BG Официален вестник на Европейския съюз L 144/70

Публична версия на (1)

РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ

№ 244/12/COL

от 27 юни 2012 година

относно помощ за преструктуриране, предоставена на Íslandsbanki (Исландия)

Надзорният орган на ЕАСТ („Органът“),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 61, параграф 3, буква б) и Протокол 26 към него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд („Споразумението за надзорен орган и съд“), и по-специално член 24 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Протокол 3 към Споразумението за надзорен орган и съд („Протокол 3“), и по-специално член 1, параграф 3 от част I, член 7, параграф 3 от част II и член 13 от част II,

Като има предвид, че:

I. ФАКТИ

1. ПРОЦЕДУРА

(1) След осъществената неформална кореспонденция през месец октомври 2008 г. и приемането на 6 октомври от Исландския парламент (Althingi) на Закон № 125/2008 за плащания по дългови ценни книжа, дължими поради необичайни условия на финансовия пазар и т.н. (наричан „закон за спешни мерки“), който даде на Исландия широки правомощия за намеса в банковия сектор, на 10 октомври 2008 г. председателят на Органа писа на исландските органи като изиска Органът да бъде нотифициран относно мерките за държавна помощ, предприети съгласно извънредния закон. Следват периодични по-нататъшни контакти и кореспонденция, включително по-специално писмо, изпратено от Органа на 18 юни 2009 г., с което се напомня на исландските органи, че всички мерки за държавна помощ трябва да бъдат нотифицирани, както и относно клаузата „standstill“ в член 3 на Протокол 3. След допълнителна кореспонденция държавната помощ, ангажирана във възстановяването на някои операции на Glitnir и в установяването и капитализацията на Glitnir Bank (към дадения момент преименувана на „Íslandsbanki“), беше в крайна сметка уведомена със задна дата от исландските органи на 15 септември 2010 г. (2)

(2) С писмо от 15 декември 2010 г. (3) Надзорният орган на ЕАСТ („Органът“) уведоми исландските органи за решението си да стартира процедурата, определена в част I, член 1, параграф 2 от Протокол 3 по отношение на мерките, предприети от Исландия за възстановяването на определени дейности на (старата) Glitnir Bank hf и за създаването и капитализирането на New Glitnir Bank hf, понастоящем преименувана на Íslandsbanki (решението за откриване). (4) Органът изиска също така в срок от шест месеца да бъде представен подробен план за преструктуриране на Íslandsbanki.

(3) С писмо по електронна поща от 24 март 2011 г. (5) Органът получи едно мнение от заинтересованите страни, което беше предадено на исландските органи на 25 май 2011 г. Исландските органи не отговориха по отношение на това мнение.

(4) С писмо от 31 март 2011 г. исландските органи представиха план за преструктуриране на Íslandsbanki. След придобиването на Byr през месец ноември 2011 г., на 22 февруари 2012 г. исландските органи представиха нов план за преструктуриране на Íslandsbanki. (6)

(5) На 11 юли 2011 г. и на 13 февруари 2012 г. Органът поиска информация относно плана за преструктуриране. Исландските органи отговориха на искането за информация на 17 октомври 2011 г. и на 13 март 2012 г. Окончателните варианти на ангажиментите бяха представени на 16 май 2012 г. и на 6 юни 2012 г. (7)

(6) Освен това Органът се срещна с исландските органи на 7 юни 2011 г. и на 27—28 февруари 2012 г.

2. КОНТЕКСТ

(7) В настоящия раздел Органът ще опише събитията, фактите и икономическите, политическите и регулаторните промени, свързани със срива и възстановяването на исландската финансова система от месец октомври 2008 г. до момента, които са необходими, за да бъде представен контекстът, в който се прави оценката на разглежданите мерки за помощ. Преди това ще напомни последователно хронологията на фалита на Glitnir.

2.1. Сривът на Glitnir Bank

(8) През месец септември 2008 г. редица големи световни финансови институции започнаха да изпитват сериозни трудности. На фона на нестабилността на световните финансови пазари и след срива на Lehman Brothers през месец септември 2008 г. трите най-големи търговски банки в Исландия, които през предходните години се бяха радвали на извънреден растеж, срещат трудности с рефинансирането на своите краткосрочни задължения и с масовото теглене на откритите в тях депозити. На 15 септември Lehman Brothers подаде заявление за защита при фалит и в същия ден беше обявено, че Bank of America ще погълне Merrill Lynch.

(9) Освен това една от най-големите банки в Обединеното кралство — HBOS — трябваше да бъде погълната от Lloyds TSB. В същото време Glitnir беше изправена пред големи затруднения при финансирането на своите дейности. Поради липса на интерес трябваше да бъде анулирана една емисия на облигация, не беше извършена една продажба на активи и една германска банка отказа да отпусне два заема на стойност 150 млн. EUR. След срива на Lehman Brothers пазарните условия също се влошиха драматично.

(10) На 25 септември 2008 г. председателят на съвета на директорите на Glitnir се свърза с Централната банка на Исландия (ЦБИ), за да я уведоми, че, в резултат на заеми, които трябва да бъдат погасени през месец октомври, банката е изправена пред непосредствен дефицит от 600 млн. EUR. На 29 септември беше обявено, че исландското правителство ще предостави на Glitnir 600 млн. EUR в замяна на 75 % от нейния собствен капитал. Фактът, че 600 млн. EUR представляват почти една четвърт от исландските валутни резерви и че Glitnir от известно време е било изправено пред проблеми с рефинансирането и е имало задължения в размер на 1,4 млрд. EUR, които, според обществено достъпната информация, е трябвало да погаси през следващите шест месеца, предполага обаче, че предложението не е било достоверно (8). Както се оказа, само за един ден стойността на емитираните акции в Glitnir се срина от 200 млрд. ISK на 26 млрд. ISK.

(11) Исландските банки претърпяха масово теглене на депозити не само в чужбина, но също така в рамките на Исландия. Местното теглене достигна такива мащаби, че в един момент исландските банки и ЦБИ почти изпитаха недостиг на пари в брой. На 30 септември 2008 г. кредитната агенция Moody's понижи кредитния рейтинг на Glitnir, което задейства задължения за погасяване за бъдещи заеми. Последваха също така искания за допълнителни обезпечения на стойност над 1 млрд. EUR. На 7 октомври 2008 г. на Glitnir се наложи да поиска от Финансовия надзорен орган на Исландия (ФНО) да поеме контрол върху нея (9).

2.2. Финансовата криза и основните причини за несъстоятелността на исландските банки

(12) В своята нотификация за предоставената на New Glitnir Bank (по-късно Íslandsbanki) помощ исландските органи обясняват, че причините за срива на исландския банков сектор и необходимостта от тяхната намеса са описани много подробно в доклад, изготвен от специалната комисия за разследвания („СКР“), създадена от Исландския парламент (10) с цел да разследва и анализира процесите, довели до срива на трите основни банки. По-долу Органът обобщава заключенията на комисията относно причините за несъстоятелността, които в най-голяма степен важат за срива на Glitnir Bank. Информацията е от глави 2 (Резюме) и 21 (Причини за срива на исландските банки — отговорност, грешки и небрежност) от доклада на СКР.

(13) Започналото през 2007 г. намаляване на ликвидността на финансовите пазари в световен мащаб в крайна сметка води до срив на трите основни исландски банки, чиито стопански дейности са били станали все по-зависими от набирането на средства чрез международните пазари. Причините за срива на исландските банки обаче са сложни и многобройни. СКР разследва причините, довели до срива на основните банки, като може да се отбележи, че повечето заключения са валидни и за трите банки, а много от тях са взаимосвързани. По-долу накратко са обобщени причините за несъстоятелността, свързани с дейностите на банките.

Прекомерно и неустойчиво разрастване

(14) СКР е стигнала до заключението, че през годините преди срива увеличението на балансите и кредитните портфейли на банките е надхвърлило техния собствен оперативен и управленски капацитет. Общо активите на трите банки са се увеличили експоненциално от 1,4 трилиона ISK (11) през 2003 г. до 14,4 трилиона ISK в края на второто тримесечие на 2008 г. Важно е да се отбележи, че кредитирането на чуждестранни страни представлява голям дял от растежа на трите банки, което значително се е увеличило през 2007 г. (12), но най-осезаемо след началото на международната криза с ликвидността. Това е причината СКР да заключи, че по-голямата част от това увеличение на кредитирането е резултат от заеми, отпуснати на предприятия, на които другаде са отказали кредит. В доклада се заключава също така, че по същество по-рисковото инвестиционно банкиране е ставало все по-характерно за дейностите на банките и растежът е допринесъл за проблемите.

Намаляване на наличните финанси на международните пазари

(15) Основен фактор за растежа на банките е бил улесненият достъпът до международните финансови пазари, капитализирането при добри кредитни рейтинги и достъпът до европейските пазари въз основа на Споразумението за ЕИП. През 2005 г. исландските банки са взели заеми в размер на 14 млрд. EUR на чуждестранните пазари за дългови ценни книжа при относително благоприятни условия. Когато достъпът до европейските пазари на дългови ценни книжа става по-ограничен, банките са финансирали своите дейности на пазарите на САЩ, като исландските дългови ценни книжа били включвани в пакети обезпечени дългови облигации. През периода преди срива банките във все по-голяма степен са разчитали на краткосрочни заеми, което е довело до големи и — според СКР — предвидими рискове с рефинансирането.

Задлъжнялост на собствениците на банките

(16) При всички основни исландски банки главните собственици са били сред най-големите длъжници (13). Отпуснатите от Glitnir заеми на големи акционери в Baugur Group и свързани страни, по-специално FL Group, са били значителни. През пролетта на 2007 г. е назначен нов съвет на директорите на Glitnir, след като Baugur и FL Groups значително увеличават дяловите си участия в банката. През втората половина на 2007 г. и в началото на 2008 г. заемите за Baugur и дружества, които са свързани с Baugur, почти се удвояват, като във върховата си точка кредитирането на тази група достига 80 % от собствения капитал на банката (14). Това увеличение на кредитирането на основните акционери е налице въпреки факта, че Glitnir вече започвало да се сблъсква с трудности с ликвидността и проблеми с рефинансирането. Според СКР някои акционери са имали извънредно лесен достъп до заеми от банката в качеството им на собственици. Комисията стигна също така до заключението, че има сериозни признаци, че Baugur и FL Group са се опитали да упражняват прекомерно въздействие върху ръководството на банката и че границите между интересите на най-големите акционери и интереса на банката са били неясни. Следователно акцентът върху основните акционери е бил в ущърб на другите акционери и кредиторите. След срива на банката неуредените ѝ заеми към Baugur Group и свързаните дружества са били приблизително 2 млрд. EUR — около 70 % от нейния собствен капитал. СКР постави под въпрос също така функционирането на фондовете на паричните пазари, управлявани от дъщерни дружества на банката, които са правили значителни инвестиции в ценни книжа, свързани със собствениците на банките. Glitnir Funds — дъщерно дружество на Glitnir — е отпуснало около 300 млн. EUR на Baugur и FL Group, като е инвестирало 20 % от общия си капитал в техните ценни книжа.

Концентрация на риска

(17) Заключението на СКР по въпроса за извънредната експозиция на основните акционери беше, че портфейлите с активи на банката не са били диверсифицирани в достатъчна степен. СКР беше на мнение, че европейските правила относно големи експозиции са тълкувани в тесен смисъл, по-специално в случая с акционерите, както и че банките са се опитали да заобиколят правилата.

