват държавна помощ по смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

3. ИЗМЕНЕНИЯТА НА ДОПЪЛНИТЕЛНАТА НАРЕДБА — НОВА МЯРКА ЗА ПОМОЩ

3.1. Съществена промяна на схемата

(100) В своето Решение за откриване Органът изрази съмнения дали помощта по инвестиционните споразумения е била предоставена в рамките на обхвата на схемата, тъй като споразуменията изглеждаха prima facie засегнати от измененията на схемата, направени с допълнителната наредба.

(101) Според част II, член 1, буква в) от Протокол 3 „изменения на съществуваща помощ“ се считат за нова помощ. Според член 4, параграф 1 от Решение № 195/04/COL на Органа относно изпълнителните разпоредби по част II, член 27 от Протокол 3 („Решение за изпълнение“) „[…] промяна на съществуваща помощ означава всякакво изменение, различно от промени от чисто формален или административен характер, което не оказва влияние на оценката на съвместимостта на мярката за помощ с общия пазар“. Следователно промени, които не се отнасят до същността на помощта, не засягат начина, по който трябва да бъде класифицирана мярката.

(102) Направените с допълнителната наредба изменения дават възможност за отпускане на помощ за проекти, работата по които е започнала преди предоставянето на помощ, дори преди влизането в сила на схемата.

(103) Направените с допълнителната наредба изменения променят основните характеристики на схемата. По-специално е било премахнато изискването на схемата за стимулиращ ефект. Това изискване беше съществена част от оценката за съвместимост на мерките за помощ, отпускани по схемата, в първоначално одобрения ѝ вид (както е описана в Решение № 390/10/COL).

(104) Съответно Органът е на мнение, че измененията на схемата, направени с допълнителната наредба, представляват съществена промяна на одобрената схема.

(105) Като се има предвид, че според част II, член 1, буква в) от Протокол 3 промените на съществуваща помощ следва да се считат за нова помощ, възниква въпросът дали променената съществуваща помощ трябва да бъде определена за нова помощ или само промените като такива. В решението си по дело Gibraltar Първоинстанционният съд посочва, че: „[…] Само когато изменението засяга самата същност на първоначалната схема, тя се превръща в нова мярка за помощ. Не може да се говори за такова изменение по същество, когато новият елемент е ясно разграничим от първоначалната схема“. (33)

(106) Поради това Органът трябва да прецени дали направените с допълнителната наредба промени са разграничими от първоначалната схема. Ако случаят е такъв, промените като такива представляват нова помощ и следователно трябва да бъдат разгледани в светлината на член 61, параграф 3, буква в) и Насоките на Органа за регионална помощ за периода 2007—2013 г. („НРП от 2007 г.“) (34).

3.2. Промени, разграничими от схемата

(107) Според установената съдебна практика промяна на съществуваща схема за помощ, която разширява нейния обхват, включвайки нова категория получатели, е ясно разграничима от първоначалната схема, тъй като прилагането на съществуващата схема за помощ към новата категория получатели не засяга оценката на съвместимостта на първоначалната схема (35).

(108) Променената формулировка на член 3, буква в) от Наредбата за стимули гласи, че помощ може да бъде предоставяна също така на проект, който е започнал след сключването на специално инвестиционно споразумение и преди влизането в сила на допълнителната наредба. Това изменение разширява обхвата на схемата, надхвърляйки одобрения с Решение № 390/10/COL на Органа обхват, като разрешава отпускането на помощ за проекти, работата по които е започнала преди влизането в сила на схемата и които по тази причина нямаше да изпълнят теста за стимулиращ ефект, предвиден в одобрената схема. Следователно допълнителната наредба включва в схемата нова категория получатели на помощ. Освен това Органът счита, че направените с допълнителната наредба изменения на членове 8 и 20 от Наредбата за стимули, т.е. намаляването на референтната ставка на корпоративния данък и удължаването на максималния срок на освобождаванията от данъчно облагане, са въведени единствено с цел облагодетелстване на тази нова категория получатели. Това означава, че въпросните нови получатели могат да получат по-голяма помощ от разрешеното по одобрената схема. Следователно измененията на схемата са взаимосвързани в основата си. Тези изменения обаче не засягат съвместимостта на отделните мерки, които вече са включени в одобрената схема.

(109) По тази причина Органът счита, че направените с допълнителната наредба изменения представляват промяна, която е ясно разграничима от първоначалната схема. В съответствие с това Органът е на мнение, че тези изменения на схемата представляват нова мярка за помощ. От това следва също, че всяка помощ, предоставена въз основа на допълнителната наредба, аналогично ще се счита за нова помощ.

3.3. Съвместимост на новата мярка за помощ

(110) Органът ще оцени съответно съвместимостта на измененията на схемата, направени с допълнителната наредба.

(111) В своето Решение № 390/10/COL за одобряване на схемата Органът посочва, че: „В съответствие с член 21 от Закона за стимули схемата изключва предоставянето на помощ на проекти, които са започнали преди сключването на споразумение с исландските органи.“ (36)

(112) Освен това в това решение Органът се позовава на твърденията на исландските органи по отношение на стимулиращия ефект на схемата, както следва: „Освен това по схемата няма да се отпуска помощ на проекти, работата по които е започнала преди подписването на споразумение за предоставяне на помощ между държавата и получателя. Исландските органи са потвърдили, че схемата изключва предоставянето на помощ на проекти, започнали преди публикуването на окончателния текст на схемата, в съответствие с точка 93 от Насоките за регионална помощ.“ (37)

(113) Изискванията и методът за проверка на наличието на стимулиращ ефект на помощта, предвидени в НРП от 2007 г., бяха предварително условие за одобрение на схемата от страна на Органа. С включването обаче с допълнителната наредба на новия текст „или в съответствие със специално инвестиционно споразумение преди влизането в сила на Закона“ в член 3 от Наредбата за стимули се разрешава предоставянето на помощ на проекти, които са започнали преди влизането на схемата в сила.

(114) Освен това с направеното с допълнителната наредба изменение на член 8 от Наредбата за стимули се променя референтната ставка за корпоративния данък, която може да бъде гарантирана на получателя като максимална данъчна ставка. Според изменения текст на члена референтната ставка в случай на „специално инвестиционно споразумение“ е ставката на корпоративния данък, която е била в сила на дата, предшестваща влизането на схемата в сила. По първоначалния текст на члена референтната ставка е щяла да бъде данъчната ставка към момента на подписване на инвестиционното споразумение по схемата. Органът счита, че допълнителната наредба променя условията на помощта за всички нови получатели, които са включени в обхвата на схемата благодарение на измененията, направени с допълнителната наредба.

