BG Официален вестник на Европейския съюз L 300/1

РЕШЕНИЕ НА НАДЗОРНИЯ ОРГАН НА ЕАСТ

№ 390/09/COL

от 7 октомври 2009 година

относно учредяването на Mesta AS (Норвегия)

НАДЗОРНИЯТ ОРГАН НА ЕАСТ (1),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението за Европейското икономическо пространство (2), и по-специално членове от 61 до 63 и Протокол 26 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд (3), и по-специално член 24 от него,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД част I, член 1, параграф 2 и част II, член 4, параграф 4, член 6 и член 7, параграф 3 от Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд (4),

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Насоките на Органа за прилагането и тълкуването на членове 61 и 62 от Споразумението за ЕИП (5), и по-специално раздела за държавна помощ под формата на компенсация за обществена услуга,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Решението на Органа от 14 юли 2004 г. относно прилагане на разпоредбите, посочени в част II, член 27 от Протокол 3 (6),

КАТО ПОКАНИ заинтересованите страни да представят своите коментари в съответствие с посочените по-горе разпоредби (7) и като взе предвид техните коментари,

КАТО ИМА ПРЕДВИД, ЧЕ:

I. ФАКТИ

1. ПРОЦЕДУРА

С писмо от 30 август 2004 г. Органът получи жалба срещу норвежките власти във връзка с учредяването на дружеството Mesta AS, което е било създадено, за да поеме производствената дейност, изпълнявана в рамките на Публичната пътна администрация на Норвегия (8). Писмото е получено и заведено от Органа на 2 септември 2004 г. (заведено под № 291 537).

След размяната на няколко писма (9) Органът уведоми норвежките власти с писмо от 18 юли 2007 г., че е приел Решение № 350/07/COL за откриване на процедурата, предвидена в част I, член 1, параграф 2 от Протокол 3 към Споразумението за надзор и съд, във връзка с мерките, взети в контекста на учредяването на Mesta AS („Решението за откриване“).

С писмо от 7 декември 2007 г. норвежките власти изпратиха коментари (заведено под № 456844). Решението за откриване бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз и притурката за ЕИП към него, като то съдържаше покана към заинтересованите страни да представят своите коментари (10). Органът получи коментари от четири заинтересовани страни на 29 януари, както и на 4, 21 и 27 февруари 2008 г. (заведени под №№ 461463, 463234, 466015 и 467170). Допълнителни коментари бяха получени на 4 април 2008 г. (заведено под № 472381). С писма от 21 февруари и 7 април 2008 г. (заведени под №№ 463245 и 472529), Органът ги препрати на норвежките власти, на които бе дадена възможност да реагират. С писмо от 23 май 2008 г. (заведено под № 478082) норвежките власти изпратиха своите коментари.

През есента на 2008 г. и пролетта на 2009 г. Органът и норвежките власти са установили неформални контакти по телефона и с електронна поща относно разглеждания случай. Информацията, получена от Органа в този контекст, беше обобщена от норвежките власти в писмо, изпратено по електронна поща на 6 юли 2009 г. от Министерството на държавната администрация и реформата (заведено под № 523766) (11).

2. ОБСТОЯТЕЛСТВА ВЪВ ВРЪЗКА С НАЛИЧИЕТО НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

2.1. ЖАЛБАТА, СПОРЕД КОЯТО ИМА НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

Публичната пътна администрация в Норвегия отговаря за строителството и поддръжката на националните и общинските пътища, мостове и тунели. До 1 януари 2003 г. норвежката пътна администрация е ръководила отдели за вътрешно производство (наричани обобщено по-долу „производствен отдел“) чрез областни служби, осъществяващи строителните работи от името на Публичната пътна администрация. През периода 2001—2002 г. обаче норвежките власти са решили да извършат общо преструктуриране на вътрешните производствени дейности. В тази връзка правителството е предложило парламентът да отдели производствените дейности от Публичната пътна администрация и да ги прехвърли към дружество с ограничена отговорност, собственост на държавата (12). Административните функции, състоящи се в планиране на бъдещи строителни дейности, включително организиране на публични търгове, са останали в рамките на държавната администрация.