Малко собствен капитал

(18) Въпреки че капиталовото съотношение на Glitnir и другите две основни исландски банки винаги е било отчитано като малко по-високо от задължителния минимум, СКР стига до заключението, че капиталовите съотношения не са отразявали правилно финансовата стабилност на банките. Това се е дължало на експозицията на риск на собствените акции на банките чрез първични обезпечения и форуърдни договори по акциите. Финансираният от самите дружества акционерен капитал, наречен от СКР „малко собствен капитал“ (15), е представлявал повече от 25 % от капиталовите бази на банките (или повече от 50 % спрямо основния капитал, т.е. собственият капитал на акционерите минус нематериалните активи). Към това са били добавени проблеми, породени от риска, на който банките са били изложени, като са притежавали акции една на друга. До средата на 2008 г. прякото финансиране от банките на собствените им акции, както и кръстосаното финансиране на акциите на другите две банки, е възлизало приблизително на 400 млрд. ISK — около 70 % от основния капитал. Според СКР мащабът на финансирането на собствения капитал на акционерите чрез вземане на заеми от самата система е бил такъв, че стабилността на системата е била застрашена. Банките са държали значително количество от собствените си акции като обезпечение за кредитите си и, следователно, тъй като цените на акциите са паднали, качеството на техните кредитни портфейли се е влошило. Това е засегнало резултатите на банките и е оказало допълнителен натиск надолу върху цените на техните акции. В отговор на това (СКР допуска въз основа на информацията, с която разполага) банките са се опитали изкуствено да създадат извънредно търсене на собствените си акции.

Големината на банките

(19) През 2001 г. балансите на трите основни банки възлизат (общо) на малко над годишния брутен вътрешен продукт (БВП) на Исландия. До края на 2007 г. банките стават международни и притежават активи на стойност девет пъти исландския БВП. В доклада на СКР е отбелязано, че към 2006 г. наблюдателите коментирали, че банковата система е превишила капацитета на ЦБИ и се съмнявали дали тя би могла да изпълни ролята си на кредитор от последна инстанция. До края на 2007 г. краткосрочните задължения на Исландия (направени главно за финансиране на банките) са били 15 пъти по-големи от валутните резерви, а чуждестранните депозити в трите банки също били 8 пъти по-големи от валутните резерви. Гаранционният фонд за вложители и инвеститори е притежавал минимални средства в сравнение с банковите депозити, които е трябвало да гарантира. СКР стига до заключението, че тези фактори са довели до масовото теглене на депозити от банките в Исландия.

Внезапният растеж на банките в сравнение с нормативната и финансовата инфраструктура

(20) СКР e стигнала до заключението, че на съответните надзорни органи в Исландия липсва надеждността, която е нужна в случай на кредитор от последна инстанция с недостатъчно ресурси. В доклада се стига до заключението, че ФНО и ЦБИ не са разполагали с достатъчни познания и опит за регулиране на банките в трудни от икономическа гледна точка времена, но че са могли да предприемат действия за намаляване на равнището на риска, който банките са поемали. ФНО, например, не е израствал пропорционално на банките и практиките на регулатора не са се развивали със същите бързи темпове като банковите операции. В доклада се съдържат също така критики към правителството, като се стига до заключението, че властите е трябвало да предприемат действия за намаляване на потенциалното въздействие на банките върху икономиката чрез намаляване на големината им или като се изиска една или повече банки да преместят централите си в чужбина (16).

Дисбаланс и прекомерно разширяване на исландската икономика като цяло

(21) В доклада на СКР се споменават събитията в икономиката в по-широк план, които също са оказали въздействие върху бързия растеж на банките и са допринесли за дисбаланса в големината и влиянието между сектора на финансовите услуги и останалата част от икономиката. В доклада се стига до заключението, че най-вероятно правителствените политики (по-специално фискалната политика) са допринесли за прекомерното разширяване и дисбаланса и че паричната политика на ЦБИ не е била достатъчно рестриктивна. В доклада се споменава също така облекчаването на правилата за кредитиране на Исландския фонд за жилищно финансиране като „една от най-големите грешки в паричното и фискалното управление, която е допусната през периода и е довела до банковия срив“ (17). В доклада се изразява също така критично отношение към лекотата, с която банките са могли да вземат заеми от ЦБИ, като размерът на краткосрочните обезпечени заеми от ЦБИ се е увеличил от 30 млрд. ISK през есента на 2005 г. до 500 млрд. ISK в началото на октомври 2008 г.

Исландската крона, външни дисбаланси и CDS спредове

(22) В доклада се отбелязва, че през 2006 г. стойността на исландската крона е била неустойчиво висока, дефицитът по текущата сметка на Исландия е бил над 16 % от БВП, а задълженията в чуждестранни валути минус активите са се доближили до общия годишен БВП. Предпоставките за финансовата криза са били налице. До края на 2007 г. стойността на кроната се обезценява и спредовете на суапите за кредитно неизпълнение (CDS) на Исландия и на банките са се увеличавали експоненциално.

2.3. Предприети мерки за възстановяване на банковия сектор

(23) След срива на трите най-големи търговски банки през месец октомври 2008 г. (включително Glitnir) исландските органи са изправени пред безпрецедентно предизвикателство да запазят извършването на банкова дейност в Исландия (18). Следваната от исландското правителство политика е заложена главно в закона за спешни мерки (19), приет от исландския парламент на 6 октомври 2008 г. Законът предоставя извънредни правомощия на ФНО да поема управлението на финансови предприятия и да се разпорежда с техните активи и пасиви според нуждата. Министърът на финансите е упълномощен — от името на Министерство на финансите — да отпуска средства за учредяването на нови финансови предприятия. Освен това в производствата по несъстоятелност на финансовите предприятия депозитите е трябвало да се третират с приоритет пред другите искове. Правителството обявява, че депозитите в местни търговски и спестовни банки и техните клонове в Исландия са щели да бъдат напълно защитени.

(24) Първоначално политическите приоритети са съсредоточени върху осигуряването на основното функциониране на националните банкови, платежни и разплащателни системи. През първите седмици след срива исландското правителство изготвя така също икономическа програма в сътрудничество с Международния валутен фонд („МВФ“), довела до одобряването от Фонда на 20 ноември 2008 г. на искането на Исландия за двегодишно стенд-бай споразумение, което включва заем в размер на 2,1 млрд. USD от МВФ, целящ подсилване на исландските валутни резерви. Обезпечени са допълнителни заеми в размер до 3 млрд. USD от други скандинавски държави, както и някои други търговски партньори. От заема от МВФ незабавно са предоставени 827 млн. USD, докато останалата сума е отпусната на осем равни вноски, подлежащи на тримесечни прегледи на програмата.

(25) Програмата на МВФ е широкообхватна програма за стабилизиране, съсредоточена върху три основни цели. Първо, да се стабилизира и възстанови доверието в кроната, за да бъде ограничено отрицателното въздействие на кризата върху икономиката. Мерките включват въвеждането на контрол върху движението на капитали с цел да се спре изтичането на капитали. Второ, програмата включва всеобхватна стратегия за възстановяване на банките, чиято крайна цел е изграждането наново на една жизнеспособна финансова система в Исландия, както и опазването на международните финансови връзки на държавата. Сред допълнителните цели е да се гарантира справедливата оценка на банковите активи, да се увеличи до максимум възстановяването на активите и да бъдат засилени надзорните практики. Трето, целта на програмата е да се осигурят устойчиви публични финанси, като се ограничи социализирането на загубите от фалиралите банки и изпълнението на средносрочна програма за фискална консолидация.

(26) Исландските органи подчертават, че поради извънредни обстоятелства, свързани с прекомерната големина на банковата система спрямо финансовия капацитет на Министерството на финансите, властите са разполагали с ограничени варианти на политики. Следователно решенията, на които са разчитали, в много отношения са се различавали от мерките, предприемани от правителствата на други държави, изправени пред заплахи пред финансовата стабилност.

(27) Въз основа на Закона за спешни мерки трите големи търговски банки — Glitnir Bank, Landsbanki Íslands и Kaupthing Bank — са разделени на „стари“ и „нови“ банки. Министърът на финансите учредява три дружества с ограничена отговорност, които да поемат националните дейности на старите банки и им назначава съвети на директорите. ФНО поема ръководството на старите банки, разпределя по същество техните национални активи и пасиви (депозити) на новите банки, които продължават банковите дейности в Исландия, а старите банки са поставени под надзора на съответните им комитети за преобразуване. (20) Основно чуждестранните активи и пасиви са оставени в старите банки, където впоследствие са образувани производства по ликвидация и в крайна сметка закриване на всички чуждестранни дейности. (21)

(28) В предварителните начални баланси на трите нови банки към 14 ноември 2008 г. е изчислено, че комбинираните общи активи на банките ще възлязат на 2 886 млрд. ISK, като собственият капитал, който е трябвало да бъде предоставен от държавата, е 385 млрд. ISK. Общият размер на облигациите, които е трябвало да бъдат емитирани от новите банки в полза на старите банки като заплащане на стойността на прехвърлените активи, които превишават пасивите, е бил оценен на 1 153 млрд. ISK. ФНО назначава Deloitte LLP да направи оценки на стойността на прехвърлените активи и пасиви. От този процес става ясно, че независимата оценка няма да посочи точни стойности на прехвърлените нетни активи, а оценки в определени граници. Оказва се също така, че банковите кредитори са повдигнали възражения относно процеса на оценяване, тъй като те не са смятали, че е безпристрастен, и се оплакали, че не могат за защитят интересите си. Тези усложнения са довели до промяна на политиката за уреждане на сметките между старите и новите банки и в резултат на това, вместо да се разчита на оценката на независим експерт, страните са щели чрез преговори да се опитат да постигнат споразумения относно стойността на прехвърлените нетни активи.

(29) Било е ясно, че за страните ще е трудно да постигнат споразумения относно оценките, тъй като те очевидно са били обект на множество допускания, по-които страните най-вероятно са щели да имат разногласия. Целта на държавата е била да се постигнат споразумения на базата на оценки, осигуряващи стабилна основа за първоначалната капитализация на новите банки. Разликата между реализираните цени на активите и базовата оценка би могла да бъде предоставена на кредиторите под формата на условни облигации или увеличения на стойността на акционерния капитал на банките, тъй като от преговорите е станало ясно, че е възможно комитетите за преобразуване на Glitnir и Kaupthing и по-голямата част от техните кредитори да са заинтересовани от придобиването на дялове в новите банки, а това би им позволило да се възползват от потенциални увеличения на стойностите на прехвърлените активи.

(30) На 20 юли 2009 г. са оповестени пълната капитализация на трите нови банки и базата на споразуменията с кредиторите на старите банки. Правителството — в качеството си на единствен собственик на трите банки — постига принципно споразумение с комитетите за преобразуване на старите банки във връзка с начина, по който да бъде реализирана и платена компенсацията за прехвърлянето на нетните активи в новите банки. По отношение на две от новите банки — Íslandsbanki и New Kaupthing (по-късно преименувана на Arion Bank) — това включва условни споразумения, предвиждащи старите банки да запишат мажоритарни дялове в собствения капитал на новите банки.

(31) Въз основа на горните ориентировъчни споразумения комитетите за преобразуване на старите банки вземат решение през месец октомври 2009 г. (Glitnir) и през месец декември 2009 г. (Kaupthing Bank и Landsbanki Islands) да упражнят договорените опции и да запишат дялово участие в новите банки. На 18 декември 2009 г. правителството обяви, че е извършено възстановяване на банките и че са постигнати споразумения между исландските органи и новите банки, от една страна, и комитетите за преобразуване на Glitnir Bank, Landsbanki Íslands и Kaupthing Bank от името на техните кредитори, от друга страна, относно разплащанията във връзка с активите, които са прехвърлени от старите банки на новите, както и че тогава новите банки са напълно финансирани.

(32) Както става ясно, участието на Министерството на финансите в собствения капитал на новите банки е значително намалено — от първоначално предвидените 385 млрд. ISK на 135 млрд. ISK под формата на акционерен капитал и в случая на две от трите банки — Íslandsbanki и Arion Bank — приблизително 55 млрд. ISK капитал от втори ред под формата на субординирани заеми или общо 190 млрд. ISK. Освен това Министерство на финансите предоставя на Íslandsbanki и Arion Bank известни механизми за ликвидност. Предоставеният акционерен капитал от старите банки на новите възлиза общо на приблизително 156 млрд. ISK. Следователно общата капитализация на новите банки е в размер на приблизително 346 млрд. ISK. По тази причина, вместо да се запази пълната собственост върху трите банки, новите споразумения предполагат, че държавното участие ще бъде намалено до приблизително 5 % в Íslandsbanki, 13 % в Arion Bank и 81 % в Landsbankinn.