(115) Накрая, направените с допълнителната наредба изменения на член 20 от Наредбата за стимули предвиждат максимален срок на освобождаванията от данъчно облагане, за чието начало се счита датата на подписване на споразумение преди влизането на схемата в сила през 2010 г. Аналогично тези изменения променят условията на помощта за всички нови получатели, които са включени в обхвата на схемата чрез измененията, направени с допълнителната наредба.

(116) Органът е на мнение, че с направените с допълнителната наредба изменения се накърнява изискването за тест за стимулиращ ефект, предвидено в член 5 от Закон № 99/2010 и одобрено от Органа. Освен това тези изменения променят изискването за стимулиращ ефект на първоначалната схема до такава степен, че вече не се изпълняват описаните в точка 30 от НРП от 2007 г. (38) условия за стимулиращ ефект.

(117) В съответствие с това Органът стига до заключението, че направените с допълнителната наредба изменения на членове 3, 8 и 20 от схемата представляват нова помощ, която е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП по смисъла на член 61, параграф 3, буква в) от него и НРП от 2007 г.

(118) От това следва, че всяка помощ, предоставена въз основа на измененията, направени с допълнителната наредба, също е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в) от него и НРП от 2007 г.

(119) Сега Органът ще разгледа всяко от петте инвестиционни споразумения.

4. ИНВЕСТИЦИОННОТО СПОРАЗУМЕНИЕ С BECROMAL

4.1. Ефект от допълнителната наредба

(120) Инвестиционното споразумение с Becromal се отнася до инвестиция в завод за анодиране на алуминиево фолио, който да бъде изграден в град Akureyri на два етапа. Първият етап трябваше да приключи до края на месец март 2011 г., а вторият трябва да приключи до края на 2014 г., като общите инвестиционни разходи са приблизително 117,25 млн. евро (39).

(121) Раздели Г, З и И от преамбюла на инвестиционното споразумение с Becromal съдържат препратки към предходно инвестиционно споразумение за същия проект, което същите страни са сключили на 7 юли 2009 г.

(122) Както беше отбелязано по-рано, исландските органи са заявили, че допълнителната наредба е била приета, за да може в схемата да бъде включен проектът на Becromal. Според тях е било необходимо да се даде възможност на Becromal да кандидатства за стимулите по схемата, за да могат исландските органи да изпълнят своите договорни задължения към Becromal.

(123) По тази причина с допълнителната наредба към Наредбата за стимули е било добавено упоменаването на „специално инвестиционно споразумение преди влизането в сила на Закона“, за да може да бъде включено Becromal. Следователно Becromal е можело да изпълни предвидения в схемата тест за стимулиращ ефект само въз основа на измененията, въведени с допълнителната наредба.

(124) Органът вече стигна до заключението, че направените с допълнителната наредба промени в схемата представляват нова помощ, която е разграничима от схемата. От това следва, че всяка помощ, предоставена по инвестиционното споразумение с Becromal, също става нова помощ, защото това споразумение е било сключено съгласно Наредбата за стимули, едва след изменянето ѝ с допълнителната наредба.

(125) Органът вече стигна до заключението, че всяка помощ, предоставена въз основа на направените с допълнителната наредба изменения, е нова помощ, която е несъвместима със Споразумението за ЕИП. От това следва, че инвестиционното споразумение с Becromal също представлява несъвместима помощ, защото не изпълнява теста за стимулиращ ефект, предвиден в одобрената схема, и следователно не попада в нейния обхват.

(126) От съображение за изчерпателност и в отговор на изтъкнатите от Becromal и исландските органи аргументи, Органът разгледа алтернативно инвестиционното споразумение с Becromal като ad hoc мярка. За тази цел Органът се позовава на НРП от 2007 г., и по-специално на изискването за стимулиращ ефект, предвидено в тях.

4.2. Стимулиращ ефект

(127) Както беше отбелязано по-горе, в инвестиционното споразумение с Becromal се упоменава предходно споразумение от 7 юли 2009 г. Двете споразумения са част от един и същ проект, за който Органът счита, че представлява „единен инвестиционен проект“ по смисъла на точка 49 и бележка под линия 47 от НРП от 2007 г.

(128) Според точка 30 от НРП от 2007 г. наличието на стимулиращ ефект е задължително предварително условие за съвместимост: „Важно е да се гарантира, че регионалната помощ реално стимулира направата на инвестиции, които без нея не биха се реализирали в подпомаганите региони. Следователно подпомагане по схеми за помощ се допуска само при условие че бенефициерът е подал молба за отпускане на помощ и след това органът, отговарящ за администрирането на помощта е потвърдил писмено, че запазвайки си правото на обстойна проверка, по принцип счита проекта за отговарящ на изискванията по схемата преди започване на работа по проекта. Трябва да бъде включено изрично позоваване на двете условия във всички схеми за помощ. Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Органа. Ако работата започне, преди да са изпълнени условията, установени в настоящия параграф, проектът става изцяло неприемлив за подпомагане.“

(129) В съответствие с практиките за вземане на решения на Европейската комисия и на Органа писмото за обявяване на намерение по смисъла на НРП от 2007 г. може да бъде описано като „документ, за който може да се счита, че изрично предоставя помощ на [дружеството] за инвестицията.“ (40) Освен това, според точка 30 от НРП от 2007 г., такова писмо за обявяване на намерение трябва да бъде изпращано на Органа за одобрение преди предоставянето на помощта.

(130) С точка 30 от НРП от 2007 г. се цели Органът да може да установи дали инвестиционната помощ има достатъчно стимулиращ ефект, без да прави пълен анализ на икономическите аспекти на инвестиционното решение на получателя към момента, в който е взето (41). Ако не бъдат дадени такива гаранции и работата започне, „проектът става изцяло неприемлив за подпомагане“; т.е. проектът като такъв не е допустим. Следователно, както потвърди Общият съд в решението по дело Kronoply, Органът може да оцени стимулиращия ефект, като се основава на обстоятелство с хронологичен характер (42).