В резултат на това на 1 януари 2003 г. производствените дейности на производствения отдел в рамките на Публичната пътна администрация са били отделени от държавата и прехвърлени на новоучредено дружество, Mesta AS. Всички активи, права и задължения на производствения отдел са били прехвърлени на Mesta AS като апортни вноски (13). Активите са включвали машини и оборудване, както и договори за услуги, сключени между производствения отдел и Публичната пътна администрация. В замяна държавата е получила акции в новото дружество. Към настоящия момент Mesta AS осъществява дейности по строителство и поддръжка в конкуренция с други оператори, действащи на този пазар.

Жалбоподателят твърди, че Mesta AS е получило държавна помощ в нарушение на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП на четири основания: i) държавата е финансирала разходите за преструктуриране; ii) дълготрайните активи, прехвърлени на Mesta AS, са били оценени под пазарната им стойност в началното салдо; iii) Mesta AS е получило кръстосано субсидиране в резултат на прехвърляне на дружеството на предишния портфейл с договори на производствения отдел; и iv) Mesta AS не е платило таксите за документи и регистрация, обикновено дължими при прехвърляне на собственост на недвижимо имущество.

По-долу са описани фактите, въз основа на които трябва да се прецени дали при всяка от тези предполагаеми мерки става въпрос за държавна помощ.

2.2. МЕРКИ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И ДРУГИ РЕОРГАНИЗАЦИИ

От подготвителната работа по законодателството се вижда, че около 4 750 от всички служители (общо около 5 000), работещи дотогава в производствения отдел, е трябвало да бъдат прехвърлени в новоучреденото дружество Mesta AS (14). След преминаването си към Mesta AS наетите лица ще загубят статута си на държавни служители. Тъй като служителите са имали право да откажат такова прехвърляне, наложило се е да им бъдат дадени стимули, които да ги насърчат да приемат прехвърлянето (15). Освен това за да се гарантира учредяването на търговски жизнеспособно дружество, наложило се е работната сила да бъде намалена с около 1 700 на около 3 050 души (16).

Подготвителната работа по законодателството определя различни мерки за „преструктуриране“, предвидени от норвежките власти. Четири мерки за преструктуриране са се състояли от: i) временно запазване на пенсионните права на държавни служители (17); ii) запазване на правото на специална пенсионна възраст (18); iii) пакети за ранно пенсиониране; и различни други мерки, включващи iv) преместване, транспорт до работното място, запазване на заплатите и подновяване на машини (19). Това са така наречените „мерки за преструктуриране“, финансирани чрез директно предоставяне на безвъзмездни средства. Първоначално друго разходно перо (v) компенсация за заплати е било предвидено да бъде обект на пряко финансиране (20). Непосредствено преди определяне на началното салдо на Mesta AS норвежките власти са решили обаче, че съответните разходи трябва да бъдат вместо това покрити от увеличение на собствения капитал на Mesta AS.

Общите разходи за четирите мерки за преструктуриране, финансирани чрез директно предоставяне на безвъзмездни средства, са били първоначално оценени на 1 468 милиона норвежки крони (дисконтирани към настоящи стойности), като е било предвидено те да бъдат възстановени от държавата на Mesta AS на вноски през период от три години от 2003 до 2005 година (21). Тези разходи за преструктуриране не са били включени в началното салдо на Mesta AS, тъй като разходите за преструктуриране е трябвало да бъдат финансирани от държавата чрез държавния бюджет за трите години 2003, 2004 и 2005 (22).