(33) Докато това поемане на ръководството на две от трите банки от кредиторите на старите банки разрешава основните проблеми с възстановяването на финансовия сектор и създаването на по-стабилна капиталова основа за новите банки, все още остават редица слабости, които трябва да бъдат отстранени. От есента на 2009 г. банките концентрират своите усилия главно върху вътрешни въпроси, като определят цялостната стратегия за дейностите си и по-специално преструктурират кредитните си портфейли, които представляват най-големият рисков фактор за техните дейности и дългосрочната им жизнеспособност. Процесът на преструктуриране е сложен поради наличието на редица усложняващи фактори, включително решения на Върховния съд относно незаконността на заемите, които са предоставени в ISK, а се индексират в чуждестранни валути. По отношение на Íslandsbanki, доколкото това е от значение за нейното преструктуриране, тези въпроси са разгледани по-долу.

Макроикономическа среда

(34) Сривът на банковата система през месец октомври 2008 г. е последван от големи икономически сътресения. Трудностите във финансовата система на Исландия са съчетани със срив на доверието в нейната валута. Кроната рязко се обезценява през първото тримесечие на 2008 г. и отново през есента — преди и след срива на трите търговски банки. Въпреки наложения през есента на 2008 г. контрол върху движението на капитали се наблюдава нестабилност на валутните курсове през цялата 2009 г. (22) Тези събития водят до тежка рецесия в исландската икономика и свиване на БВП с 6,8 % през 2009 г. и 4 % през 2010 г.

(35) Сред отраженията на икономическата криза е рязкото увеличаване на безработицата от 1,6 % през 2008 г. на 8 % през 2009 г., бързото повишение на инфлацията и спада в реалните заплати. Освен това се наблюдава рязко покачване на корпоративните задължения и на задълженията на домакинствата и на дела на необслужваните заеми в кредитните портфейли на банките, както и мащабно поглъщане от страна на новите банки на предприятия в затруднено финансово положение. Същевременно високата фискална цена на преструктурирането на банковата система води до рязко покачване на фискалния дефицит и голямо повишение на задълженията на публичния сектор.

(36) След дълбоката рецесия предварителните данни от Статистиката на Исландия сочат обрат през втората половина на 2011 г. и за цялата година — растеж на БВП с 3,1 % в сравнение с предходната година.

(37) Икономическият растеж през 2011 г. най-вече се дължи на увеличението в търсенето на национално равнище, по-специално 4 % повишение на потреблението на домакинствата. Това е съпътствано от увеличение на заплатите и социалните плащания, както и определени политически инициативи, предприети с цел облекчаване на тежестта, свързана с плащането на задълженията на домакинствата, включително временно субсидиране на лихвени процент, замразяване на плащанията по заеми и ранно възстановяване на частните пенсионни спестявания. Предварителните данни за 2011 г. показват също така бавно увеличение на инвестициите, което обаче се наблюдава след достигането на особено ниско равнище (23). През изминалите три години публичното потребление остава на по-ниско равнище.

(38) Общите макроикономически данни прикриват по-значимите секторни разлики. В допълнение към срива във финансовия сектор беше наблюдавано голямо свиване в строителството и много други национални дейности в производството и услугите. От друга страна в някои експортни сектори е наблюдаван растеж. Благодарение на ниския обменен курс на кроната и относително стабилните цени на чуждестранната валута както за морски, така и за алуминиеви продукти, приходите от износ нарастват след началото на икономическата криза, което важи също така за туризма и износа на други услуги. Същевременно вносът значително намалява, което временно води до излишък в търговския баланс (24) от приблизително 10 % от БВП през 2010 г. Предвид увеличеното вътрешно търсене през 2011 г., вносът отново се увеличава, което води до по-нисък като цяло търговски баланс — 8,2 % от БВП.

(39) В прогнозата на Статистиката на Исландия за периода 2012—2017 г. се допуска, че постепенното икономическо възстановяване ще продължи с растеж от 2,6 % през 2012 г. Подобни темпове на растеж се очакват през целия прогнозен период. При тази прогноза обаче има някои несигурни фактори. Планираните широкомащабни инвестиции в промишлеността може да бъдат допълнително забавени. Търговските условия в Исландия биха могли да бъдат засегнати отрицателно от продължителната рецесия в държавите, които са основни нейни търговски партньори, което предполага и по-бавни темпове на растеж в Исландия. По-бавният напредък от очакваното в справянето с тежестта, която представляват задълженията за домакинствата и корпорациите, допълнително би ограничил вътрешното търсене и изгледите за растеж на икономиката. Растежът може да бъде застрашен също така от продължаващата ценова нестабилност, свързана с валутната несигурност вследствие на отстраняването на контрола върху движението на капитали.

2.4. Финансов надзор и подобрения в нормативната уредба

(40) След първоначалната работа на ФНО във връзка с учредяването на новите банки и оценяването на стойността на прехвърлените нетни активи от старите банки, през пролетта на 2009 г. ФНО извършва одит на новите банки и на техните бизнес планове, финансова стабилност и капиталови изисквания в рамките на т.нар. проект за одобрение. Това е направено с помощта на международната консултантска фирма в областта на управлението Oliver Wyman.

(41) След приключването на горепосочения процес ФНО предоставя на банките лицензи за осъществяване на тяхната дейност, които са обект на различни условия. С оглед на качеството на портфейлите от активи и на очакваната икономическа несигурност е счетено за необходимо да се поставят по-големи капиталови изисквания към трите банки, отколкото е законоустановеният минимум. Следователно ФНО определя минималното съотношение на капиталова адекватност (CAD) за трите банки на 16 %, от които минимум 12 % за съотношението на капитала от първи ред. Изискванията са приложими най-малко за 3 години, освен ако не бъдат преразгледани от ФНО. Определени са също така условията за ликвидност, според които наличните ликвидни средства във всеки един момент следва да възлизат на най-малко 20 % от депозитите, а парите в брой или паричните еквиваленти следва да бъдат най-малко 5 % от депозитите. Освен това са формулирани изисквания относно други въпроси като преструктурирането на кредитните портфейли, оценка на риска, корпоративно управление и собственост. ФНО въвежда подобни капиталови изисквания и по отношение на други финансови предприятия.

(42) Създадената в сътрудничество с МВП програма за икономическо стабилизиране предвижда преразглеждане на цялата нормативна уредба на финансовите услуги и надзор с цел подобряване на защитата от бъдеща финансова криза. Правителството покани бившия генерален директор на Финландския финансов надзорен орган, Mr. Kaarlo Jännäri, да направи оценка на съществуващата нормативна уредба и надзорни практики. Предложените от г-н Jännäri подобрения включват създаването на национален кредитен регистър към ФНО с оглед намаляване на кредитните рискове в системата. В доклада си той предлага така също определянето на по-строги правила и по стриктна практика по отношение на големите експозиции и свързаното кредитиране, както и провеждането на повече инспекции на място с цел да се потвърдят дистанционния надзор и доклади, по-специално относно кредитния риск, ликвидния риск и валутния риск. Препоръчано е също така да се преразгледа и подобри системата за гарантиране на депозитите, като се следят отблизо тенденциите в ЕС.

(43) Впоследствие от правителството е внесен законопроект в Althingi, основан inter alia на направените от г-н Jännäri предложения, както и на измененията на закона на ЕИП относно финансовите дейности от 2009 г. нататък, който е приет и влиза в сила на 1 юли 2010 г. като Закон № 75/2010. С новия закон са направени значителни промени в Закона за финансовите предприятия. По-късно са въведени няколко промени в Закона за финансовите предприятия, както и за регулирането и надзора на финансовите услуги. Тези нормативни изменения са разгледани по-подробно в приложението.

2.5. Основните бъдещи предизвикателства (25)

(44) Въпреки значителните постижения във възстановяването на финансовия сектор, Исландия продължава да се бори с последиците от финансовата и валутна криза от есента на 2008 г. Финансовата криза разкри различни проблеми и недостатъци на финансовата система, които трябва да бъдат отстранени, за да може да бъде възстановено доверието на обществеността. Изглежда очевидно, че Исландия, подобно на много други държави, които са били засегнати сериозно от финансовата криза, е изправена пред многобройни предизвикателства, свързани с приспособяването на правната и оперативната среда на финансовите услуги с цел да се подпомогне поддържането на една жизнеспособна и ефективна финансова система в бъдеще и да се намали във възможно най-голяма степен евентуалният риск от повторното възникване на нови системни сривове.

(45) Най-непосредствените предизвикателства, пред които понастоящем са изправени исландските финансови предприятия, са свързани с факта, че банките функционират в защитена среда с контрол върху движението на капитали и цялостни гаранции по депозитите. Сега банките трябва да се подготвят за функциониране в среда с по-голяма експозиция, когато контролът върху движението на капитали бъде премахнат и гаранциите по депозитите отново се върнат към предвидените в съответните директиви на ЕС/ЕИП (26). Исландските органи подчертават, че трябва да се подхожда изключително внимателно към въвеждането на нови правила в това отношение.

(46) Друго голямо предизвикателство представлява необходимостта от приспособяването на правната и нормативната уредба с цел подпомагане на една стабилна и ефективна финансова система, която да бъде в съответствие също така с тенденциите в правото на ЕИП и в международен план (27).

2.6. Състоянието на конкуренцията в исландския финансов сектор

(47) Според последната информация от исландските органи (28) конкуренцията на финансовия пазар се е променила значително от банковия срив насам. Броят на финансовите предприятия е намалял, тъй като няколко спестовни банки, търговски банки и специализирани кредитори или са ликвидирани или са се слели с други предприятия (29). Броят на финансовите предприятия все още намалява, като последно са реализирани сливанията на Landsbankinn и SpKef през месец март 2011 г., на Íslandsbanki и Byr през месец декември 2011 г. и сливането на Landsbankinn и Svarfdaelir Savings Bank, одобрено от Органа на 20 юни 2012 г. в Решение № 226/12/COL. Концентрацията на вътрешния пазар е увеличена с намаляването на броя на финансовите предприятия и поемането на депозитите на закриваните банки от по-големите банки. От друга страна — цялостното присъствие на новите банки на финансовите пазари в ЕИП е много по-малко от това на предшествениците им, тъй като международните банкови дейности са преустановени.

(48) Освен това вътрешният пазар е свит значително, тъй като някои подпазари са изчезнали или в голяма степен намалени. Вследствие на почти пълното изчезване на фондовия пазар и въвеждането на контрол върху движението на капитали дейностите на фондовия и валутния пазар са намалели, което е довело до ограничени възможности за инвестиране. Търсенето на кредити е слабо предвид исторически ниското равнище на инвестициите в икономиката и високата задлъжнялост на домакинствата и дружествата. След срива банките са концентрирали усилията си върху вътрешни въпроси и преструктуриране на своите кредитни портфейли, както и върху преструктуриране на някои от техните основни корпоративни клиенти.

(49) Преди финансовата криза спестовните банки заемат общо пазарен дял от приблизително 20—25 % от депозитите. Понастоящем този дял е намалял до приблизително 2—4 %. Изгубените от напускащите пазара спестовни и търговски банки пазарни дялове са спечелени от трите големи търговски банки — Arion Bank, Íslandsbanki и Landsbanki. Понастоящем трите големи банки заемат приблизително 90—95 % от пазара вместо 60—75 %, както преди това, като пазарният дял на Landsbankinn е малко по-голям от останалите. Освен 10-те регионални спестовни банки, чийто пазарен дял понастоящем е приблизително 2—4 %, единственият друг пазарен участник е преструктурираната MP Bank (30) с пазарен дял от около 1—5 %.