(131) СпоредBecromal оценяването на делата за държавна помощ се е променило с въвеждането на по-задълбочен икономически анализ, което означава, че при оценяването на стимулиращия ефект на помощта Органът трябва да оцени също нейния икономически характер (т.е. дали е допринесла за промяна на поведението на получателя на помощта), като взема предвид също така разпоредбите на Насоките за ГИП. Органът не може да приеме този аргумент.

(132) Becromal се позовава на решението на Съда по дело HGA (43), за да заяви, че: „[…] при своя преглед на решението на Първоинстанционния съд Съдът постановява, че единственият определен фактор за това дали мярката за помощ има стимулиращ ефект е бил да се провери дали тя е променила поведението на инвеститора, като пренебрегва всички препратки, които Първоинстанционният съд е направил към дело Kronoply.“ (44)

(133) При тълкуване на решението по дело HGA обаче Becromal не отчита изричния извод на Съда, че в рамките на производството по обжалване не е оспорена констатацията на Общия съд, че „[…] предходният характер на заявлението за помощ по отношение на началото на изпълнението на инвестиционния проект съставлява обикновен, релевантен и подходящ критерий, който позволява на Комисията да предпостави наличието на стимулиращ ефект на предвижданата помощ“ (45).

(134) Освен това големият състав на Съда е постановил по дело Nuova Agricast, че: „Констатацията за липса на необходимост от дадена помощ може да бъде направена по-конкретно въз основа на това, че подпомаганият проект вече е започнал и дори е приключил, преди заявлението за помощ да бъде предоставено на компетентните органи“. Съдът е посочил също така, че: „което изключва възможността съответната помощ да има насърчаваща роля“ (46). Следователно Органът счита, че в този случай е целесъобразно да базира своята констатация за несъвместимост на оценка с хронологични аспекти, а именно, че i) предвиденият в НРП от 2007 г. тест за стимулиращ ефект не е изпълнен и ii) работата по проекта е започнала преди сключването на инвестиционното споразумение и предоставянето на помощта.

(135) Органът отхвърля също аргумента на Becromal, че Органът трябва да разгледа проекта в светлината на Насоките за ГИП и да приложи предвидения в тях тест за стимулиращ ефект. Органът отбелязва, че за определени големи инвестиционни проекти към предвидения тест за стимулиращ ефект по точка 30 от НРП от 2007 г. (базиран на хронологичното изискване да е подадено заявление и допустимостта да е потвърдена преди започване на работата) е добавен втори тест, предвиден в точка 57 от НРП и Насоките за ГИП, който е икономически по своя характер (базиран на икономически анализ, че помощта допринася за промяна на поведението на получателя на помощта).

(136) В Насоките за ГИП е предвидена задълбочена оценка за някои големи инвестиционни проекти, т.е. такива, които оказват значително въздействие върху търговията и могат да доведат до съществени нарушения на конкуренцията (47). Анализът на стимулиращия ефект в такива случаи е описан в точка 19 от Насоките за ГИП; тя „[…] ще се проведе на две нива: първото, по-общо, е процедурното ниво, а второто, по-подробно, е икономическото ниво“. От това следва, че в допълнение към изискването заявлението да е подадено преди започването на работата по даден проект, за някои големи инвестиционни проекти е необходим и по-подробен икономически анализ.

(137) Според точка 3 от Насоките за ГИП и точка 49 от НРП от 2007 г. голям инвестиционен проект е първоначална инвестиция с допустими разходи над 50 млн. евро. Както беше посочено по-рано, в инвестиционното споразумение с Becromal се посочва, че общите инвестиционни разходи за двата етапа на проекта са на стойност 117,25 млн. евро. Нито Becromal, нито исландските органи обаче са представили каквато и да било информация на Органа във връзка с интензитета на помощта или допустимите разходи по проекта. Те не са предоставили също така никаква информация и за условията за предвиденото в Насоките за ГИП задължение за подробна проверка, упоменато в точка 57, букви а) и б) от НРП от 2007 г. (т.е. че получателят на помощта реализира над 25 % от продажбите на съответните продукти на съответния пазар и че производственият капацитет, създаден с проекта, надвишава 5 % от пазара на съответния продукт). Според Органа нищо не показва, че проектът на Becromal надвишава праговете, предвидени в точка 57 от Насоките от 2007 г.

(138) Поради това Органът стига до заключението, че предвиденият в Насоките за ГИП задълбочен анализ не се прилага за инвестиционното споразумение с Becromal.

(139) По тази причина, с оглед на съдебната практика и текста на НРП от 2007 г., е достатъчно да се установи дали получателят е подал заявление и предоставящият орган е предоставил писмено потвърждение, при условие че Органът одобри мярката, преди започването на работата по проекта.

(140) В НРП от 2007 г. терминът „започване на работа“ е определен като „започване на строителните работи или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване, изключвайки предварителните технико-икономически проучвания“.

(141) Исландските органи и Becromal са потвърдили, че строителните работи по проекта на Becromal са започнали през 2008 г., дори преди подписването на по-ранното споразумение на 7 юли 2009 г.

(142) Органът не може да приеме аргумента на Becromal, че „започването на работата“ следва да бъде ограничено до поръчването на оборудване, което е специално предназначено за даден проект, и че закупуването на земя и/или изграждането на завод не бележат непременно началото на инвестиционно решение, тъй като подобна инвестиция може лесно да бъде продадена във всеки момент. Това тясно тълкуване не отговаря на текста на НРП от 2007 г. Както беше отбелязано по-горе, в НРП от 2007 г. „започване на работа“ е определено ясно като „започване на строителните работи или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване […]“. Това тълкуване се подкрепя от съдебната практика на Общия съд, според която дори малки инвестиции от получателя са достатъчни за пораждането на правни последици, поради което се счита, че тези инвестиции представляват първият етап на работата (48).

(143) Освен това информацията, с която Органът разполага, показва, че Becromal е започнало строителството на своя завод в началото на 2008 г. (49), а процедурата му по набиране на персонал е започнала по-късно същата година (50). През 2008 г. Becromal е сключило споразумения с изпълнителите за нужното оборудване (51).

(144) Тези обстоятелства подкрепят мнението на Органа, че регионалната помощ не е била основният фактор, мотивирал инвестицията на Becromal в град Akureyri. Напротив, Becromal е започнало работата по проекта, без да отправи до исландските органи каквото и да било искане за помощ и без исландските органи да са поемали какъвто и да било ангажимент за предоставяне на регионална помощ.

