ПРИЛОЖЕНИЕ

ОБРАБОТВАНЕ НА ОБЕЗЦЕНЕНИТЕ АКТИВИ В БАНКОВИЯ СЕКТОР НА ЕИП (1)

1. Въведение

2. Облекчението на активите като мярка за предпазване на финансовата стабилност и поддържане на банковото кредитиране

3. Дългосрочни съображения: Възстановяване на жизнеспособността на банковия сектор и устойчивостта на публичните финанси

4. Потребност от общ и координиран подход в ЕИП

Координацията между държавите от ЕИП ще е необходима само на общо равнище и би могла да бъде постигната и при запазването на достатъчна гъвкавост, за да се изготвят мерки за конкретните ситуации на отделните банки. При липсата на достатъчна координация ex ante много от тези цели ще бъдат постигнати единствено с допълнителни изисквания за контрол на държавните помощи ex post. Поради това напътствия за основните характеристики на мерките за облекчение биха помогнали да се сведе до минимум нуждата от корекции и адаптирания, които произтичат от оценяването според правилата за държавните помощи. Такива напътствия се съдържат в разделите по-долу.

5. Насоки за прилагането на правилата за държавни помощи към мерките за облекчение на активите

5.1. Правилното определяне на проблема и пътища за неговото решаване: пълна прозрачност ex-ante, оповестяване на обезценените активи и изпреварваща оценка на допустимите банки

5.2. Поделяне на тежестта на разходите, породени от обезценените активи, между държавите, акционерите и кредиторите

5.3. Съобразяване на стимулите за банките да участват в облекчението на активите с целите на обществената политика

5.4. Допустимост на активите

5.5. Остойностяване на допустимите за облекчение активи и ценообразуване

5.6. Управление на активи, които подлежат на мерки за облекчение

5.7. Процедурни аспекти

6. Последващи мерки — преструктуриране и възстановяване на жизнеспособността

7. Заключителна разпоредба

(1) Настоящата глава съответства на съобщението на Европейската комисия, озаглавено „Съобщение на Комисията относно обработване обезценените активи в банковия сектор на Общността“.

(2) Докато официалните данни за еврозоната показват, че банковото кредитиране на предприятията е все още устойчиво, общата тенденция е към отслабване, като процентния месечен растеж на отпуснатите кредити намалява отчетливо към края на 2008 г. През декември 2008 г. банковите кредити за частната икономика (заеми на не-ПФИ с изкл. на правителствата) са спаднали с 0,4 % в сравнение с ноември.

(3) От средата на 2007 г. до първото тримесечие на 2009 г., общото понижение на стойността на активите е 1 063 млрд. USD, от които 737,6 млрд. USD са регистрирани от банки със седалище в САЩ, а 293,7 млрд. USD от банки със седалище в Европа. 68 млрд. USD от последната сума са обявени в Швейцария. Въпреки мащаба на вече обявените понижения, МВФ понастоящем прогнозира, че общите загуби на банките, произтичащи от обезценяването на активи, вероятно ще достигнат 2 200 млрд. USD. Тази оценка е въз основа на вземанията в световен мащаб по произлизащи в САЩ ипотечни кредити, потребителски кредити и корпоративен дълг, и неотклонно расте от началото на кризата. Според някои пазарни коментатори общите загуби може да са много по-големи. Nouriel Roubini например, който твърдо оспорваше официалните оценки като прекалено ниски, смята, че само в САЩ общите загуби биха могли да достигнат 3 600 млрд. USD.

(4) Тези решения са разгледани по-подробно в приложение 2.

(5) Закупуването на активи от страна правителствата в по-дългосрочен план не е задължително да води до високи бюджетни разходи, ако впоследствие е възможно достатъчна част от придобитите активи да бъде продадена с печалба (вж. примерите в САЩ и Швеция в приложение 2). Това обаче предполага изпреварващи бюджетни разходи, които могат да увеличат брутния публичен дълг и брутната нужда на държавното финансиране. Подходът, основан на суап на дълг на държавното управление с обезценени активи, може да бъде използван за облекчаване на оперативните проблеми, свързани с издаването, но с него няма да се избегне въздействието върху съотношенията в бюджета, нито увеличението на предлагането на пазара на дълг на държавното управление.