(50) Следователно исландският финансов пазар определено е олигополен и трите най-големи дружества заедно биха могли да постигнат господстващо пазарно положение. Според Исландския орган за защита на конкуренцията (ИОЗК), към когото Органът се обърна с молба да изложи своето мнение относно състоянието на конкуренцията в Исландия и потенциалните средства за защита, съществуват значителни бариери пред навлизането на исландския банков пазар. Това оказва неблагоприятно въздействие върху конкуренцията. Налице са също така определени пречки при сменянето на банките от страна на потребителите. Освен това исландските органи признават, че валутните рискове, свързани с незначителната и неконвертируема валута на Исландия — исландската крона — допълнително ограничават конкуренцията и възпират чуждестранните банки и дружества от навлизане на исландския пазар.

(51) Напоследък ИОЗК се е съсредоточил върху един конкретен въпрос, свързан с ИТ инфраструктурата за дейностите на банките и тяхното сътрудничество в това отношение. Това се отнася до доставчика на ИТ услуги — Reiknistofa bankanna (Център за данни на исландските банки; RB), който се притежава съвместно от финансовите институции. Този въпрос е от значение за оценката на разглеждания случай и е бил сред въпросите, обсъждани от Органа с исландските органи и банките.

(52) RB се притежава съвместно от трите основни исландски банки, две спестовни банки, Исландската асоциация на спестовните банки и трите основни оператора на платежни карти в Исландия. Landsbankinn притежава 36,84 % от акциите в RB, Íslandsbanki притежава 29,48 % и Arion Bank — 18,7 %. Следователно общо трите търговски банки притежават 85,02 % от акциите в RB. Клиентите на RB са собствениците, Централната банка на Исландия и други финансови институции, както и правителството и публични дружества. Сътрудничеството между банките в тази област е широко, тъй като RB е разработило системата за клиринг и разплащания в Исландия. То предоставя също така редица основни банкови решения, използвани от много потребители — повечето исландски банки. Освен това RB поддържа система за електронно фактуриране и електронни разплащания за корпоративни и частни потребители.

(53) Според ИОЗК сривът от 2008 г. е направил по-малките банки и спестовните банки особено уязвими. Що се отнася до по-малките финансови предприятия, изискваните ИТ услуги са били от съществена важност, тъй като те могат да се разглеждат като една от бариерите за навлизане пред новите пазарни участници. Значителна част от платформата за ИТ услуги е предоставяна от RB по отношение на по-големите финансови предприятия, а, относно спестовните банки и по-малките пазарни участници, от Teris. След закриването на множество малки финансови предприятия в последните години Teris губи значителен дял от своя доход, което е довело до продажбата на някои от неговите ИТ решения на RB през месец януари 2012 г. Според RB и Teris целта на тази сделка, inter alia, е била да се обезпечи непрекъснатото предоставяне на ИТ услуги на по-малките финансови предприятия.

(54) ИОЗК е разследвал двата случая, свързани с RB. Първо, дали съвместната собственост и сътрудничеството на банките и другите финансови предприятия във форума на RB следва да се считат за нарушение на забраната за рестриктивни практики съгласно член 10 от Закона за защита на конкуренцията на Исландия. Второ, съвместимостта на закупуването на основните активи на Teris от страна на RB е оценена съгласно разпоредбите за сливанията по същия закон. През месец май 2012 г. обаче тези два случая са приключени със споразумение между RB и неговите собственици, от една страна, и ИОЗК, от друга страна. (31)

(55) Освен горните опасения, които са пряко свързани с исландския финансов пазар, ИОЗК посочва по-специално необходимостта от извършване на продажбата и преструктурирането на оперативните дружества (32) без ненужно забавяне. Банките (в качеството си на кредитори на оперативните дружества) са поели ръководството на много от тях поради прекомерна задлъжнялост вследствие на икономическия срив от 2008 г. Според ИОЗК това може да създаде конфликт на интереси, когато банките предоставят финансови услуги на дружества и в същото време притежават дружествата. ИОЗК е на мнение, че пряката и непряката собственост на банките (33) е най-широко разпространеният и опасен проблем за конкуренцията след финансовата криза, тъй като това оказва въздействие върху почти всяко дружество и отрасъл в Исландия. Според ИОЗК по-бързото преструктуриране на дружествата би подобрило конкуренцията на финансовия пазар. Когато ангажираността на банките в преструктурирането на техните корпоративни клиенти е било обект на изискванията за нотифициране съгласно националния контрол на сливанията, ИОЗК в това отношение често е поставял условия относно собствеността на банките. Въпреки това явно е трудно да се намери общоприложимо решение на проблема, тъй като в голяма степен той се дължи на голямата задлъжнялост на исландския бизнес сектор.

(56) В представената на Органа документация от трите търговски банки — Arion Bank, Íslandsbanki и Landsbankinn — всички те са на мнение, че не са настъпили големи промени в условията на конкуренция на исландския финансов пазар от есента на 2008 г., които да са причина за опасения. Пазарът се характеризира с ефективна конкуренция, без каквито и да било доказателства за тайни споразумения между трите най-големи участници. При разглеждане на условията на конкуренцията на пазара ИОЗК не е взел предвид някои важни фактори, като факта, че чуждестранните банки в продължение на дълго време и все още активно се конкурират с исландските банки за предоставянето на финансови услуги на най-големите клиенти, като предприятия, занимаващи се с дейности, основани на износа (рибарство, енергоемка промишленост и т.н.), както и упражняващи държавна и общинска дейност.

(57) Това мнение обаче противоречи на становището, изразено от исландските органи в горепосочения доклад на министъра на икономическите въпроси до Althingi, и на мнението на ИОЗК. Освен това, както ще бъде посочено по-долу, Íslandsbanki, въпреки известните резерви по отношение на анализа на условията на конкуренция, е решила да поеме определени ангажименти, целящи ограничаване на нарушаването на конкуренцията, свързано с въпросните мерки за помощ. Споменатите ангажименти са посочени в приложението.

3. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ

3.1. Получателят на помощта

(58) Както е посочено по-горе, Glitnir се срива през 2008 г., което се случва и с другите две големи исландски търговски банки. С цел да се гарантира непрекъснатото функциониране на местния банков сектор исландските органи предприемат определени мерки за възстановяване на някои дейности на (старата) Glitnir Bank hf, включително учредяването и капитализацията на New Glitnir Bank hf (понастоящем преименувана на Íslandsbanki).

3.1.1. Glitnir Bank

(59) Преди финансовата криза от 2008 г. Glitnir Bank е третата по големина банка в Исландия. Точно преди нейния срив — в края на месец юни 2008 г. — нейният баланс възлиза на 3 862 млрд. ISK. Основните пазари на банката са в Исландия и Норвегия, където предлага широк диапазон от финансови услуги, включително корпоративно банкиране, инвестиционно банкиране, капиталови пазари, инвестиционно управление и банкиране на дребно. Glitnir осъществява дейност също така във Финландия, Швеция, Дания, Обединеното кралство, Люксембург, САЩ, Канада, Китай и Русия. Тя притежава редица дъщерни дружества, най-важните от които са: Glitnir AB (Швеция); Glitnir Bank Oyi (Финландия); Glitnir Bank ASA (Норвегия); Glitnir Bank Luxembourg SA; както и Gltinir Asset Management Luxembourg. Международното разширение на банката е базирано на два специализирани промишлени сектора — морски хранителни продукти и устойчива енергия (34).Акциите в банката са регистрирани на исландската OMX.

3.1.2. Íslandsbanki

(60) Правоприемникът на Glitnir — Íslandsbanki — е универсална банка, предлагаща пълен набор от финансови услуги на физически лица, домакинства, корпорации и професионални инвеститори в Исландия, която е специализирана в два промишлени сектора — морски хранителни продукти и геотермална енергия. След сливането с Byr активите на банката вече възлизат на приблизително 800 млрд. ISK. Тя има около 1 100 служителя и е третата по големина банка в Исландия от гледна точка на общи активи. Банковите продукти и услуги попадат в четири подразделения: Retail Banking (банкиране на дребно), Corporate Banking (корпоративно банкиране), Markets (пазари) и Wealth Management (управление на активите). Според Íslandsbanki нейният пазарен дял е между [20] и [40] % във всички тези стопански сегменти.

3.1.2.1. Retail Banking — Исландия

(61) Retail Banking предоставя банкови услуги на физически лица, домакинства и малки до средни предприятия (МСП). Подразделението включва клоновата мрежа на Íslandsbanki, подразделението на банката за базирано на активи финансиране и независимо функциониращо дъщерно дружество — Kreditkort — водещ издател на кредитни карти в Исландия.

(62) Последните налични данни показват, че Íslandsbanki има пазарен дял от [> 30] % в сектора на дребно.

3.1.2.2. Corporate banking — Исландия

(63) Corporate Banking (CB) отпуска заеми и предоставя други кредитни услуги на средни и големи дружества в Исландия, които обикновено се наричат „най-големите 300“. Освен това Corporate Solutions (корпоративни решения) — подразделение в рамките на CB — управлява и ръководи преструктурирането на портфейл от големи дружества в затруднено положение.

(64) Последните налични данни показват, че Íslandsbanki има пазарен дял от [> 30] % на пазара на корпоративно банкиране.

3.1.2.3. Markets

(65) Подразделението Markets предлага пълната гама от услуги в областта на корпоративните финанси, ценните книжа и продукти за валутните и паричните пазари в Исландия, както и консултантски услуги по корпоративни финанси в секторите на геотермалната енергия и морските хранителни продукти в САЩ.

(66) Последните налични данни показват, че Íslandsbanki има пазарен дял от [> 5] % от капиталовия пазар (35), [> 20] % от пазара на облигации, [> 30] % от валутния пазар (FX) и около [35—45] % от пазара на корпоративното финансиране. (36)

3.1.2.4. Wealth Management — VÍB

(67) Wealth Management предоставя на клиенти от всякакъв размер институционални продажби, частно банкиране (за състоятелни клиенти) и частни инвестиционни услуги (на дребно), както и средства на трети страни. Освен това VÍB предлага управление и администриране на фондове чрез своето независимо управлявано и експлоатирано дъщерно дружество Íslandssjóðir hf.

(68) Последните налични цифри показват, че Íslandsbanki има пазарен дял от [> 30] % от корпоративните и институционалните продажби, [> 30] % от инвестиционните услуги на дребно, [> 25] % от пазарите на частно банкиране, [> 35] % от пазарите на управление на взаимни фондове и [> 15] % от пазарите на услуги, свързани с частни пенсии. (37)

3.2. Съпоставяне на старата и новата банка

3.2.1. Съпоставка между Glitnir и Íslandsbanki (2008 г.)

(69) Между новата и старата банка има големи разлики както от гледна точка на техните дейности, така и на техния мащаб. Íslandsbanki е главно местна банка без никакви лицензирани банкови дейности в чужбина, докато Glitnir е била международна банка, осъществяваща дейност в 11 държави. Íslandsbanki има четири стопански сегмента: търговско банкиране/банкиране на дребно, управление на активи, корпоративно и инвестиционно банкиране и касови операции и капиталови пазари, като всички те са съсредоточени върху местния пазар. Още повече, че мащабът на дейностите на Íslandsbanki е значително по-малък от тези на Glitnir; балансът на старата банка от 3 862 млрд. ISK в сравнение с този на новата банка от 631 млрд. ISK говори за намаление от 84 %. Съпоставка на баланса на старта банката към месец юни 2008 г. с баланса на новата банка в началото е представена в таблица 1 по-горе.