(145) Освен това според самата схема: „[в]ъв връзка с получаването на регионална помощ по схемата ще бъдат разглеждани само заявленията за помощ, получени преди началото на работата по инвестиционния проект заедно с всички необходими документи за оценка на заявлението“. (52) Тъй като работата по инвестиционния проект на Becromal вече е била започнала преди подаването на заявление за помощ, Органът стига до заключението, че проектът не е изпълнил теста за стимулиращ ефект и следователно не е отговарял на условията за получаване на регионална помощ по одобрената схема.

(146) Органът не е получил информация, която да му даде възможност да провери дали исландските органи са поели ангажимент за предоставяне на помощ за проекта преди започването на работата. Becromal твърди, че е получило официална покана от страна на исландските органи да сключи инвестиционно споразумение преди започването на строителните работи на обекта. Нито Becromal, нито исландските органи обаче са представили на Органа каквито и да са доказателства за подобна покана.

(147) Както беше отбелязано по-горе в съображение 141, исландските органи са сключили първото инвестиционно споразумение с Becromal на 7 юли 2009 г. С това споразумение на Becromal са предоставени гаранции, че исландските органи са поели ангажимент да сключат пълно инвестиционно споразумение с дружеството. Въпреки че Becromal е предоставило на Органа писмо от 20 септември 2013 г. от бившия министър на промишлеността, в което последният посочва, че през 2007 г. правителството се е съгласило да сключи инвестиционно споразумение с дружеството и че работата по споразумението е започнала през 2008 г., това твърдение не е подкрепено от каквито и да било съвременни документи, които могат да докажат, че на Becromal са били предоставени конкретни стимули преди започването на работата по проекта. Във всички случаи Органът не е дал съгласието си за мярката преди започването на работата по проекта.

(148) Поради това в настоящия случай нито исландските органи, нито Becromal са доказали, че съществуват обстоятелства, които (въпреки започването на работата по проекта преди предоставянето на помощта) да могат да гарантират, че тестът за стимулиращ ефект все пак е изпълнен (53).

(149) По тази причина Органът стига до заключението, че що се отнася до инвестиционното споразумение с Becromal, условието за стимулиращ ефект не е изпълнено.

4.3. Заключение

(150) Въз основа на гореизложеното Органът стига до заключението, че всяка помощ, отпусната по инвестиционното споразумение с Becromal, е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в).

5. ОСТАНАЛИТЕ ЧЕТИРИ ИНВЕСТИЦИОННИ СПОРАЗУМЕНИЯ — AD HOC МЕРКИ

5.1. Инвестиционното споразумение с Verne

5.1.1. Ефект от измененията по допълнителната наредба

(151) Исландските органи посочват, че направените с допълнителната наредба изменения на схемата нямат отражение върху инвестиционното споразумение с Verne. Този техен аргумент се базира на твърдението, че инвестиционното споразумение с Verne попада в обхвата на одобрената схема. Въпреки че Органът приема първия аргумент на исландските органи в това отношение, той не е съгласен, че инвестиционното споразумение с Verne изпълнява теста за стимулиращ ефект, предвиден в одобрената схема.

(152) В Решението за откриване Органът отбеляза факта, че въпреки че инвестиционното споразумение с Verne не се позовава на предходно споразумение, при все това изглежда, че то се отнася до същия или сходен инвестиционен проект като проекта, за който Органът прие предходно решение: Решение № 418/10/COL (54).

(153) Първоначалният инвестиционен проект започва на 26 февруари 2008 г. с подписването на договор за покупка на недвижим имот, с който Verne закупува пет сгради от исландската държава за целите на създаването на своя център за електронно обработване на данни. На 23 октомври 2009 г. е парафирано инвестиционно споразумение (55). По-късно проектът е спрян и възобновен чрез подписването на инвестиционното споразумение с Verne на 27 септември 2011 г., за да бъде включен в одобрената схема, според твърденията на исландските органи.

(154) Първоначално планираният проект се отнася до изграждането на център за електронно обработване на данни на едро с голяма плътност на мощността в община Reykjanesbær. Според инвестиционното споразумение с Verne местоположението на проекта не е променено. За изпълнението на проекта ще се използват същите сгради, както ясно е посочено в преамбюла на инвестиционното споразумение от 2009 г. и на инвестиционното споразумение с Verne (56). Освен това основните страни по споразумението (т.е. Verne Real Estate II ehf. („VRE II“) и Verne Holdings Ltd) са същите. Наред с това и двете инвестиционни споразумения имат ясно определена обща цел: центърът за електронно обработване на данни да предоставя услуги с решаващо значение на световния пазар на информационни технологии.

(155) С оглед на горното Органът не може да приеме аргумента на исландските органи, че между двата проекта има съществени разлики. Исландските органи не са предоставили на Органа убедителна информация в това отношение. Освен това Органът не може да приеме твърдението на исландските органи, че тъй като инвестиционното споразумение с Verne се отнася единствено до ново изграждане на пространство и инфраструктура за данни, то трябва да се отнася до нов проект.

(156) Според НРП от 2007 г.: „[…] За да не се допусне даден голям инвестиционен проект да бъде изкуствено разделен на подпроекти с цел заобикаляне разпоредбите на тези насоки, като голям инвестиционен проект ще се разглежда всеки единен инвестиционен проект, при който първоначалните инвестиции се осъществяват за период от три години от едно или няколко дружества и включват дълготрайни активи, съчетани в едно икономически неделимо цяло“ (57).

(157) Освен това „[…] Когато оценява дали първоначалната инвестиция е икономически неделима, Органът ще взема предвид техническите, функционалните и стратегическите връзки, както и непосредствената географска близост. Икономическата неделимост се оценява отделно от формата на собственост“ (58). Както беше отбелязано по-рано, местоположението и естеството на проекта не са променени, като основните страни са едни и същи в споразуменията от 2009 г. и от 2011 г. Исландските органи подчертават факта, че потенциалното равнище на инвестициите вече е по-ниско, тъй като трите първоначално планирани етапа за изграждане на центъра за електронно обработване на данни на едро са заменени с ad hoc изграждането на по-малки модули, както и че Verne — в съответствие със своята нова инвестиционна стратегия — активно се опитва да продаде обратно сградите на местните органи, за да подобри финансовото си положение. Това обаче не показва никакви технически, функционални или стратегически разлики между първоначалния инвестиционен проект и проекта в инвестиционното споразумение с Verne. По-скоро, въз основа на информацията, с която разполага, Органът счита тази промяна за политика или търговско решение, произтичащо от опитите на дружеството да отговори на желанията на своите клиенти (59).