(6) Обикновено банките държат различни видове активи, сред които: парични средства, финансови активи (съкровищни бонове, обезпечения за дълг, капиталови ценни книжа, търгуеми отпуснати кредити и благородни метали), деривати (суапове, опции), отпуснати кредити, финансови инвестиции, нематериални активи, недвижима собственост, инсталации и оборудване. Загуби могат да възникнат, когато активите се продадат под счетоводната им стойност, когато стойността им е намаляла и е създаден резерв за евентуални загуби, или ретроспективно, когато на падежа потокът на приходите е по-нисък отколкото счетоводната стойност.

(7) Счита се, че гаранцията представлява държавна помощ, когато банката бенефициер не може да намери на пазара независим частен оператор, склонен да издаде подобна гаранция. Размерът на държавната помощ се определя като максималния нетен размер на задължението за държавата.

(8) Част VIII от насоките за държавна помощ на Органа: „Прилагане на правила за държавната помощ към мерки, предприети по отношение на финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза, публикувано в ОВ L 17, 20.1.2011 г., стр. 1 и в притурката за ЕИП № 3, от 20.1.2011 г., стр. 1“. Актуализираният текст на Насоките за държавна помощ е публикуван на уебсайта на Органа:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(9) Част VIII от Насоки за държавната помощ на Органа: „Рекапитализация на финансови институции в условията на настоящата финансова криза: ограничаване на помощта до минимално необходимата и предпазни мерки срещу ненужно нарушаване на конкуренцията“, публикувано в ОВ L 17, 20.1.2011 г., стр. 1 и в притурката за ЕИП № 3, от 20.1.2011 г., стр. 1. Актуализираният текст на Насоките за държавна помощ е публикуван на уебсайта на Органа:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(10) Без да засяга необходимостта от оповестяване на въздействието на мярката за облекчение на активите върху счетоводните баланси, което предполага подходящо споделяне на тежестта, термините „прозрачност“ и „пълно оповестяване“ следва да бъдат разбрани в смисъл на прозрачност спрямо националните органи, ангажираните независими експерти и Органа.

(11) Размерът на помощта съответства на разликата между трансферната стойност на активите (обикновено основана на тяхната истинска икономическа стойност) и пазарната цена. В настоящата глава претърпените загуби представляват разликата между трансферната стойност и счетоводната стойност на активите. Действителните загуби ще бъдат определени едва ex post.

(12) Донякъде мерките за облекчение на активите могат да бъдат сравнени с капиталовите инжекции, тъй като осигуряват механизъм за поглъщане на загубите и оказват влияние върху регулаторния капитал. С първия вариант обаче държавата като цяло поема по-голям риск, свързан с конкретен портфейл от обезценени активи, без пряк принос от други, създаващи приход дейности, и средства на банката, и надхвърлящ евентуалния ѝ дял в банката. С оглед на по-големите загуби и по-ограничените печалби възнаграждението за облекчение на активите обикновено следва да бъде по-високо от възнаграждението за капиталови инжекции.

(13) Сравняване на счетоводната стойност на активите с трансферната им стойност (т.е. истинската им икономическа стойност).

(14) Обикновено защита на акционерите не следва да се допуска. Вж. решения на Комисията NN 39/08 (Дания, Aid for liquidation of Roskilde Bank) и NN 41/08 (Обединено кралство, Rescue aid to Bradford & Bingley).

(15) Това може да се случи, когато големината на банката или видът на дейността ѝ не се поддават на административна или съдебна процедура или на контролираната ѝ ликвидация без опасни системни последици за другите финансови институции или за кредитирането на реалната икономика. В това отношение ще е необходима обосновка от монетарния и/или надзорния орган.

(16) Други фактори, например по-високото възнаграждение, могат да повлияят на подходящото ниво. Освен това трябва да се отбележи, че ex post компенсациите единствено могат да възникнат няколко години след като мярката е била въведена, и поради това нежелателно да се удължи несигурността, свързана с остойностяването на обезценените активи. При клаузите за дължими възстановявания, основани на ex ante остойностяване, този проблем не съществува.

(17) В случай на включени активи, чийто падеж може да е по-късно.

(18) „Непредвидено обстоятелство“ е обстоятелство, което по никакъв начин не може да бъде предвидено от управителите на дружеството, когато взимат решението да не участват в програмата за облекчение на активите по време на периода за включване, и не е в резултат на небрежност или грешка на част от ръководството на дружеството или решение на групата, към която то принадлежи. Под „изключително обстоятелство“ се разбира изключително извън контекста на сегашната криза. Държавите от ЕАСТ, които желаят да се позоват на такива обстоятелства, следва да предоставят на Органа цялата необходима информация.