От държавния бюджет за 2006 г. се вижда, че Mesta AS е получило общо 993,6 милиона норвежки крони от държавата за покриване на разходите за преструктуриране (23). Към 30 юни 2008 г. Mesta AS е изразходвало 879,6 милиона норвежки крони от тази сума, докато общите разходи за преструктуриране са били оценени на 1 097,8 милиона норвежки крони (до 2013 година) (24). Норвежките власти обясниха, че макар отначало да е било предвидено държавата да покрие всички разходи за преструктуриране (в смисъл че ако първоначалната оценка на разходите за преструктуриране от 1 468 милиона норвежки крони се окаже недостатъчна, държавата ще предостави безвъзмездно допълнителни средства), от държавните бюджети за 2007 и 2008 година става ясно, че на Mesta AS няма да бъдат безвъзмездно предоставени допълнителни средства за преструктуриране, освен получената вече сума от 993,6 милиона норвежки крони (25).

Норвежките власти обясниха, че макар вероятността за това да е много малка, ако в края на периода разходите за преструктуриране се окажат по-малки от сумата, получена от Mesta AS, сумата в повече трябва да бъде върната на държавата.

По отношение на регламентирането норвежките власти са приели закон за трансформирането на производствените дейности на Публичната пътна администрация в притежавано от държавата дружество с ограничена отговорност, който урежда някои от правата на служителите, преназначени от Публичната пътна администрация в Mesta AS (наричан по-долу „закон за Mesta“ (26).

2.2.1. Общи бележки

Норвежките власти обясниха, че основният проблем при прехвърлянето на служители от производствения отдел в Mesta AS е бил да се даде възможност на новото дружество да работи при условия, близки до тези на неговите конкуренти, и с това да се създадат равнопоставени условия на конкуренция. Норвежките власти са решили да прехвърлят работната сила в Mesta AS и да възложат на Mesta AS (за разлика от Пътната администрация) ръководството на изпълнението на мерките, съпътстващи прехвърлянето и намаляването на работната сила. Тези въпроси и тяхното решение са били част от предварително условие за либерализирането и отварянето на националния пазар за пътни мрежи. Норвежката държава не би отворила този пазар, ако е нямала възможност да учреди ново дружество с достатъчен персонал. Норвежките власти обясниха, че на тази база са били проведени преговорите на държавата със синдикатите относно прехвърлянето на служители от производствения отдел в Mesta AS. Преговорите са довели до „споразумение“ между страните на 4 юни 2002 г. за временно продължаване на някои права на държавни служители и възможността да се предложат мерки, като ранно пенсиониране, насочени към съкращаване на работната сила (27). Конкретните елементи на това споразумение са изложени в подразделите по-долу (28).

Преди 1 януари 2003 г. е бил създаден временен борд на директорите на Mesta AS („временният борд“), който да представлява бъдещото дружество. Норвежките власти обясниха, че временният борд не е бил нито веднъж страна при преговорите относно служителите. Правото на компенсация за заплати е било обаче включено в Закона за Mesta (29). От друга страна, не е имало закон, нито друг правен инструмент, уреждащ други права на държавните служители.

Преди да бъдат описани условията на споразумението, полезно е да бъде очертан накратко статутът на служителите в производствения отдел преди прехвърлянето им в Mesta AS. Норвежките власти обясниха, че служителите в производствения отдел са били служители на държавата. От норвежкото право следва, че държавните служители запазват своя статут (30) и че за такива случаи членството в Държавния пенсионен фонд („Statens pensjonskasse“ или „SPK“) е задължително (31). Оттук следва, че членството в SPK гарантира пенсионните права на държавните служители. Освен това въз основа на закон, определящ условията за право на специални пенсионни схеми (ранно пенсиониране) за държавните служители, някои от държавните служители в производствения отдел (като готвачи и водачи на МПС) имат право на специално (ранно) пенсиониране (32).