(70) Glitnir е имала разнообразни източници на финансиране и е била голям емитент на облигации, продавани в целия свят. Íslandsbanki, от друга страна, за своето финансиране разчита главно на депозити. Това, заедно с вероятната неспособност банката да получи достъп до подобни източници на финансиране на тези на банката, на която е правоприемник (най-малко в краткосрочен план), ограничава възможностите ѝ за растеж. Съпоставката в графика 1 на основните показатели на двете банки показва значителни разлики (38): Графика 1 Íslandsbanki при учредяването в сравнение с Glitnir през 2008 г. (2-ро тримесечие), избрани цифри

(71) Новата банка има също така значително по-малко персонал. Средният брой на наетия от Glitnir персонал, изразен в еквивалент на щатни длъжности на пълно работно време, през първата половина на 2008 г. е бил 2 174 спрямо 1 110 за Íslandsbanki (включително дъщерните дружества) през първата половина на 2009 г. — разлика от 49 %. Данните за същите периоди само за местните дейности показват, че персоналът на новата банка е бил с 242 човека по-малко от този на Glitnir.

3.3. Национална нормативна уредба относно мерките за помощ

— Закон № 125/2008 за плащания по дългови ценни книжа, дължими поради необичайни условия на финансовия пазар и т.н., обикновено наричан „Закон за спешни мерки“

(72) Със Закона за спешни мерки на ФНО са дадени правомощия да се намесва в „извънредни обстоятелства“ и да поема функциите на събранията на акционерите и на съветите на директорите на финансовите предприятия, както и да взема решения относно разпореждането с техните активи и пасиви. На ФНО са предоставени също така правомощия да назначава комитети за преобразуване на финансовите предприятия, чиито контрол е поел, които са изпълнявали функциите на събрания на акционерите. По отношение на ликвидацията на институциите Законът дава предимство на претенциите на вложителите и схемите за гарантиране на депозитите. Законът упълномощава също така Министерство на финансите на Исландия да учредява нови банки. Законът за спешни мерки включва изменения на Закона за финансовите предприятия № 161/2002, Закона за официалния надзор върху финансовите дейности № 87/1998, Закона за гаранциите на депозитите и схемата за компенсиране на инвеститорите № 98/1999, както и Закона за жилищните въпроси № 44/1998. — Допълнителен закон за държавния бюджет за 2008 г. (член 4) — Закон за държавния бюджет за 2009 г. (член 6)

3.4. Мерките за помощ

(73) Намесата на исландските органи след фалита на Glitnir Bank е описана по-горе и е представена по-подробно в решението за откриване. По същество намесите могат да бъдат обобщени по следния начин: ФНО поема контрол върху Glitnir на 7 октомври 2008 г., като националните пасиви и (по-голямата част от) националните активи са прехвърлени на новата Glitnir. Имуществото на старата банка/нейните кредитори е трябвало да бъде компенсирано за това прехвърляне, като му се преведе цялата разлика между активите и пасивите. Тъй като определянето на тази разлика се оказва трудно и изискващо много време, държавата предоставя известен начален капитал и поема ангажимент при нужда да отпусне още капитал. След това тя капитализира банката преди в крайна сметка през месец октомври да бъде постигнато споразумение между държавата и кредиторите на старата банка, вследствие на което държавният дял в банката е намален от 100 % на 5 %. Органът счита, че тази дата — 15 октомври 2009 г. — бележи началото на 5-годишния период на преструктуриране, който следователно ще продължи до 15 октомври 2014 г.

(74) В следващия раздел са описани само онези аспекти на държавната намеса, представляващи мерки за помощ, които са от значение за оценката по член 61 от Споразумението за ЕИП.

3.4.1. Капитал от първи ред

(75) Държавата на два пъти предоставя капитал от първи ред — веднъж, когато е учредена New Glitnir, и след това отново, когато изцяло капитализира банката (със задна дата); след което е сключено споразумение с кредиторите на старата банка, според което държавата запазва дял от 5 % в банката.

3.4.1.1. Начален капитал

(76) След учредяването на новата банка — Íslandsbanki — държавата предоставя на новата банка 775 млн. ISK в брой като начален капитал и освен това поема ангажимент да предостави още общо до 110 млрд. ISK на новата банка срещу целия ѝ собствен капитал. Първата цифра отговаря на минималният капитал, който се изисква съгласно исландското законодателство за учредяването на банка. Втората цифра е изчислена като 10 % от първоначалната оценка на вероятния размер на баланса на рисково претеглените активи и е включена в държавния бюджет за 2009 г. под формата на разпределяне на държавни средства за справяне с извънредните обстоятелства на финансовите пазари. Целта на това разпределение на капитал е била да осигури подходяща гаранция на жизнеспособността на банката до разрешаването на въпросите, свързани с окончателната и рекапитализация, включително размера на нейния баланс в началото на база на оценка на дължимата компенсация на старата банка в замяна на прехвърлените активи.

3.4.1.2. Капиталова инжекция и задържане на дял от 5 % като част от уреждането на сметките с кредиторите на старата банка

(77) На 20 юли 2009 г. правителството на Исландия и комитетът за преобразуване на Glitnir са сключили споразумение относно първоначалната капитализация на Íslandsbanki и базата за дължимата компенсация за кредиторите на Glitnir в замяна на прехвърлянето на предимно местни активи и депозити от Glitnir (39). Въз основа на това споразумение на 14 август 2009 г. държавата е поела ангажимент да предостави на Íslandsbanki допълнителен собствен капитал в размер на 64,2 млрд. ISK, при което общият собствен капитал на банката да стане 65 млрд. ISK, което е било необходимо за изпълнение на изискванията на ФНО за 12 % съотношение на капитала от първи ред. В споразумението били предвидени два възможни варианта относно плащането на нетните прехвърлени активи и участието в собствения капитал: или Glitnir да запише голямо дялово участие в Íslandsbanki и прехвърлените активи да ѝ бъдат заплатени с акции в банката, или, ако такова записване не бъде извършено, да остане капитализацията от страна на правителството и то да продължи да притежава Íslandsbanki. На Glitnir бил даден срок до 30 септември 2009 г. да реши кой вариант избира. След това този срок бил удължен до 15 октомври 2009 г. На 15 октомври 2009 г. било обявено, че комитетът за преобразуване на Glitnir е взел решение, от името на своите кредитори, да вземе 95 % от акционерния капитал в Íslandsbanki като компенсация за активите, които са прехвърлени от старата банка на новата. Държавата е задържала останалите 5 %.

(78) В рамките на тази сделка е било договорено комитетът за преобразуване (кредиторите) да заплати на държавата общата начислена лихва по нейната инвестиция през периода, през който правителството е притежавало банката, в размер на 8,3 млрд. ISK. Това означавало доходност от 12,8 %, което на годишна база било равно на 13,9 %, като с него приключило уреждането относно тези прехвърлени активи от Glitnir към Íslandsbanki при срива на банките през месец октомври 2008 г.

3.4.2. Предоставяне на капитал от втори ред

(79) На 15 октомври 2009 г. правителството предостави на банката така също субординиран заем, за да подсили нейния собствен капитал и ликвидност с цел да бъдат изпълнени капиталовите изисквания на ФНО. Субординираният заем е отпуснат в евро и възлиза на 25 млрд. ISK капитал от втори ред под формата на инструмент, предвиждащ Íslandsbanki да емитира необезпечени субординирани полици. Срокът на полиците е десет години, считано от 30 декември 2009 г. В инструмента са включени стимули за излизане от схемата под формата на увеличение на лихвата след пет години. Съгласно споразумението годишният лихвен процент е 400 базисни пункта над EURIBOR (40), а през периода от петата до десетата година след сключването на споразумението годишният лихвен процент е 500 базисни пункта над EURIBOR.

(80) Заедно с гореописаните мерки за предоставяне на капитал от първи ред, предоставянето на капитал от втори ред на 15 октомври 2009 г. е гарантирало изпълнението от страна на Íslandsbanki на изискването на ФНО за CAD от 16 %.

3.4.3. Гарантиране на депозити

(81) С оглед на постигането на съответствие с Директива 97/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 3 март 1997 г. относно схемите за обезщетение на инвеститорите (41) и Директива 94/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 1994 г. относно схемите за гарантиране на депозити (42) Исландия приема Закон № 98/1999 относно гаранциите на депозити и схемата за обезщетение на инвеститорите, като въз основа на него създава т.нар. Гаранционен фонд за вложители и инвеститори („ГФВИ“), финансиран с годишни вноски от банките, които се изчисляват въз основа на общата сума на депозитите в съответната банка.

(82) Според исландските органи и с цел да се предоставят допълнителни гаранции и сигурност на обществеността по отношение на безопасността на техните депозити след началото на кризата, мерките на исландското правителство за оздравяване на банките от есента на 2008 г. включват също така допълнително държавно гарантиране на депозитите в местни търговски и спестовни банки, извън обхвата на Закон № 98/1999, който прилага Директива 94/19/ЕО относно гарантирането на депозити и Директива 97/9/ЕО относно обезщетяването на инвеститорите.

(83) В съобщение от кабинета на министър-председателя от 6 октомври 2008 г. се казва, че „Исландското правителство подчертава, че депозитите в местни търговски и спестовни банки и техните клонове в Исландия ще бъдат напълно покрити“ (43). Впоследствие това съобщение е повторено от кабинета на настоящия министър-председател през месец февруари и месец декември 2009 г. (44) Освен това то е споменато в писмо за намерения, изпратено от исландското правителство на Международния валутен фонд (и публикувано на уебсайтовете на Министерството на икономическите въпроси и на МВФ) на 7 април 2010 г. (и повторено в следващо писмо за намерения от 13 септември 2010 г.). В писмото (подписано от исландския министър-председател, министъра на финансите, министъра на икономическите въпроси и управителя на ЦБИ) се казва, че „Понастоящем ние поддържаме нашия ангажимент да защитаваме напълно вложителите, но, когато бъде обезпечена финансова стабилност, ние ще планираме постепенно отменяне на тази цялостна гаранция“ (45) Освен това в една бележка под линия в раздела на проекта на Закон за бюджета за 2011 г. относно държавните гаранции се посочва декларация на исландското правителство, че има държавна гаранция за депозитите в исландските банки. (46)

(84) В скорошно изявление на министъра на икономическите въпроси и бивш министър на финансите (2009—2011 г.) — Steingrímur Sigfússon — в дебат в исландския парламент относно направените от правителството разходи по поемането на контрол от страна на Landsbankinn върху SpKef допълнително се илюстрира горното. Според министъра в тази връзка трябва да се има предвид държавната декларация от есента на 2008 г., че всички депозити в спестовни банки и в търговски банки биха били сигурни и защитени. „Оттогава във всички възможни случаи работата е била базирана на това (т.е. декларацията) и за съжаление е вярно, че това (т.е. дължимите на SpKef плащания) ще бъде една от по-големите сметки, платени направо от държавата като разходи за обезпечаване на депозитите на всички жители на Suðurnes … и всички клиенти на SpKef в Западните фиорди и Западния и Северозападния район … не очаквам някой да е мислил, че притежателите на депозити в тези райони ще бъдат третирани по различен начин от останалите жители, така че в тази връзка държавата няма голям избор.“ (47)

(85) Според исландското правителство допълнителната гаранция по депозитите ще бъде отменена преди пълното отменяне на контрола върху движението на капитали, което, според исландските органи понастоящем се планира за края на 2013 г.

3.4.4. Специален механизъм за ликвидност

(86) Освен това, като условие за поемането на собствен капитал в новата банка от страна на кредиторите, на 11 септември 2009 г. исландското правителство е сключило допълнително споразумение с Íslandsbanki, което е щяло да влезе в сила, ако комитетът за преобразуване на Glitnir реши да упражни своята опция да стане мажоритарен собственик на банката (48). Съгласно споразумението Министерство на финансите се е ангажирало да предостави държавни облигации с възможност за обратно изкупуване срещу изрично определени активи при определени в споразумението условия до размер от 25 млрд. ISK.

(87) Основните условия по споразумението за осигуряване на ликвидност са следните: Макс. размер на заема: 25 млрд. ISK Срок: до месец септември 2012 г. Възнаграждение: 3,0 % върху първите 8 млрд. ISK; 3,5 % върху следващите 8 млрд. ISK; 4,0 % за суми над 16 млрд. ISK Такса: Íslandsbanki трябва да заплаща 0,5 % от сумата на заема всеки път, когато се предоставят нови ценни книжа Насрещно обезпечение: Íslandsbanki трябва да предостави насрещно обезпечение за заема от държавни ценни книжа, което може да бъде финансови активи в различни форми.