(19) Това изглежда е подходът, който САЩ възприеха спрямо Citigroup и Bank of America.

(20) Като цяло Органът счита, че единна и обективна крайна дата като края на 2008 г. ще гарантира равнопоставеност между банките и между държавите от ЕИП.

(21) Когато е необходимо, държавната подкрепа по отношение на рисковете от бъдещи активи може да се разглежда на основата на Насоките за държавна помощ на Органа, по-специално в главата за държавните гаранции и главата за временната рамка за мерки с държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране в настоящата финансова и икономическа криза.

(22) Това е така, ако например държавата извърши суап на активи срещу държавни облигации на номиналната им стойност, но същевременно получи евентуални варанти върху капитала на банката, чиято стойност ще зависи от крайната продажна цена на обезценените активи.

(23) В случай на мярка за застраховане, под трансферна стойност се разбира застрахованата сума.

(24) Органът ще използва мнението на такива експерти по остойностяване по начин, подобен на начина при другите производства за държавна помощ, в които може да използва външни експертни мнения.

(25) Също трябва да се осигури, доколкото е необходимо, изпълнението на критериите от параграф 40 от насоките за държавна помощ на Органа, касаеща Рекапитализацията на финансови институции в условията на настоящата финансова криза.

(26) За банките, които вече са предмет на задължението за преструктуриране вследствие на вече отпусната държавна помощ, планът ще трябва надлежно да вземе под внимание новата помощ и да предвиди всички варианти, от преструктуриране до контролирана ликвидация.

(27) За целите на настоящия параграф не се взима предвид участието в одобрени схеми за кредитни гаранции, когато за покриването на загуби не се прибягва до гаранцията.

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

Определение за категории („кошници“) допустими активи и пълно оповестяване на обезценените активи, както и на цялата търговска дейност на дадена банка

I. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА КАТЕГОРИИ („КОШНИЦИ“) ДОПУСТИМИ АКТИВИ

Определението за кошници от обезценени финансови активи на банки следва да бъде общ знаменател, основан на вече съществуващи категории, използвани за:

1. Пруденциално докладване и остойностяване (базелски стълб 3 = Директива за капиталовите изисквания (ДКИ) приложение XII; FINREP и COREP).

2. Финансово докладване и остойностяване (IAS 39 и особено IFRS 7).

3. Специализирано ad hoc докладване за кредитната криза: разработките относно прозрачността на Международния валутен фонд, Форума за финансова стабилност, Roubini и Комитета на европейските органи за банков надзор — CEBS.

При определянето на кошницата от активи използването на общ знаменател от съществуващи категории за докладване и остойностяване ще:

— премахне всяка допълнителна тежест за банките при докладването;

— позволи оценяването на кошницата от обезценени активи на отделните банки въз основа на оценки на ЕИП и световни оценки (което може да е от значение за определяне на „икономическата стойност“ за определен момент); както и

— осигури обективни (изпитани) отправни точки за остойностяването на обезценените активи.

Като се има предвид гореизложеното, Органът предлага следните кошници от финансови активи като отправни точки за определянето на „икономическата стойност“ и на облекчението на обезценените активи:

Таблица 1

I. Структурирано финансиране/секюритизирани продукти Вид продукт Счетоводна категория База за остойностяване за схемата Забележки Пазарна стойност Икономическа стойност Трансферна стойност 1 RMBS FVPL/AFS (1) Допълнително подразделени според: географската област, старшинството на транша, рейтингите, обвързаните с рискови ипотечни кредити или с Alt-A активи, други основни активи, падежа/датата на издаване, резервите и намаляванията на стойността 2 CMBS FVPL/AFS 3 CDO FVPL/AFS 4 ABS FVPL/AFS 5 Корпоративен дълг FVPL/AFS 6 Други кредити FVPL/AFS Общо II. Несекюритизирани кредити Вид продукт Счетоводна категория База за остойностяване за схемата Забележки Разход (2) Икономическа стойност: Трансферна стойност 7 Корпоративни HTM/ L&R (1) Разход (2) Допълнително подразделени според: географската област, контрагентен риск (PD), смекчаване на кредитния риск (с обезпечение) и структури на падежите; резервите и намаляванията на стойността. 8 Жилищни HTM/ L&R Разход 9 Други потребителски HTM/ L&R Разход Общо

II. ПЪЛНО ОПОВЕСТЯВАНЕ НА ОБЕЗЦЕНЕНИТЕ АКТИВИ И СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ ТЪРГОВСКИ ДЕЙНОСТИ

Въз основа на кошниците от активи предоставената информация относно обезценените активи на дадена банка, които подлежат на мярка за облекчение на активите, следва да бъде представена с допълнителни обяснения, както се препоръчва в колоната за забележки в таблица 1.