Тъй като статутът на държавни служители е свързан с държавата като работодател, служителите, прехвърлени в Mesta AS, са престанали да бъдат държавни служители на 1 януари 2003 г. Ако не са били приети разглежданите мерки за заетостта, тези служители щяха да загубят правата, свързани със статута им на държавни служители (33). Норвежките власти обясниха, че съгласно норвежкото право прехвърлянето на производствения отдел към Mesta AS се определя като „прехвърляне на собствеността на предприятие“ (34). Във връзка с правилата за прехвърляне на собствеността на предприятия, трудовите договори на прехвърлените служители са били прехвърлени на новото дружество, освен клаузите, отнасящи се до пенсионните права (35). Тъй като новият работодател не е бил част от държавата, норвежките власти обясниха, че държавните служители, работещи в производствения отдел, са имали право да откажат прехвърлянето си в Mesta AS. Отказвайки обаче да бъдат прехвърлени, те се излагат на риска да бъдат освободени от длъжност в съответствие с общоприложимите правила за държавните служители, освен ако не може да бъде намерена друга подходяща длъжност: при тези обстоятелства държавните служители имат право на приоритет за свободните длъжности в държавната администрация (но не на компенсация за заплати) (36).

Въпреки че служителите биха могли по този начин да изберат да останат на държавна работа, прехвърлянето на служителите от производствения отдел в новото дружество (Mesta AS) е било предварително условие, за да може изобщо да бъде извършено либерализирането. При тези обстоятелства норвежките власти е трябвало да предложат на служителите допълнителни стимули, за да ги насърчат да приемат доброволно прехвърлянето.

i) Временно запазване на пенсионните права на държавни служители

Както бе изложено по-горе, служителите на Публичната пътна администрация са имали статут на държавни служители, но са загубили този статут след прехвърлянето си към Mesta AS. Въпреки това, въз основа на посоченото по-горе споразумение между синдикатите и държавата, служителите е трябвало да се възползват от запазване на пенсионните си права на държавни служители през преходен период от пет години (т.е. от 1 януари 2003 г. до края на 2007 г.). Държавното финансиране, предоставено на Mesta AS, има за цел да покрие допълнителните разходи, за да бъдат гарантирани на служителите пенсионни плащания, равни на тези на държавните служители през съответния период (37).

Както бе посочено по-горе, членството в SPK гарантира пенсионните права на държавни служители, като разходите във връзка с тези права се изплащат в SPK. Ето защо, за да се гарантира петгодишният преходен режим, е било запазено членството на служителите в SPK. Освен това за да може Mesta AS да изплаща вноски за своите служители, Mesta AS е подало заявление за членство в SPK, което е било прието (38).

Държавното финансиране за Mesta AS е ограничено до разликата между средните разходи за една обичайна частна пенсионна схема и разходите (по-високи) за запазване на членството в SPK. Докато първоначалната оценка на разходите е била около 395 милиона норвежки крони (39), норвежките власти заявиха, че към 30 юни 2007 г. начислените разходи са възлизали на 277,3 милиона норвежки крони (без административните разходи) (40).

ii) Запазване на правото на специална пенсионна възраст

Както беше посочено по-горе, някои от държавните служители, които са били прехвърлени в Mesta AS, са имало право да се пенсионират по-рано (т.е. на 65 години) от обичайната пенсионна възраст от 67 години. Според условията на споразумението между синдикатите и държавата на служителите в производствения отдел, на които към момента на учредяването на Mesta AS (т.е. на 1 януари 2003 г.) е оставало 10 години или по-малко до пенсиониране (следователно тези, които са били на 55 или повече години), е било предоставено правото да запазят своята специална пенсионна възраст от 65 години (41). Това споразумение е станало възможно поради факта, че служителите са били все още членове на SPK, както е посочено по-горе.

Държавното финансиране за Mesta AS покрива разликата между средните разходи за една обикновена пенсионна схема и разходите за запазване на специалната пенсионна възраст. Докато първоначалната оценка за разходите е била около 85 милиона норвежки крони (42) (включително административни разходи, представляващи около 5 % от общата сума), общите разходи, начислени към 30 юни 2007 г., са били 26,5 милиона норвежки крони (без административните разходи) (43).

iii) Пакети за ранно пенсиониране

В споразумението между синдикатите и държавата се посочва също, че за срок от три години (от 1 януари 2003 г. до края на 2005 г.) Mesta AS може да предложи на служителите, прехвърлени от производствения отдел, схема, по силата на която те ще могат да се пенсионират на 60 години, вместо на нормалната пенсионна възраст от 67 години (44). Ранното пенсиониране може да бъде предлагано по преценка на дружеството на базата на индивидуална оценка на служителите (45).