(88) Според исландските органи този механизъм за ликвидност е необходим, защото решението на кредиторите да станат собственици на Íslandsbanki значително е намалило притежаваните от банката активи с възможност за обратно изкупуване и е поставило под въпрос способността ѝ да изпълни надзорните изисквания относно резервите за ликвидност. (49) Исландските органи са на мнение, че механизмът е предвиден като допълнителна мярка, която да се използва само когато другите източници на ликвидност не са достатъчни. В цените и сроковете на механизма са включени стимули, които да не способстват за неговото използване, ако на разположение има други варианти. До момента от механизма никога не е теглено.

3.4.5. Споразумение за заемане на ценните книжа на Straumur

(89) На 9 март 2009 г. ФНО, действащ съгласно предоставените му правомощия по Закона за спешни мерки, поема правомощията на акционерите в Straumur–Burdaras Investment Bank hf. („Straumur“) и назначава комитет за преобразуване, който да замени неговия съвет на директорите (50). След консултация с комитета за преобразуване, кредиторите, ЦБИ и Министерство на финансите, на 17 май 2009 г. ФНО прехвърля пасивите по депозитите в Straumur към Íslandsbanki (51). В замяна на това Straumur емитира облигация, обезпечена с неговите активи, като възнаграждение за поемането на задълженията по депозитите. Облигацията е емитирана на 3 април 2009 г. на стойност 43 679 014 232 ISK за срок до 31 март 2013 г. По облигацията се начислява лихва в размер на REIBOR (52) плюс 190 базисни пункта през първите 12 месеца, която след това намалява до REIBOR плюс 100 базисни пункта до падежа. Едновременно с това Íslandsbanki и Министерство на финансите са сключили споразумение за заемане на ценни книжа, съгласно което правителството действително залага държавни полици с възможност за обратно изкупуване като обезпечение за иска на Straumur, в замяна на което Íslandsbanki може да получи ликвидни средства от ЦБИ, доколкото е необходима ликвидност в резултат на поемането от Íslandsbanki на пасивите по депозитите в Straumur.

(90) В споразумението Íslandsbanki се ангажира да върне на държавата сумата по държавните облигации, която е равна на плащанията, които банката получава по емитираната от Straumur облигация. Страните са се договорили също така, че, ако Íslandsbanki не получи пълно заплащане по облигацията и държавата не е изплатила останалото задължение, Íslandsbanki ще задържи неизплатените държавни облигации. Следователно по същество Íslandsbanki е поела пасивите по депозитите в Straumur в замяна на гарантирани от правителството активи в съответния размер.

(91) Както е посочено по-горе, падежът на облигацията на Straumur е трябвало да бъде на 31 март 2013 г. Междувременно обаче облигацията е била изплатена изцяло, без да е необходимо да се намесва Исландия.

3.4.6. Капитализацията на Byr и неговото придобиване и механизма за субординиран заем, предоставен на Byr

(92) Както подробно е описано в Решение № 126/11/COL от 13 април 2011 г. („Решението относно Byr“), исландското правителство е предоставило държавна помощ под формата на капитал и механизъм за субординиран заем за учредяването на Byr, което е поело дейността на своя предшественик — Byr savings bank („старата Byr“). В този процес кредиторите на старата Byr са станали акционери на (новата) Byr, заедно с Исландия, която е предоставила капитала за учредяването на новото дружество.

(93) При приемането на Решението относно Byr на 13 април 2011 г. годишните отчети за 2010 г. все още не са били на разположение. На този етап обаче ръководството на Byr е било уверено, че оздравителните мерки, които Органът временно е одобрил в Решението относно Byr, биха били достатъчни, за да обезпечат дейността на банката поне до предоставянето на Органа на план за преструктуриране за постигането на дългосрочна жизнеспособност. В хода на извършването на одит на отчетите на банката за първата половина на 2011 г. е станало ясно, че са необходими допълнителни отписвания на активи на Byr, което от своя страна е намалило CAD съотношението на банката.

(94) Както подробно е описано в Решение № 325/11/COL от 19 октомври 2011 г. („Второто решение относно Byr“), полученият в резултат на това недостиг на капитал не е могло да бъде покрит и Byr е било обявено за продажба. Последващото придобиване от Íslandsbanki и по-специално потенциалното използване на държавна помощ за тази цел е одобрено от Органа във Второто решение относно Byr без да се засяга откритата от Органа официална процедура по разследване относно това дали предоставената на Íslandsbanki помощ е била съвместима със Споразумението за ЕИП, което се преценява в разглежданото решение.

(95) Освен това Органът счита, че фактът — механизмът за субординиран заем да бъде на разположение по време на междинния период до осъществяването на официалното сливане между Byr и Íslandsbanki, т.е. докато Byr е било отделно юридическо лице съгласно националното право, е съвместим с функционирането на Споразумението за ЕИП. Според исландските органи както Byr, така и Íslandsbanki никога не са теглили от механизма за субординиран заем.

(96) Органът отбелязва, че резултатът от окончателната оценка на тези мерки зависи от информацията в плана за преструктуриране на слятото дружество, образувано от Íslandsbanki и Byr, който исландското правителство се е ангажирало да представи в рамките на 3 месеца от сключването на предвидената сделка. Всъщност, както е описано по-горе, план за преструктуриране на слятото дружество е бил представен навреме и Органът ще му направи оценка по-долу.

Планът за преструктуриране

(97) Исландските органи представиха план за преструктуриране на Íslandsbanki на 31 март 2011 г. След придобиването на Byr планът беше изменен, актуализиран и представен отново от исландските органи на 22 февруари 2012 г. (наричан по-долу „план за преструктуриране“). Планът за преструктуриране беше придружен от 5-годишен бизнес план от 14 януари 2012 г. (53) и от доклад за Процедурата за оценка на вътрешната капиталова адекватност (ICAAP) (представен на ФНО на 1 април 2012 г.).

(98) В плана за преструктуриране и 5-годишния бизнес план са разгледани съществено важни въпроси като жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Според плана за преструктуриране Íslandsbanki ще се съсредоточи върху своята основна дейност и върху преструктурирането на кредитните портфейли за домакинства и фирми.

(99) Освен това исландските органи са представили доклад за ICAAP за 2012 г., за да демонстрират устойчивостта на Íslandsbanki в кризисни ситуации.

(100) Както е посочено по-горе, Органът счита, че периодът на преструктуриране ще продължи до 15 октомври 2014 г.

3.4.7. Описание на плана за преструктуриране

(101) Исландските органи и банката считат, че преструктурирането на Íslandsbanki ще гарантира възстановяването ѝ като стабилна и добре финансирана банка с добри капиталови съотношения, за да може да запази своята роля на кредитодател в реалната икономика. Те твърдят, че това ще бъде постигнато чрез следните стъпки: i) намаляване на задлъжнялостта в баланса чрез ликвидиране на старата банка и учредяване на нова банка; ii) установяване и поддържане на стабилно капиталово съотношение; iii) постигане на задоволителна доходност; iv) установяване и поддържане на стабилна ликвидност; v) преструктуриране на кредитния портфейл, както за домакинствата, така и за предприятията; vi) подобряване на стратегията за финансиране; vii) постигане на рентабилност; viii) подобряване на корпоративното управление.

(102) Преди по-подробно да бъде описана всяка от горните точки, по-долу накратно е представено становището на банката относно това как в плана за преструктуриране на Íslandsbanki са отразени слабостите, допринесли за срива на Glitnir. Подчертано е, че, въпреки че Íslandsbanki има като база местните дейности на Glitnir, тя все пак е различна банка. Твърди се също така, че са направени съществени промени с оглед на отстраняването на слабостите, за които се счита, че са допринесли за срива на предшественика ѝ. Сред най-важните промени се числят измененията на правилата относно кредитирането на свързани страни, премахване на кредитирането, обезпечено с акции, и на FX кредитирането (54) на клиенти, които не получават доходи в FX, както и въвеждането на по-стриктна дисциплина при одобряването на заеми като цяло. Макар че Íslandsbanki, точно както и Glitnir, възнамерява да предоставя широк набор от финансови услуги на исландския пазар, разликата в банкирането на Íslandsbanki преди и след кризата е по-осезаема в това „как“ банката осъществява своята дейност (процеси, процедури, документация, правила и разпоредби), а не „каква“ гама от услуги и продукти предлага. Иначе вижданията на Íslandsbanki по този въпрос са обобщени в графика 2 по-долу: Графика 2 Слабости в миналото и промените за отстраняването на тези слабости

(103) Планът за преструктуриране, както и 5-годишния бизнес план, се основава на набор от общи и икономически допускания. (55) Тези допускания представляват икономическата основа на посочения по-долу базов сценарий.

(104) В общите допускания е включено, че: — преструктурирането ще приключи до края на […] година в Corporate Banking и […] година в Retail Banking. Актуализацията на лихвите по ипотеките ще приключи в края на […] година. Амортизацията на отстъпката по придобития от Glitnir портфейл, която по-подробно е описана по-долу, ще бъде съответно разпределена, — банката ще има […] млрд. ISK допълнителна печалба на […], — контролът върху движението на капитали ще бъде поетапно отменен, — няма да има ограничения на финансирането за отпускане на заеми в ISK. Не се допуска, че финансирането за отпускане на заеми в FX ще превиши погасяванията на понастоящем неуредените заеми, деноминирани в FX през 2012 г.; счита се, че достъпът до финансиране в FX ще стане по-лесен от 2012 г. нататък.

(105) Освен това съветът на директорите на Íslandsbanki е заложил редица финансови цели: — възвръщаемост на собствения капитал (ROE): безрисков процент + […] %. За безрисков процент се приема процентът на Централната банка по разплащателните сметки (3,75 % през месец декември 2011 г.). За целта се приема съотношение на капитала от първи ред от […] %, — CAD съотношение: […] % […], — съотношение на капитала от първи ред: […] % […].

(106) Макроикономическите допускания включват: — Икономическият растеж ще продължи и през 2012 г. и след това, макар и с по-слаби темпове, отколкото е очаквано по-рано. Домакинствата ще бъдат в по-добро икономическо състояние, тъй като покупателната способност се увеличава с намаляването на безработицата. — Инфлацията ще се задържи малко над целта на ЦБИ, т.е. малко под 3 % от 2013 г. нататък. Това се основава на стабилен обменен курс на ISK (с умерено засилване в началото на периода) и балансиран трудов пазар с умерени увеличения на работните заплати и постепенни повишения на цените на жилищата. Изменение на средногодишните стойности (%) 2012 г. 2013 г. 2014 г. 2015 г. 2016 г. Растеж на БВП 2,2 2,1 3,4 2,3 3,0 Безработица 6,6 6,0 5,4 5,0 4,4 Инфлация 4,4 2,9 2,8 2,7 2,6 Работни заплати 6,7 4,7 4,8 5,0 4,8 Краткосрочните лихвени проценти ще останат непроменени на ниво около 5 % (56) през 2012 г., но постепенно ще се повишават заедно с възстановяването на икономиката. — Макар че условията на пазара на труда ще се подобрят, безработицата все още остава до известна степен по-висока, отколкото преди финансовата криза. Растеж на работните заплати ще бъде отчетен след намаляване на процента на безработицата. — Накрая, допуска се, че ISK ще се запази като исландска валута през целия период на преструктуриране. Валутният контрол ще бъде поетапно отменен от 2012 г. нататък. През цялото десетилетие ще останат известни ограничения за капиталовите потоци.

i) Намаляване на задлъжнялостта в баланса чрез ликвидиране на старата банка и учредяване на нова

(107) Както е посочено по-горе, повечето местни активи и пасиви на Glitnir са били прехвърлени на Íslandsbanki през месец октомври 2008 г. В резултат на този процес по-голямата част от задълженията на едро са останали собственост на Glitnir, като по този начин Íslandsbanki никога не е била задлъжняла колкото Glitnir. Според плана за преструктуриране това означава, че въпросът с намаляването на задлъжнялостта в баланса на банката по същество е бил разрешен още през месец октомври 2008 г.