(158) Накрая, в съответствие с НРП от 2007 г.: „[…] при установяване дали даден голям инвестиционен проект представлява единен инвестиционен проект, оценката трябва да е една и съща независимо дали проектът се изпълнява от едно предприятие, от две или повече предприятия чрез споделяне на инвестиционните разходи или от няколко предприятия, които извършват отделни инвестиционни разходи в рамките на един и същ инвестиционен проект (например в случая със съвместни предприятия)“ (60). По тази причина Органът счита разграничаването на страните по договора за нерелевантно за целите на определянето на неделимостта на даден инвестиционен проект.

(159) Исландските органи споменават също така за ново вливане на капитал във VRE II в края на 2011 г., като твърдят, че това води до структурна промяна на първоначалния инвестиционен проект. Според исландските органи VRE II е ново дружество, създадено през 2011 г., за да се възползва от схемата, след прекратяването на участието на Verne в схемата. Без да се засяга което е да било евентуално решение от страна на Органа за откриване на отделно разследване по отношение на посоченото вливане на капитал, разбирането на Органа е, че това вливане покрива допълнителните допустими разходи по съответния проект. При все това Органът подчертава, че в съответствие с НРП от 2007 г. размерът на общите допустими разходи трябва да бъде определен преди започването на проекта. След като проектът започне, не е възможно изкуствено да бъдат завишени тези допустими разходи и размерът на помощта, тъй като стимулиращият ефект на тази помощ се оценява в момента на отпускането ѝ.

(160) Освен това исландските органи твърдят, че с инвестиционното споразумение с Verne се налагат определени задължения, които не са били включени в предходното споразумение. В тази връзка Органът счита, че разпоредбите на инвестиционното споразумение с Verne, касаещи налагането на правни задължения, като ограничения на мерките за контрол на капитала, промишлени такси, такси за свързване с уличната мрежа и т.н., и/или налагането на допълнителни задължения във връзка с прехвърлянето на акции, представляват административни промени, които не променят характера на първоначалния проект по предходното споразумение.

(161) Освен това въпросът дали ползите от държавната помощ са различни не е от значение за целите на оценката на инвестиционния характер на проекта. Органът отбелязва, че в инвестиционното споразумение с Verne са предвидени различни условия за дължимия от дружеството корпоративен данък или срока на споразумението. Както исландските органи потвърждават обаче, това е направено с цел привеждане в съответствие с условията на схемата. Ето защо то нито променя инвестиционния характер на проекта, нито доказва, че това е нов, несвързан проект.

(162) С оглед на гореизложеното Органът счита, че инвестиционното споразумение с Verne представлява допълнителна инвестиция за работа, която вече е започнала със закупуването на сгради на 26 февруари 2008 г.

(163) Органът не е получил никаква допълнителна информация нито от исландските органи, нито от Verne, доказваща твърдението им, че става дума за нов инвестиционен проект. По-специално страните не са представили информация, която да убеди Органа, че може да е възможно дейностите на Verne да бъдат разграничени въз основа на технически, функционални или стратегически характеристики.

(164) Както беше отбелязано по-рано, по одобрената схема не се допуска предоставянето на помощ на проекти, когато работата е започнала, преди дружеството да сключи споразумение по схемата с исландските органи. Освен това исландските органи потвърждават, че по схемата е изключено предоставянето на помощ на проекти, започнали преди датата на публикуване на окончателния текст на схемата. Поради това Органът е на мнение, че всяка помощ, предоставена на Verne, е можела да изпълни предвидения в схемата тест за стимулиращ ефект само въз основа на измененията, направени с допълнителната наредба (61).

(165) Като се имат предвид твърденията на исландските органи обаче, че проектът на Verne не е включен в обхвата на измененията на Наредбата за стимули, внесени с допълнителната наредба, трябва да се счита, че инвестиционното споразумение с Verne не попада в обхвата на одобрената схема, тъй като проектът е започнал много преди датата на публикуване на окончателния текст на схемата. В съответствие с това Органът ще оцени съвместимостта на инвестиционното споразумение с Verne като нова, ad hoc мярка за помощ.

5.1.2. Голям инвестиционен проект — необходимост от задълбочен анализ

(166) Според точка 3 от Насоките за ГИП и точка 49 от НРП от 2007 г. голям инвестиционен проект е първоначална инвестиция с допустими разходи над 50 млн. евро. Както е посочено в преамбюла на инвестиционното споразумение с Verne, според Verne и инвеститорите потенциалното ниво на инвестициите за проекта може да надвиши 675 млн. USD. Както бе посочено по-горе във връзка с проекта на Becromal, Насоките за ГИП се прилагат само за определени големи инвестиционни проекти. Исландските органи не са предоставили информация на Органа за интензитета на помощта или за допустимите разходи по проекта на Verne. Те не са предоставили също така информация за условията за предвиденото в Насоките за ГИП задължение за подробна проверка, упоменато в точка 57, букви а) и б) от НРП от 2007 г. (т.е. че получателят на помощта реализира над 25 % от продажбите на съответните продукти на съответния пазар и че производственият капацитет, създаден с проекта, надвишава 5 % от пазара на съответния продукт). Според Органа нищо не показва, че проектът на Verne надвишава праговете, предвидени в точка 57 от Насоките от 2007 г.

(167) Поради това Органът стига до заключението, че предвиденият в Насоките за ГИП задълбочен анализ не се прилага за инвестиционното споразумение с Verne.

5.1.3. Стимулиращ ефект

(168) Както вече беше споменато в съображение 153, работата по проекта е започнала още през месец февруари 2008 г., когато Verne закупува пет сгради от исландската държава. Впоследствие — през 2008 и 2009 г. — Verne обновява двата големи склада (сгради 868 и 869) в рамките на първоначално планирания комплекс от множество сгради (62). Тъй като придобиването и обновяването на тези сгради (пряко свързани със създаването на центъра за електронно обработване на данни на Verne) се счита за първоначална инвестиция, за дата, на която е започнала работата по проекта, трябва да се счита датата на закупуването на тези сгради (63). Органът не е получил информация в подкрепа на възможността исландските органи да са поели ангажимент за предоставяне на помощ за проекта преди започването на работата. Напротив, исландските органи сега потвърждават, че не са сключвали никакво споразумение с Verne за предоставянето на стимули преди инвестиционното споразумение с Verne от 27 септември 2011 г. Според исландските органи инвестиционното споразумение от 2009 г. е било само парафирано, но не е подписвано, и следователно не е породило никакво правно действие. Според исландските органи в инвестиционното споразумение с Verne не се упоменава предходно споразумение, защото не съществуват предходни подписани инвестиционни споразумения с Verne.