Въз основа на добрите практики, забелязани от Комитета на европейските органи за банков надзор (3) (КЕОБН) относно оповестяването на дейности, засегнати от вълненията на пазара, информацията за дейностите на банките, свързани с обезценените активи, която ще бъде включена в прегледа на жизнеспособността, посочен в раздел 5.1, може да бъде структурирана по следния начин:

Таблица 2

Добри практики, забелязани от КЕОБН Група на висшите надзорници (SSG): Оповестяване на водещите практики Бизнес модел Описание на бизнес модела (т.е. причините за впускане в дейностите и приносът в процеса на създаване на стойност) и, ако е приложимо, въведените промени (напр. в резултат на кризата). Описание на стратегиите и целите. Описание на важността на дейностите и на приноса към търговската дейност (включително в количествен аспект). Описание на вида дейности, включително и описание на инструментите, както и на тяхното функциониране и критериите за подбор, на които трябва да отговарят продуктите/инвестициите. Описание на ролята и на степента на участие на институцията, т.е. ангажименти и задължения. Дейности (SPE). (4) Естество на излагането на риск (гарант, доставчик на ликвидни средства и/или подобряване на кредити) (SPE). Качествен анализ на политиката (LF). Рискове и управление на риска Описание на естеството и степента на рисковете, възникнали във връзка с дейностите и инструментите. Описание на практиките за управление на риска, които са от значение за дейностите, описание на всички открити слаби места и на коригиращите мерки, предприети за тяхното отстраняване. В контекста на настоящата криза особено внимание трябва да бъде обърнато на риска от недостатъчна ликвидност. Въздействие на кризата върху резултатите Количествено и качествено описание на резултатите с акцент, поставен върху загубите (ако е приложимо) и върху намаляванията на стойността на активите, които влияят на резултатите. Разбивка на намаляванията на стойностите/загубите по вид продукти и инструменти, засегнати от кризата (CMBS, RMBS, CDO, ABS и LBO с допълнителна разбивка според различни критерии). Описание на причините и факторите, довели до оказаното въздействие. Сравнение на i) въздействията между (съответните) периодите и ii) счетоводния баланс на декларациите за приходите преди и след въздействието на кризата. Разграничаване на намаляванията на стойността между реализирани и нереализирани суми. Описание на влиянието на кризата върху цената на акциите на предприятието. Оповестяване на максималния риск от загуба и описание на начина, по който състоянието на институцията може да бъде засегнато от допълнителен спад или от възстановяване на пазара. Оповестяване на въздействието върху резултатите от движенията на кредитния спред, свързан със собствения пасив, и метода използван за определяне на това въздействие. Промяна в излагането на риск спрямо първоначалния период, а именно продажбите и намаляванията на стойността (CMB/LF) Видове и нива на излагане на риск Номинална сума (или амортизиран разход) и справедлива стойност на текущото излагане. Сведения за защита на кредита (напр. чрез кредитни суапове за неизпълнение) и нейния ефект върху излагането. Информация относно броя на продуктите Подробно оповестяване на излагането с разбивка по: — ниво на старшинство на транша; — ниво на кредитното качество (например рейтинги, качество на инвестицията, дата на издаване); — географски произход; — дали излаганията на риск са породени, запазени, складирани или закупени; — характеристики на продукта: например рейтинги, дял на рисковите ипотечни кредити, сконтови проценти, точки на свързване, спредове, финансиране; — характеристики на основните активи: напр. дата на издаване, съотношения заем/стойност, информация за запорите, средно претеглена продължителност на основните активи, допускане за бързината на предсрочно погасяване, очаквани кредитни загуби. Хронология на промените в излагането между съответните периоди за докладване и основните причини (продажби, преотстъпвания, покупки, и др.). Анализ на неконсолидираните излагания (или които са били открити в хода на кризата) и свързаните с тях причини. Излагане на риск, свързан със еднолинейни застрахователи и качеството на застрахованите активи: — номинални суми (или амортизиран разход) на застрахованите излагания, както и размера на закупената кредитна защита; — справедлива стойност на текущите излагания, както и на свързаната с тях кредитна защита; — реализирани и нереализирани суми на намаляването на стойността и на загубите. — разбивка на излагането на риск по рейтинги или