ii) Постигане и поддържане на стабилно капиталово съотношение

(108) В резултат на описаните по-горе мерки за капитализация и на промените след учредяването на банката, по-специално преоценката на активите (представена по-подробно по-долу), Íslandsbanki е имала капиталови съотношения доста над капиталовите изисквания на ФНО, както е посочено по-долу в таблица 2: Таблица 2 Капиталови съотношения през периода 2008—2011 г., суми в млн. ISK 31.12.2008 г. 31.12.2009 г. 31.12.2010 г. 31.12.2011 г. (57) Капитал от първи ред 68 030 91 996 120 993 120 530 Капитал от втори ред — 24 843 21 251 21 937 Общ капитал 68 030 116 839 142 244 142 234 Рисково претеглени активи (RWA) 656 713 589 819 534 431 629 419 Съотношение на капитала от първи ред 10,4 % 15,6 % 22,6 % 19,1 % CAD съотношение 10,4 % 19,8 % 26,6 % 22,6

(109) Освен това, според доклада за ICAAP, представен заедно с плана за преструктуриране, Íslandsbanki прогнозира следните капиталови съотношения за периода 2012—2016 г., както е показано по-долу в таблица 3: Таблица 3 Прогнозни капиталови съотношения за периода 2012—2016 г. и RWA, суми в млрд. ISK 2012 г. 2013 г. 2014 г. 2015 г. 2016 г. Рисково претеглени активи (RWA) […] […] […] […] […] Съотношение на капитала от първи ред [20—25] % [15—20] % [10—20] % [10—15] % [10—15] % CAD съотношение [20—30] % [15—25] % [15—20] % [10—20] % [10—15] %

(110) Според тези данни Íslandsbanki очаква да се задържи доста над капиталовите изисквания на ФНО през периода на преструктуриране и след това […].

iii) Постигане на задоволителна доходност

(111) Според плана за преструктуриране и както е показано по-долу в таблица 4, възвръщаемостта на собствения капитал на Íslandsbanki е добра от учредяването на банката през 2008 г. насам (с изключение на 2011 г.) (58). Таблица 4 Възвръщаемост на собствения капитал (ROE) в миналото (%) 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. ROE 17,2 30,0 28,5 1,5 Освен това в плана за преструктуриране е предвидена следната възвръщаемост на капитала през периода на преструктуриране и след това (таблица 5). Таблица 5 Прогнозна възвръщаемост на собствения капитал (ROE) (%) 2012 г. 2013 г. 2014 г. 2015 г. 2016 г. ROE [5—15] [10—20] [5—15] [5—15] [5—15]

(112) Тази прогноза е резултат от по-подробното финансово планиране в плана за преструктуриране, най-важните аспекти от който са следните: — очаква се печалбата от най-важните бизнес сегменти да достигне […]; това се дължи основно на увеличение в разходите за финансиране и на отсъствието на „приходи от отстъпка“ от 2014 г. нататък, — очаква се печалбата от пазарния бизнес сегмент да се увеличи от […] на […] ISK до 2016 г., предимно поради по-високите доходи от такси и комисионни, — очаква се нетната печалба от лихви да достигне […] през 2014 г. и след това да остане стабилна, — очаква се броят на служителите да бъде намален с […], — съотношението на разходите към приходите се очаква да се понижи от 75 % през 2011 г. на […] % през 2014 г.

(113) Според исландските органи много стабилните резултати на Íslandsbanki след учредяването ѝ до известна степен се дължат на факта, че банката е придобила кредитния портфейл на Glitnir с голяма отстъпка (59). Отстъпката е била и ще остане важна част от приходите на банката в процеса на преструктуриране на кредитния портфейл. Според прогнозата обаче при приключване на преструктурирането отстъпката ще бъде напълно амортизирана.

(114) В подкрепа на това твърдение исландските органи са представили изчисление (таблица 6), посочващо какви биха били годишните резултати без отстъпката и другите „извънредни позиции“, като отписването на репутацията в резултат на сделката за Byr. Таблица 6 Печалба без извънредни позиции ISK m Печалба за годината Извънредни позиции Печалба без „извънредни позиции“ 2008 г. 2 366 – 1 543 14 909 2009 г. 23 982 801 23 181 2010 г. 29 369 14 507 14 862 2011 г. 9 613 – 11 074 20 687 2012 г. […] […] […] 2013 г. […] […] […] 2014 г. […] — […] 2015 г. […] — […] 2016 г. […] — […]

(115) Според тези данни банката все пак би реализирала печалби и ще реализира през периода на преструктуриране дори и без отстъпка. (60) Не е ясно обаче дали в тези данни са отразени и двата аспекта на гореспоменатата „голяма отстъпка“.

iv) Постигане и поддържане на стабилна ликвидност

(116) Що се отнася до ликвидността, ФНО изисква парите в брой и подобните на пари в брой активи да възлизат на 5 % от безсрочните депозити и банките да могат да покрият едновременно теглене на 20 % от депозитите. Освен това Централната банка на Исландия определя правила за ликвидността на кредитните институции (61), според които ликвидните активи и пасиви на кредитните институции са класифицирани по вид и падеж, като им е определена тежест според риска. Кредитните институции трябва да имат ликвидни активи, надвишаващи пасивите за следващите три месеца. Правилата предвиждат също така определен стрес-тест, ако се прилага отстъпка за различни позиции от собствения капитал, но когато се допуска, от една страна, че всички задължения трябва да бъдат платени на падежа, и, от друга страна, че части от другите задължения, като депозити, трябва да бъдат платени с кратко предизвестие или изобщо без предизвестие.

(117) Както е видно от фигури А и Б, Íslandsbanki е поддържала резерви за ликвидност в границите на надзорните изисквания през 2009 г., 2010 г. и 2011 г. Фигури А и Б Изпълнение от страна на Íslandsbanki на надзорните изисквания за ликвидност

(118) Както е видно от фигура В по-долу, коефициентите на ликвидността на Íslandsbanki за пасивите с падеж в рамките на следващите 3 и 6 месеца през 2010 г. и 2011 г. са се подобрявали, докато 12-месечният показател е по-постоянен. […] [Графика, представяща коефициентите на ликвидността на Íslandsbanki Стойностите не са оповестени поради професионална тайна] Фигура В Исторически коефициенти на ликвидността: — Коефициент на ликвидността А показва покриването на пасивите с падеж в рамките на следващите 3 месеца. — Коефициент на ликвидността Б показва покриването на пасивите с падеж в рамките на следващите 6 месеца. — Коефициент на ликвидността В показва покриването на пасивите с падеж в рамките на следващите 12 месеца.

(119) По-долу подробно са описани очакваните изменения в ликвидността на Íslandsbanki, по-специално в кризисен случай.

v) Приключване на преструктурирането на кредитния портфейл, както за частни домакинства, така и за предприятия

(120) Преди финансовата криза от 2008 г. както частните, така и търговските клиенти на банката, са имали големи задължения. След срива в икономиката и по-специално падането на цените на недвижимите имоти в началото на кризата, често клиентите, които внезапно станали прекомерно задлъжнели, не могли повече да обслужват своите задължения и имали отрицателен собствен капитал. Освен общата заплаха за икономическото благосъстояние на Исландия, внезапното влошаване на кредитния портфейл на банката се превръща в основен риск за бъдещата жизнеспособност на банката. По тази причина преструктурирането на частните и на търговските кредитни портфейли (намаляване на задлъжнялостта), както е посочено в плана за преструктуриране, е станало приоритет за Íslandsbanki.

(121) Според исландските органи Íslandsbanki е разработила специални програми за опрощаване на дълговете и е сътрудничела с държавата и другите банки по отношение на общи мерки за опрощаване на дълговете (напр. 110 % ипотечна корекция). (62)

(122) Íslandsbanki е представила на Органа обзор на методите за преструктуриране, които използва, базиран на събрана през месец ноември 2010 г. информация. В методите се прави разлика между преструктуриране на задълженията на дружества и на домакинства и физически лица. За по-големите дружества се разработват специализирани решения, докато на МСП се предлага корекция на главницата и/или корекция на неизплатеното задължение/лихва спрямо стойността на активите в дружеството или на свободния паричен поток.

(123) На домакинствата и физическите лица се предлагат различни варианти за преструктуриране, като отсрочка на плащането, удължаване на сроковете и гъвкави схеми за плащане.

(124) С оглед на наблюдението и гарантирането на напредъка в преструктурирането Íslandsbanki е разработила също така набор от показатели, наречен „таблица на преструктурирането“, която е представена на Органа.

(125) Според исландските органи и въпреки някои неочаквани събития, като скорошното решение на Исландския върховен съд относно FX заемите, Íslandsbanki ще приключи преструктурирането на своя корпоративен кредитен портфейл до края на 2012 г., а през 2013 г. — в Retail Banking. Предвижда се промяната в лихвените проценти по ипотеките да приключи до края на 2014 г.

vi) Подобряване на стратегията за финансиране

(126) Депозитната база на Íslandsbanki е останала относително стабилна от учредяването ѝ — на около 400 млрд. ISK, като се е увеличила на 535 млрд. ISK в края на 2011 г. вследствие на сливането на Íslandsbanki с Byr. Понастоящем депозитите възлизат на почти 80 % от общите пасиви.

(127) Съотношението на депозитите към заемите на банката е било около и над 80 % през 2010 г. и 2011 г. Íslandsbanki приема, че настоящите ниски лихви по депозитите ще накарат инвеститорите да прехвърлят част от средствата си към по-доходоносни инвестиции предвид възстановяването на икономиката и нарастването на склонността за поемане на рискове. В резултат на това банката предвижда, че съотношението на депозитите към заемите може да спадне до около […] % до 2016 г. Освен това се очаква депозитите в чуждестранна валута да […]. Целта на Íslandsbanki е постепенно да диверсифицира своите източници на финансиране.

(129) Що се отнася до нуждите от финансиране в ISK, […]. От друга страна, Íslandsbanki е била първата исландска банка, емитирала обезпечена облигация. Първата емисия е през месец декември 2011 г. — емисия от 4 млрд. ISK, свързана с CPI (64). Емисията е била добре приета от институционалните инвеститори, като са записани облигации, надхвърлящи размера на емисията. Íslandsbanki очаква да бъде в състояние да емитира краткосрочна ценна книга през 2012 г., както и да увеличава настоящото емитиране на облигации с темпове от 10 млрд. ISK на година. […].

(130) Според плана за преструктуриране промяната в източниците на финансиране ше увеличи разходите за финансиране през планирания период. Разходите по заетите средства се приема, че са около […] базисни пункта над базовата ставка за индексираните в съответствие с CPI облигации на банката и […] базисни пункта за неиндексираните облигации, докато разходите по депозитите са около […] базисни пункта над базовата ставка.

vii) Рентабилност

(131) Според плана за преструктуриране Íslandsbanki продължава да бъде съсредоточена върху ефективните и рационализирани дейности с цел да противодейства на увеличените разходи за инфраструктурата, направени вследствие на затегнатия нормативен контрол и увеличеното данъчно облагане. Банката твърди, че през 2011 г. е извършена много работа за увеличаване на рентабилността, но подчертава, че това е дългосрочен проект, който изисква промени в процесите и текущ анализ. Според плана за преструктуриране акцентът върху осъзнаването на важността на разходите ще се запази през 2012 г., като е необходимо намаляване на разходите и анализ на разходите, при което да бъдат преразгледани вътрешните процедури на банката и при нужда подобрени. Както е посочено по-горе, тези мерки, както и съкращаването на персонала, се очаква да доведат до спад на съотношението между разходите и приходите от 75 % през 2011 г. на […] % през 2014 г.

viii) Подобрения в корпоративното управление и управлението на риска

(132) Íslandsbanki е информирала Органа, че един от нейните приоритети е структурите и процесите на корпоративното управление да бъдат приведени в съответствие с най-добрите национални и международни практики. В това отношение Íslandsbanki е създала подразделение Risk Management and Credit Control (управление на риска и кредитен контрол). Това подразделение следи въпросите, свързани с управлението на риска и кредитния контрол — работа, която е свързана с ежедневните процеси на всяко подразделение на банката. През 2011 г. Íslandsbanki за пръв път публикува подробен отчет относно рисковете (65) заедно с годишния доклад. В отчета относно рисковете, който ще се публикува всяка година, се предоставя допълнителна информация относно рамката за управление на рисковете, капиталовата структура и адекватност, съществените експозиции на риск и процесите по оценяване на риска на банката.