(169) В съображения 131—134 от Решението за откриване Органът изрази съмнения относно това дали инвестиционното споразумение с Verne изпълнява условието за стимулиращ ефект в НРП от 2007 г. В отговора си на Решението за откриване исландските органи твърдят, че без инвестиционното споразумение проектът щеше да бъде изоставен поради финансовата криза (64). Освен това те считат, че Органът следва да възприеме подхода на Европейската комисия в много от нейните решения да не повдига възражения срещу облекчения, предоставяни на финансови институции, когато наличието на стимулиращ ефект не е било изисквано като предварително условие за съвместимост.

(170) Органът не може да приеме тази аргументация. Практиката за вземане на решения на Комисията в контекста на финансовата криза се отнася само до помощ, предоставена на финансовия сектор, като обикновено правното основание е член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС (съответстващ на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението за ЕИП). В тези случаи помощта е предоставяна за преодоляване на сериозни затруднения, засягащи цялата икономика на дадена държава членка. Общият съд многократно е посочвал, че тази разпоредба трябва да се прилага ограничително (65). Органът счита, че не могат да се правят паралели с държавната помощ, отпускана на дружества като регионална помощ в съответствие с НРП от 2007 г., когато целта е развитието на конкретен географски определен район и стимулиращият ефект е основен принцип за съвместимост. В съответствие с това в настоящия случай Органът не може да следва подхода, който Комисията прилага по отношение на държавната помощ, отпускана на финансови институции в контекста на финансовата криза.

(171) Освен това исландските органи не предоставиха информация, с която да обосноват необходимостта от помощ за завършването на проекта. Ако, както твърдят исландските органи, проектът нямаше да бъде завършен без помощта, те трябваше да предоставят информация и анализ, въз основа на които Органът да бъде в състояние да провери това твърдение. При този анализ трябва да се вземат предвид, inter alia, изчисленията за доходността на проекта със или без помощта, анализи на чувствителността и подробно обяснение за начина, по който финансовата криза е повлияла на инвестиционното решение.

(172) Освен това исландските органи не са доказали, че съществуват обстоятелства, които (въпреки че работата по проекта е започнала преди предоставянето на помощта) могат да гарантират, че въпреки всичко тестът за стимулиращ ефект е изпълнен (66).

(173) С оглед на гореизложеното Органът стига до заключението, че що се отнася до инвестиционното споразумение с Verne, условието за стимулиращ ефект не е изпълнено.

(174) Тази констатация сама по себе си е достатъчна, за да се установи, че инвестиционното споразумение с Verne е несъвместимо с функционирането на Споразумението за ЕИП съгласно член 61, параграф 3, буква в) и НРП от 2007 г.

(175) От съображение за изчерпателност обаче Органът ще разгледа също специфичните разпоредби на споразумението и ще прецени дали отговарят на условията, предвидени в НРП от 2007 г.

5.1.4. Инвестиционни разходи и таван на помощта

(176) За да бъдат данъчните мерки, предоставени по инвестиционното споразумение с Verne, счетени за инвестиционна помощ: — те трябва да бъдат свързани с осъществяването на конкретния проект, — трябва да бъдат основани на сума, инвестирана в региона, — помощта трябва да може да бъде определена количествено, — трябва да има таван, изразен като процент от сумата, инвестирана в региона (67).

(177) Общите инвестиционни разходи, предвидени в инвестиционното споразумение с Verne, са фиксирани на около 675 млн. USD. В Решението за откриване Органът е стигнал до предварителното заключение, че в споразумението не е имало ясна връзка между инвестиционните разходи и помощта. В този контекст допустимите разходи не са били определени конкретно, помощта не е била определена количествено и не е бил посочен таван на помощта. Исландските органи не са представили информация, с която да опровергаят тези предварителни заключения. Невключването на тези елементи в инвестиционното споразумение с Verne е в противоречие с разпоредбите на НРП от 2007 г.

(178) Както вече беше споменато в съображение 44 по-горе, исландските органи са заявили, че преди сключването на каквото и да е споразумение Агенцията за инвестиции в Исландия е правила анализ на разходите и ползите за всеки проект, а Комитетът по стимулите е преценявал дали проектите отговарят на критериите за допустимост, определени в Закон 99/2010 и Наредбата за стимули.

(179) Според НРП от 2007 г. „[…]Регионалната инвестиционна помощ се изчислява на база разходите за материални или нематериални инвестиции, произтичащи от проекта за първоначални инвестиции или (разчетите на) разходите за надници и заплати, свързани с работните места, създадени като пряк резултат от инвестиционния проект […]. Нивото на помощта се изразява чрез нейния интензитет, изчислен като процент от съответните разходи.“ (68)

(180) За да може Органът да оцени съвместимостта на мярката за помощ съгласно НРП от 2007 г., таванът на помощта трябва да бъде ясно определен въз основа на конкретни, допустими инвестиционни разходи. Фактът, че исландските органи са разработили механизъм за проверка ex post на допустимостта на проектите по отношение на схемата, не е от значение за извършваната от Органа оценка на съвместимостта, тъй като подобен механизъм не гарантира, че интензитетът на помощта, изразен като брутен еквивалент на безвъзмездна помощ, е дисконтиран до стойността му и е изразен като процент от дисконтираната стойност на допустимите разходи, нито пък гарантира, че предвидените в инвестиционното споразумение с Verne допустими разходи са свързани с инвестиционните разходи за материални активи съгласно предвиденото в НРП от 2007 г. (69)

(181) С оглед на гореизложеното Органът стига до заключението, че инвестиционното споразумение с Verne не съответства на условията, предвидени в НРП от 2007 г., тъй като i) в споразумението не са посочени допустимите разходи, които инвестицията трябва да отразява; ii) помощта не е надлежно определена количествено; и iii) липсва методика за изчисляване на интензитета на помощта за проекта.

5.1.5. Допълнителна помощ в случай на изменение на схемата

(182) В член 23, параграф 7 от инвестиционното споразумение с Verne е предвидено безусловно задължение за исландските органи да предоставят допълнителна помощ на получателя за проект, на който вече е била предоставена помощ по схемата, ако бъдещи изменения на схемата се окажат по-изгодни.