контрагенти. Размер на носителя спрямо общото рисково излагане на предприятието (SPE/CDO). Обезпечение: вид, траншове, кредитен рейтинг, отрасъл, географско разпределение, среден падеж, дата на издаване (SPE/CDO/CMB/LF). Хеджове, включително излагане на риск свързан със еднолинейни застрахователи, други контрагенти (CDO). Платежоспособност на контрагентите, осигуряващи хеджирането (CDO). Глобални заеми, RMBS, деривати, други (O). Подробности относно качеството на кредита (като кредитен рейтинг, съотношения заем/стойност, мерки за изпълнение) (O). Промяна в излагането на риск спрямо първоначалния период, а именно продажбите и намалявания на стойността (CMB/LF). Разграничаване на консолидираните от неконсолидираните носители. Причини за консолидирането (ако е приложимо) (SPE). Финансирано излагане и нефинансирани ангажименти (LF) Въпроси, свързани със счетоводните политики и остойностяването Класификация със счетоводна цел на сделките и на структурираните продукти и свързаните с тях счетоводни обработки. Консолидация на SPE и на другите носители (като VIE) и асимилирането на последните със структурираните продукти, засегнати от кризата на рисковите ипотечни кредити. Подробно оповестяване на справедливите стойности на финансовите инструменти: — финансовите инструменти, към които се прилага справедливата стойност; — йерархия на справедливите стойности (разбивка на всички излагания на риск, измерени по справедлива стойност на различните нива от нейната йерархията и разбивка между парични и дериватните инструменти, както и оповестяване на преминаването от едно ниво в друго); — обработване на печалбата от ден 1 (включително количествена информация); — използване на варианта със справедливата стойност (включително и условията за това използване) и съответните суми (със съответните разбивки). Оповестяване на техниките за моделиране, използвани за остойностяването на финансовите инструменти, включително и анализ на следното: — описание на техниките на моделиране и на инструментите, към които се прилагат; — описание на процеса на остойностяване (особено анализ на допусканията и входните фактори, на които моделите се основават); — вид на корекциите, приложени, за да се отрази рискът от модела и други видове неточности, свързани с остойностяването; — чувствителност на справедливите стойности; както и — стрес сценарии. Методики за остойностяване и първични движещи сили (CDO). Корекции на кредитното остойностяване на конкретни контрагенти (CDO). Чувствителност на остойностяването спрямо промените в основните допускания и данни (CDO). Други аспекти на оповестяването Описание на политиките за оповестяване и на принципите, които се спазват при оповестяване и финансово докладване. Въпроси, свързани с представянето Доколкото е възможно, за разбиране на участието на дадена институция в определен вид дейности, съответните оповестявания следва да бъдат съсредоточени на едно място. Когато информацията е разпръсната между различни части или източници, следва да бъдат предоставени ясни препратки, които да позволят на заинтересования читател да се ориентира между различните части. С цел подобряване на яснотата във възможно най-голяма степен описателните оповестявания трябва да бъдат допълнени с нагледни таблици и схеми. Институциите следва да гарантират, че използваната за описанието на сложни финансови инструменти и трансакции терминология, е съпътствана от ясни и адекватни обяснения.

(1) FVPL = Fair value through profit and loss (справедлива стойност с изменение в печалбата или загубата) = оборотния портфейл + опция за справедливата стойност); AFS = available for sale (наличен за продажба), HTM = Held to Maturity (задържан до падежа), L&R = loans and receivables (кредити и вземания).

(2) Разход означава счетоводната стойност на кредита минус обезценяването.

(3) Източник: Доклад на КЕОБН (Комитет на европейските органи за банков надзор) относно прозрачността на банковите дейности и продукти, засегнати от неотдавнашната пазарна нестабилност, 18 юни 2008 г.

(4) В доклада на SSG всяка характеристика отговаря на определен вид SPE или на всички в тяхната цялост, а именно: SPE (Special Purpose Entities in general) (субекти със специална цел като общо понятие), LF (Leveraged Finance) (заемно финансиране), CMB (Commercial Mortgage-Backed Securities) (ценни книжа, обвързани с ипотека върху търговска недвижима собственост), O (Other sub-prime and Alt-A Exposures) (други излагания на рискови ипотечни кредити и Alt-A излагания), CDO (Collateralised Debt Obligations) (ценни книжа, гарантирани с вземания).