3.4.8. Възможност за постигане на жизнеспособност при базов и кризисен сценарий

(133) В плана за преструктуриране, като се позовават на доклада за ICAAP, исландските органи са представили кризисен сценарий за Íslandsbanki, за да покажат възможността на Íslandsbanki да постигне дългосрочна жизнеспособност.

3.4.8.1. Базов сценарий

(134) Гореописаният план за преструктуриране, включително допусканията, на които е основан, представлява базовия случай.

3.4.8.2. Кризисен сценарий

(135) В глава 5.9.3 от плана за преструктуриране Íslandsbanki се позовава на кризисен сценарий, изложен в доклада за ICAAP, който е представен на Исландския финансов орган на 1 април 2012 г.

(136) Основните констатации от доклада за ICAAP за 2012 г. са, че капитализацията на Íslandsbanki доста превишава както вътрешните, така и външните минимални изисквания и е над това, което може да се счита за дългосрочна цел на банка, функционираща при „нормални“ стопански условия. Според доклада вътрешните минимални капиталови изисквания и резултатите от стрес-тестовете, направени при настоящата ICAAP, сочат, че предвидените плащания на дивиденти в 5-годишния бизнес план изглеждат разумни.

(137) Според доклада за ICAAP решенията относно плащанията на дивиденти през всяка една година следва да бъдат базирани на актуален анализ на капиталовата адекватност и също така да отчитат ликвидността на банката.

(138) Според доклада за ICAAP минималното капиталово съотношение за банката е в диапазона от […] % — […] % от RWA. В края на 2012 г. минималната сума на необходимия капитал се оценява на […] млрд. ISK, от които […] млрд. ISK се изискват по стълб 2а поради рискови фактори, които не са покрити или са подценени по стълб 1. В действителност обаче капиталовото съотношение на банката е било 22,6 % в края на 2011 г. Резултатите от стрес-тестовете сочат, че част от излишния капитал е нужна за покриване на евентуални неблагоприятни развития в дейностите на банката, но постепенното изплащане на излишния капитал под формата на дивиденти е обосновано. Капиталът, който се счита за необходим за покриване на кризисни ситуации, възлиза на […] млрд. ISK в началото на 2012 г., а излишният капитал в края на 2012 г. е […] млрд., както е видно от таблица 7 по-долу: Таблица 7 Обзор на доклада за ICAAP Млрд. ISK Стълб 1 (66) Стълб 2а (67) Стълб 2б Изисквана CAD Минимално изискване Надбавка Стрес-тест Всички нива съчетани Кредитен риск […] […] […] Пазарен риск […] […] […] Риск, свързан с дейността […] […] Риск, свързан с концентрации […] […] Минимален капитал, изискван по стълб (1 и 2а) […] […] […] Стрес-тест […] […] Изисквана CAD […] […] […] […] CAD към (края на 2012 г.) […] Капиталов излишък […]

(139) В доклада за ICAAP Íslandsbanki е направила оценка на общите възможни загуби вследствие на кредитен риск, пазарен риск (в търговския портфейл и в банковия портфейл), риск, свързан с дейността, и бизнес риск (въздействие на нарасналите разходи за финансиране и по-малкото намаление на оперативните разходи и въздействието на […] % минус растежа на пазарните приходи), както и правен и политически риск (например въздействието на скорошното решение на Върховния съд относно FX заеми, липсата на допълнително възстановяване за корпоративния портфейл (морски хранителни продукти) и други правни и политически рискови фактори.

(140) Освен това Íslandsbanki е направила стрес-тест на коефициента на ликвидност на банката. В тази връзка Íslandsbanki е направила един базов кризисен сценарий (68) и кризисен сценарий при по-неблагоприятни условия, в който различните източници на входящи и изходящи парични потоци са подложени на натиск в различни степени. Резултатът показва, че банката е в добра позиция, за да посрещне неочаквани проблеми с ликвидността.

3.4.9. Стратегия за оттегляне на държавата и връщане на средствата към нея

(141) Както вече беше описано по-горе, вноската в капитала от втори ред е за срок от 10 години, считано от месец декември 2009 г. Що се отнася до възнаграждението, включена е клауза за увеличение след 5 години (т.е. 2014 г.) от 400 базисни пункта на 500 базисни пункта над EURIBOR. Според исландските органи това увеличение следва да подейства като стимул банката да върне този капитал по това време.

(142) По отношение на дела в размер на 5 % от собствения капитал, който държавата запазва в Íslandsbanki, дяловете на правителството във финансови предприятия се управляват от Icelandic State Financial Investments (ISFI) (69). Според държавния бюджет за 2012 г. правителството е упълномощено да продаде дяловете, които понастоящем притежава в спестовни банки, но все още не е взето решение относно продажбата на държавните дялове в трите основни търговски банки. Отговорните министри обаче са сформирали работна група, която да проучи възможните начини за разпореждане с дяловете в търговските банки. Правителството е отбелязало, че, макар да няма намерение да намалява дяловото си участие в Landsbankinn под две трети от акционерния капитал на банката, всички дялове в Íslandsbanki и Arion Bank може скоро да бъдат предложени за продажба или да бъдат продадени с банките, ако мажоритарните им собственици решат да продават, което зависи от изпълнението на определени предпоставки (70).

(143) Специалният механизъм за ликвидност е на разположение само до месец септември 2012 г. и никога не е бил използван. Исландските органи предвиждат оттегляне на декларацията на правителството относно цялостната гаранция по депозитите в близко бъдеще, преди отменянето на контрола върху движението на капитали.

(144) Що се отнася до споразумението по отношение на Straumur, макар че падежът на облигацията е в края на месец март 2013 г., всъщност Straumur я е изплатило изцяло още в началото на 2012 г. От този момент държавата повече не е носила риска, свързан с достатъчността на основните активи.

4. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ И МЕРКИТЕ, КОИТО ВРЕМЕННО СА ОДОБРЕНИ В РЕШЕНИЯТА ЗА BYR

(145) В решението за откриване Органът прави предварително заключение, че предприетите от Исландия мерки за капитализация на Íslandsbanki, както и инструментът за ликвидност включват държавна помощ съгласно член 61 от Споразумението за ЕИП. Освен това Органът не може да изключи възможността за наличието на държавна помощ в гаранцията за депозитите и споразумението по отношение на Straumur. В решението за откриване не са разгледани мерките за помощ, свързани с придобиването на Byr, които са одобрени временно от Органа в решенията за Byr. В настоящото решение Органът ще изрази окончателното си становище по този въпрос, който продължава да оказва въздействие върху разглежданата оценка.

(146) Що се отнася до съвместимостта на мерките, оценявани в решението за откриване, Органът счете, че окончателно становище е можело да бъде изразено само въз основа на план за преструктуриране, който не е бил представен към момента на откриване от Органа на официалната процедура по разследване на 15 декември 2010 г. Именно поради липсата на план за преструктуриране повече от една година след учредяването на Íslandsbanki Органът изрази съмнения относно съвместимостта на помощта.

4.1. Мнения от заинтересовани страни

(147) Органът получи декларация от името на кредиторите на старата банка, в която те подчертават, че би трябвало те да бъдат считани за заинтересовани страни, и отбелязват, че евентуално ще представят допълнителни мнения на по-късен етап.

4.2. Мнения от исландските органи

(148) Исландските органи приемат, че предприетите мерки по учредяването на New Glitnir Bank — сега Íslandsbanki — представляват държавна помощ. Според исландските органи мерките обаче са съвместими с функционирането на Споразумението за ЕИП въз основа на член 61, параграф 3, буква б) от Споразумението, тъй като те са необходими, пропорционални и подходящи за преодоляване на сериозните затруднения в исландската икономика. По мнение на исландските органи предприетите мерки във всички отношения отговарят на заложените принципи в Насоките на Органа за държавни помощи, като те твърдят също така, че помощта е необходима и ограничена до необходимия минимален размер.

(149) Освен това исландските органи подчертават, че бившите акционери на Glitnir Bank са изгубили всички свои акции и не са получили компенсация от държавата, че помощта е добре планирана, така че разпространението на отрицателно въздействие върху конкурентите да бъде сведено до минимум и че условията по заемите (капитала от втори ред) са съпоставими с пазарните проценти.

(150) Исландските органи не считат, че гаранцията по депозитите включва държавна помощ.

4.3. Поети ангажименти от исландските органи

(151) Исландските органи представиха редица ангажименти, повечето от които бяха свързани с нарушенията на конкуренцията, причинени от оценяваната помощ и които са изложени в приложението.

II. ОЦЕНКА

1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

(152) Член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП гласи следното: „Освен изключенията, предвидени в настоящото споразумение, за несъвместими с функционирането му се считат помощите, отпускани от държавите — членки на ЕС, от държавите от ЕАСТ или отпускани чрез държавни ресурси, под каквато и да е форма, доколкото те засягат търговията между договарящите се страни, които нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, като подпомагат някои предприятия или производства.“

(153) Органът ще направи оценка на посочените по-долу мерки (71): — първоначалния оперативен капитал за новата банка, предоставен от Исландия, — (временната) пълна държавна капитализация на новата банка, — задържането от държавата на 5 % акционерен капитал, останал след прехвърлянето на 95 % от акционерния капитал в новата банка на кредиторите на Glitnir, както и — предоставянето от държавата на капитал от втори ред на новата банка под формата на субординиран дълг. Горепосочените мерки по-нататък са наричани събирателно „мерки за капитализация“. Освен това Органът ще оцени: — споразумението относно специалния механизъм за ликвидност, — декларацията на исландското правителство за цялостно гарантиране на местните депозити във всички исландски банки, както и — споразумението по отношение на Straumur.

(154) Органът напомня също така, че според него Íslandsbanki е потенциалният получател на предоставената на Byr помощ във второто решение за Byr, по-специално на механизма за субординиран заем, който е бил на разположение до приключване на сливането на Byr и Íslandsbanki. Освен това Органът повтаря, че временно одобрените мерки за оздравяване на Byr, което понастоящем вече се е сляло с Íslandsbanki, представляват държавна помощ, чиято окончателна съвместимост зависи от плана за преструктуриране на слятото дружество.

1.1. Наличие на държавни ресурси

(155) Както Органът вече предварително заключи в решението за откриване, ясно е, че мерките за капитализация са финансирани с държавни ресурси, предоставени от Министерство на финансите на Исландия. Предоставеният на Íslandsbanki механизъм за ликвидност също очевидно включва държавни ресурси. Що се отнася до споразумението по отношение на Straumur, държавата е поела риска, че активите на Straumur няма да са достатъчни, за да покрият прехвърлените пасиви (депозити) на Straumur bank. По същество тя предоставя гаранции да покрие недостига, което е свързано с (потенциалното) прехвърляне на държавни ресурси.

(156) По отношение на гаранцията по депозитите Органът подчертава от самото начало, че неговата оценка е ограничена до описаната по-горе допълнителна гаранция по депозитите, която по същество се състои от направените от исландското правителство декларации, че депозитите в местни търговски и спестовни банки и в техните клонове в Исландия ще бъдат изцяло покрити.

(157) Тази оценка не засяга становището на Органа относно съвместимостта на Закон № 98/1999 и действията на исландското правителство и ГФВИ по време на финансовата криза със зак