(183) Такава разпоредба гарантира на получателя правото да получи помощ в допълнение към първоначално предоставената помощ по одобрената от Органа схема. Следователно въпросната помощ попада извън обхвата на схемата.

(184) Органът стига до заключението, че всяка помощ, предоставена в съответствие с горепосочената разпоредба, следва да бъде класифицирана като оперативна помощ, тъй като не е свързана с първоначална инвестиция. Такава оперативна помощ е несъвместима със Споразумението за ЕИП. По-специално помощта не е предоставена за предварително определен вид допустими разноски или разходи, както е предвидено в точка 66 от НРП от 2007 г.

5.1.6. Заключение относно инвестиционното споразумение с Verne

(185) Въз основа на гореизложеното Органът стига до заключението, че всяка помощ, предоставена в съответствие с инвестиционното споразумение с Verne, е нова, ad hoc държавна помощ, която е несъвместима с функционирането на Споразумението за ЕИП според член 61, параграф 3, буква в).

5.2. Инвестиционното споразумение с Kísilfélagið

5.2.1. Ефект от измененията по допълнителната наредба

(186) Инвестиционното споразумение с Kísilfélagið се отнася до изграждането — на два или повече етапа — на завод за производство на силиций в Helguvík, община Reykjanesbær.

(187) В своето Решение за откриване Органът изрази предварителното становище, че инвестиционното споразумение с Kísilfélagið се позовава на предходно споразумение, сключено на 29 май 2009 г. между същите страни за същия проект. (70) Както изрично е посочено в преамбюла на инвестиционното споразумение с Kísilfélagið: „[…] подписаното на 29 май 2009 г. инвестиционно споразумение беше считано като предварителен етап преди сключването на по-подробно инвестиционно споразумение между страните“ и „[с]ледователно настоящото инвестиционно споразумение представлява продължение на предходното инвестиционно споразумение от 29 май 2009 г.“ (71).

(188) Освен това член 2, параграф 2 от споразумението от 29 май 2009 г. гласи, че: „[п]ълното споразумение ще включва, но няма да е ограничено до разпоредби, свързани с амортизацията и отписването на дълготрайни активи и други счетоводни стандарти, освобождаването от държавни такси, данъчната ставка и общото данъчно облагане на дружеството, на Tomahawk и на инвеститорите, тарифите за внос и износ, акцизите и т.н.“ Освен това член 1, параграф 1, буква е, точка 1 от него гласи, че „[с]рокът на настоящото инвестиционно споразумение и последващото пълно инвестиционно споразумение е не по-малко 20 години от изпълнението […]. Настоящото инвестиционно споразумение ще бъде заменено от пълното инвестиционно споразумение и съответно ще бъде прекратено, когато пълното инвестиционно споразумение стане правно обвързващо […]“.

(189) Исландските органи твърдят, че измененията на схемата, направени с допълнителната наредба, са били насочени към инвестиционното споразумение с Becromal и че стимули по схемата не са предоставяни на никакви други проекти, започнати преди влизането в сила на схемата.

(190) Въпреки че Kísilfélagið е сключило споразумение с исландските органи преди влизането в сила на схемата, работата по предвидения в споразумението от 2009 г. проект все още не е била започнала, когато е било подписано инвестиционното споразумение с Kísilfélagið по схемата. Следователно, като се има предвид, че тестът за стимулиращ ефект е бил изпълнен, проектът е щял да има право на стимули по схемата, независимо от направените с допълнителната наредба изменения. Освен това Kísilfélagið не се е ползвало от направените с допълнителната наредба изменения на членове 8 и 20 от Наредбата за стимули.

(191) Поради това Органът стига до заключението, че направените с допълнителната наредба изменения не са оказали въздействие върху инвестиционното споразумение с Kísilfélagið.

5.2.2. Стимулиращ ефект

(192) Органът отбелязва, че както е потвърдено от исландските органи, работата по проекта все още не е започнала. Освен това не е ясно дали тя изобщо някога ще започне. Органът не е информиран строителството по проекта на Kísilfélagið да е започнало или да са поети твърди ангажименти за поръчване на оборудване. Следователно не е предоставяна помощ, преди получателят да е започнал работа по проекта.

(193) Поради това Органът стига до заключението, че що се отнася до инвестиционното споразумение с Kísilfélagið, условието за стимулиращ ефект на схемата е изпълнено.

5.2.3. Инвестиционни разходи и таван на помощта

(194) Въпреки че инвестиционното споразумение с Kísilfélagið изпълнява условието на схемата за стимулиращ ефект, исландските органи са съгласни с предварителното заключение на Органа, че в инвестиционното споразумение с Kísilfélagið са предвидени допълнителни стимули, излизащи извън обхвата на одобрената схема (72).

(195) В съответствие с инвестиционното споразумение с Kísilfélagið се предвижда строителството на завода за производство на индустриален силиций да бъде осъществено на два или повече етапа в течение на тригодишен период. В споразумението не са предвидени начална или крайна дата за изграждането на завода, нито са упоменати стъпките, необходими за осъществяването на въпросното строителство. Освен това в споразумението не са посочени допустимите инвестиционни разходи, нито са определени интензитетите на помощта или таван на помощта. Ако се приложи mutatis mutandis посочената в съображения 176—181 по-горе обосновка по отношение на инвестиционното споразумение с Verne, Органът счита, че тези елементи засягат оценката на съвместимостта на инвестиционното споразумение с Kísilfélagið в неговата цялост, поради което те следва да бъдат оценени като неделима част от споразумението.

(196) С оглед на гореизложеното Органът стига до заключението, че инвестиционното споразумение с Kísilfélagið не изпълнява изцяло условията, предвидени в НРП от 2007 г., тъй като i) в споразумението не са уточнени допустимите разходи, които инвестицията трябва да отразява; ii) помощта не е надлежно определена количествено; и iii) липсва методика за изчисляване на интензитета на помощта за проекта.

(197) Поради това инвестиционното споразумение с Kísilfélagið трябва да се счита за нова, ad hoc помощ, попадаща извън обхвата на одобрената схема.

5.2.4. Допълнителна помощ в случай на изменение на схемата

(198) В член 22, параграф 8 от инвестиционното споразумение с Kísilfélagið е предвидено безусловно задължение за исландските органи да предоставят допълнителна помощ на получателя за проект, на който вече е била предоставена помощ по схемата, ако бъдещи изменения на схемата се окажат по-изгодни.