Държавното финансиране за Mesta AS покрива разликата между средните разходи за една обикновена частна пенсионна схема и разходите за предлагане на ранно пенсиониране. При подготвителната работа по законодателството финансираните от държавата разходи за предлагане на схеми за ранно пенсиониране (включително административните разходи, представляващи около 5 % от общите разходи) са били оценени на 911 милиона норвежки крони (46). Норвежките власти обясниха, че около 470 служители са се възползвали от тази схема и към 30 юни 2007 г. общите начислени разходи са били 691,9 милиона норвежки крони (без административните разходи) (47).

iv) Преместване, транспорт до работното място, запазване на заплатите и подновяване на машини

Според подготвителните финансови документи това разходно перо покрива разходите за преместване („flyttekostnader“); транспорт до работното място („pendlergodtgjørelse“); запазване на заплатите („bibehold av lønn“); и подновяване на машини („maskiner–sanering“) (48). Норвежките власти обясниха, че то включва също разходи за преместване на офисите („kontor–flyttekostnader“); преместване на офисите за поддръжка и подпомагане („støttepunkter–flyttekostnader“); и прехвърляне на архивите („arkivoverføring“).

С изключение на мярката, свързана със запазването на заплатите (която не е била задействана и поради това не е довела до разходи) всички мерки са били осъществени към момента на учредяването на Mesta AS и са продължили до края на 2005 г. Докато общите разходи за всички мерки са били първоначално оценени на 77 милиона норвежки крони (49), норвежките власти обясниха, че начислените към януари 2006 г. разходи са възлизали на около 82,4 милиона норвежки крони (без административните разходи). Държавата е изплатила тези разходи (50).

Това перо включва разходите, направени във връзка с преместването на ръководни или административни служители на работа в Mesta AS. Тъй като служителите са заели длъжности на места в Mesta AS, различни от тези, на които са работили преди това в Публичната пътна администрация, наложило се е някои служители да сменят местожителството си, за да заемат новата длъжност. Примерите за такива разходи включват фактически, документирани разходи за преместване („faktiske, legitimerte kostnader ved boligkjøp“), платени отсъствия за целите на преместването („flyttepermisjon“) и пътни разходи за огледи на нов имуществен обект („visningsreise“).

Това перо покрива също разходите, счетени като необходими, за да се гарантира, че ръководни или административни служители ще постъпят на работа в Mesta AS в офиси, които са разположени далеч от техния постоянен адрес. Примери за такива разходи включват разходи за транспорт до работното място („hjemreise“), разходи за двоен наем („Dekning av husleie“) (51), надбавки за пътуване със собствен лек автомобил до работното място („kjøregodtgjørelse“) и надбавки за храна („kostgodtgjørelse“).

Това перо включва разходи за преместване от офисите на Публичната пътна администрация в централното управление и регионалните офиси на Mesta AS. Примери за такива разходи са почистване на старите офиси („Rydding og rengjøring av gamle kontorer“); опаковане на канцеларски материали (52) и транспортирането им до новите офиси („Pakking og transport“); подготовка, обзавеждане и модернизиране на нови офиси в Mesta AS („Klargjøring, innredning og oppgradering av nye kontorer“); както и за административни разходи за дейности по преместването („administrasjon av flyttning“).

Това перо включва разходи за преместване от старите офиси в нови местни офиси за поддръжка и подпомагане, както и за реорганизиране на предишни офиси за експлоатация и поддръжка в нови офиси за експлоатация и поддръжка на Mesta AS. То включва създаването на нова ИТ система, което се е наложило поради факта, че производственият отдел е имал обща ИТ система с други отдели в рамките на Публичната пътна администрация. Конкретни примери за такива разходи са почистване на старите офиси за експлоатация и поддръжка („rydding og rengjøring av gamle driftsstøttepunkt“); опаковане на канцеларски материали и транспортирането им до новите офиси („pakking og transport“); подготовка, обзавеждане и модернизиране на нови офиси за експлоатация и поддръжка („klargjøring, innredning og oppgradering av driftsstøttepunkt“); както и административни разходи за дейности по преместването („administrasjon av flytting“).

Това перо включва разходи за разполагане на електронните и физическите архиви в Mesta AS. То включва разходите, свързани с отделяне на важните архиви от други маловажни архиви в рамките на Публичната пътна администрация, както и разходите, свързани със създаването на нови архиви в Mesta AS. Примери за включените разходи са разходите за оценка на обема на необходимите ресурси за всеки архив („Ressursbehov pr. arkiv“), фотокопиране („kopiering“), транспорт („frakt“), подготовка („klargjøring“) и работа за осигуряване на качеството („kvalitetssikring og sikkerhetsarbeid“).

Въпреки че това разходно перо създава впечатлението, че покрива разходите, свързани с поправка или обновяване на машини, случаят не е такъв. Властите обясниха, че преди реформата производственият отдел е извършвал работи, при които машини и друго оборудване са били оставяни на площадките за строителство и възстановяване (53). Следователно това разходно перо се е състояло от остатъчни ангажименти от предшестващи договори за работа и е включвало почистване на площадките („opprydding“) и премахване, бракуване и транспортиране на ненужните машини („fjerning, skroting, og fraktkostnader“). Подлежащите на премахване машини са били стари, повредени и напълно безполезни за работа, затова те не са били част от оценката на стойността на машините (нито на предприятието като цяло) (54). Норвежките власти обясниха, че Mesta AS е възложило част от работата на подизпълнители на търговски начала. Останалата част от работата е била извършена от самото Mesta AS на ставка, основана на часовите разходи (без печалба), която поради това е била по-ниска от тогавашната пазарна ставка за подобна работа (55). Норвежките власти представиха документация с фактури на подизпълнителите и цените, наложени от самото дружество Mesta AS (56).

v) Компенсация за заплати

Разходното перо за компенсация за заплати („ventelønn“) не е част от онова, което норвежките власти биха окачествили като „разходи за преструктуриране“. Въпреки това компенсацията за заплати е била част от стимулите, предложени на служителите като поощрение за прехвърлянето им в Mesta AS. Тя трябва да се разглежда в светлината на необходимостта да се намали работната сила.

Макар служителите, прехвърлени от производствения отдел, да са загубили статута си на държавни служители, някои специфични права, произтичащи от този статут, са били все пак запазени за ограничен период от време. Някои от тези права са регулирани в Закона за Mesta (57). Раздел 4 от Закона за Mesta предвижда, че за срок от три години след започването на работа в Mesta AS на 1 януари 2003 г. служителите, които след това са освободени от длъжност и отговарят на определени условия (например трудов стаж най-малко една година), имат право да им бъде предложена подходяща длъжност в държавната администрация („fortrinnsrett til annen statlig stilling“) или, ако не може да им бъде предложена длъжност, правото да получат компенсация за заплати („ventelønn“).

Компенсацията за заплати е уредена от Закона за държавните служители (58). Това е мярка, чрез която държавните служители, които са получили предизвестие поради съкращения и на които не е било предложена друго подходящо работно място, ще имат (при спазване на условията и сроковете, определени в закона) право на 2/3 от заплатата, считано от датата на подаване на предизвестието.

Въпреки че разходите, свързани с компенсацията за заплати, са били първоначално част от разходите за преструктуриране, Министерството на труда е решило по-късно, че прогнозните разходи е по-добре да се вземат предвид при определяне на размера на собствения капитал на Mesta AS. С други думи, средствата за финансиране на съответните разходи ще бъдат „инжектирани“ от държавата в Mesta AS като собствен капитал (59). Логиката на този подход е, че финансирането чрез собствен капитал ще доведе до по-предпазливо използване на уволненията като инструмент за реорганизация в новото дружество. Вместо това повече трябва да се използват други (по-евтини) инструменти за реорганизация, като отпуск с намалено заплащане, пенсионни пакети и пр.