(199) Такава разпоредба гарантира на получателя правото да получи помощ в допълнение към първоначално предоставената помощ по схемата. Следователно въпросната помощ попада извън обхвата на одобрената от Органа схема. Исландските органи са потвърдили, че уважават становището на Органа, че подобно приложение на схемата не отговаря на одобрената схема. По тази причина те са поели ангажимент да заличат тази разпоредба от споразумението. Въпреки това исландските органи не са изпратили уведомление до Органа за тази ad hoc мярка, както е трябвало да направят в съответствие с част I, член 1, параграф 3 от Протокол 3.

(200) Органът счита, че всяка помощ, предоставена в съответствие с горепосочената разпоредба, следва да бъде класифицирана като оперативна помощ, тъй като не е свързана с първоначална инвестиция. Такава оперативна помощ prima facie е несъвместима със Споразумението за ЕИП и Органът не е получил информация или аргументи, обясняващи защо въпреки всичко тя би могла да бъде съвместима. По-специално мерките не са предоставени за предварително определен вид допустими разноски или разходи, както е предвидено в точка 66 от НРП от 2007 г.

5.2.5. Заключение по отношение на инвестиционното споразумение с Kísilfélagið

(201) Въз основа на гореизложеното Органът стига до заключението, че инвестиционното споразумение с Kísilfélagið изпълнява посоченото в НРП от 2007 г. условие за стимулиращ ефект, поради което Kísilfélagið е отговаряло на условията за получаване на помощ по схемата.

(202) Органът обаче стига също до заключението, че инвестиционното споразумение с Kísilfélagið не изпълнява условията, посочени в НРП от 2007 г., тъй като не са уточнени нито допустимите инвестиционни разходи, нито интензитетите на помощта и таванът на помощта. По тази причина Органът счита, че всяка помощ, предоставена по инвестиционното споразумение с Kísilfélagið, представлява несъвместима държавна помощ съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП.

5.3. Инвестиционното споразумение с Thorsil

5.3.1. Ad hoc мярка за помощ

(203) Според информацията, с която разполага Органът, инвестиционното споразумение с Thorsil не е свързано с по-ранно инвестиционно споразумение.

(204) При все това в Решението за откриване Органът изрази съмнения относно това дали с член 15, параграф 3 от инвестиционното споразумение с Thorsil е било предвидено предоставянето на помощ извън одобрената схема (73).

(205) Както бе посочено по-горе в съображения 33—34, исландските органи са съгласни с предварителното заключение на Органа, че в споразумението са предвидени допълнителни стимули в сравнение с разрешените от схемата.

(206) Във всеки случай, тъй като споразумението вече е влязло в сила, Органът не може да изключи възможността да е предоставена помощ извън одобрената схема. По тази причина Органът оценява допълнителните стимули, предвидени в член 15, параграф 3 от инвестиционното споразумение с Thorsil, като представляващи ad hoc помощ.

5.3.2. Стимулиращ ефект

(207) Инвестиционното споразумение с Thorsil е подписано на 30 декември 2010 г. То се отнася до завод за производство на индустриален силиций с годишен производствен капацитет от приблизително 50 000 тона, който е предвидено да бъде изграден в община Ölfus.

(208) Според исландските органи откриването на завода е било насрочено за месец октомври 2014 г. Строителството на завода обаче все още не е започнало и не е ясно дали проектът ще бъде осъществен. Следователно е ясно, че не е предоставяна помощ, преди получателят да е започнал работа по проекта. По тази причина Органът стига до заключението, че що се отнася до инвестиционното споразумение с Thorsil, условието за стимулиращ ефект е изпълнено.

5.3.3. Инвестиционни разходи и таван на помощта

(209) Според инвестиционното споразумение с Thorsil се предвижда в община Ölfus да бъде изграден завод за производство на индустриален силиций, като насрочената дата за започване на производството е 1 октомври 2014 г. В споразумението обаче не са предвидени начална или крайна дата за изграждането на завода, нито са упоменати стъпките, необходими за осъществяването на въпросното строителство. Освен това в споразумението не са посочени допустимите или общите инвестиционни разходи, нито са определени интензитетите на помощта или таван на помощта.

(210) Ако се приложи mutatis mutandis посочената в съображения 176—181 по-горе обосновка по отношение на инвестиционното споразумение с Verne, Органът счита, че тези елементи засягат оценката на съвместимостта на инвестиционното споразумение с Thorsil в неговата цялост, поради което те следва да бъдат оценени като неделима част от споразумението.

(211) С оглед на гореизложеното Органът стига до заключението, че инвестиционното споразумение с Thorsil не изпълнява изцяло условията, предвидени в НРП от 2007 г., тъй като i) в споразумението не са уточнени допустимите разходи, които инвестицията трябва да отразява; ii) помощта не е надлежно определена количествено; и iii) липсва методика за изчисляване на интензитета на помощта за проекта.

(212) Поради това инвестиционното споразумение с Thorsil трябва да се счита за нова, ad hoc помощ, попадаща извън обхвата на одобрената схема.

5.3.4. Възможност за удължен срок на освобождаване от данък

(213) В член 15, параграф 3 от инвестиционното споразумение с Thorsil е предвидена възможността за удължаване на срока на помощта над максималния срок, предвиден в одобрената схема. Органът не беше уведомен за тази ad hoc допълнителна стимулираща мярка, както е трябвало да бъде направено съгласно част I, член 1, параграф 3 от Протокол 3.

(214) Възможността за удължен срок на помощта не е свързана с първоначална инвестиция, а вместо това намалява разходите, които Thorsil обичайно щеше да направи в хода на ежедневната си стопанска дейност. Следователно тя представлява оперативна помощ. Такава оперативна помощ prima facie е несъвместима със Споразумението за ЕИП и Органът не е получил информация или аргументи, обясняващи защо въпреки всичко тя би могла да бъде съвместима. По-специално мерките не са предоставени за предварително определен вид допустими разноски или разходи, както е предвидено в точка 66 от НРП от 2007 г.

5.3.5. Заключение по отношение на инвестиционното споразумение с Thorsil

(215) Въз основа на гореизложеното Органът стига до заключението, че инвестиционното споразумение с Thorsil изпълнява предвиденото в НРП от 2007 г. условие за стимулиращ ефект и че поради това Thorsil е отгов