Въпреки първоначалните очаквания, че 450 служители трябва да бъдат обхванати от схемата на компенсация за заплати при общи разходи около 512 милиона норвежки крони (60), тази прогноза е била актуализирана през октомври 2002 г. и коригирана на 150 служители при общи разходи около 150 милиона норвежки крони (61). Ето защо именно последната сума е била взета предвид при определяне на собствения капитал на Mesta AS.

С цел да бъдат намалени разходите, Mesta AS е използвало следните (по-евтини) инструменти за намаляване на работната сила (62). Въпреки това норвежките власти обясниха, че общите разходи за тези мерки и компенсацията за заплати възлизат на 359 милиона норвежки крони (от които 255,1 милиона норвежки крони са били изразходвани до 21 декември 2008 г.), така че те далеч надвишават сумата, внесена за покриване на тези разходи:

Пакетите за прекратяване са мярка, по силата на която служителите прекратяват трудовото си правоотношение без право на компенсация за заплата, като в замяна на това получават до една годишна заплата, както и финансова помощ за намиране на друга работа.

Пенсионните пакети са мярка, по силата на която служителите на възраст 62 години ще прекратят трудовото си правоотношение, като в замяна на това им се гарантира 66 % от заплатата до навършване на пенсионната възраст от 67 години и правото да продължат да придобиват нормални пенсионни права през този период.

Отпускът с намалена заплата е мярка за насърчаване на служителите, които ще добият правото на ранно пенсиониране (на 60 години) между 2003 и 2005 година, да прекратят трудовото си правоотношение преди това, като на тези служители се предлага незабавно прекратяване в замяна на изплащане на 66 % от заплатата до момента, в който ще добият правото за ранно пенсиониране.

2.3. СТОЙНОСТ НА МАШИНИТЕ И ОБОРУДВАНЕТО („МАШИНИ“) И НЕДВИЖИМОТО ИМУЩЕСТВО И СГРАДИТЕ („НЕДВИЖИМО ИМУЩЕСТВО“) В НАЧАЛНОТО САЛДО

По-долу е даден преглед на процедурата за установяване на стойността на дълготрайните активи в окончателното начално салдо на Mesta AS. За целите на тази процедура са били наети две одиторски фирми: Ernst & Young са били наети от Публичната пътна администрация за учредяване на новото дружество, а Министерството на транспорта и комуникациите е наело Deloitte & Touche за извършване на проверка на качеството на оценката на стойността на активите и изготвяне на предложение за началното салдо, както и за проверка на процедурата, методите и принципите, използвани за тази цел. Впоследствие Ernst & Young са станали одитор на Mesta AS.

Накратко, през май 2002 г. одиторите са започнали да оценяват стойността на активите на базата на принципа на симулирания континуитет (т.е. възстановената балансова стойност), но през август 2002 г. са заменили принципа на оценяване с този на „действителната стойност“. Отделни (или групови) оценки са извършени по отношение както на машините, така и на недвижимото имущество (описани подробно в раздел 2.3.1). През октомври 2002 г. одиторите са направили оценка на справедливата стойност на общия бизнес на Mesta AS въз основа на принципа на действащо предприятие по метода на дисконтирания паричен поток (описан подробно в раздел 2.3.2). Дисконтираният паричен поток е показал, че общата стойност на предприятието (т.е. оперативният капитал) е по-малка от сумата на отделните оценки на активите. Тъй като норвежкият закон за дружествата с ограничена отговорност предвижда, че собственият капитал не може да надхвърля общата стойност на предприятието, стойността на отделните (или групови) оценки е била занижена.

2.3.1. Отделна оценка на стойността на активите

vi) Машини

За целите на оценката на стойността на активите Публичната пътна администрация, Arthur Andersen & Co AS, пълномощник на норвежкото правителство, ViaNova и Skagerak Forsikringsmegling AS са изготвили отчет от 10 МАЙ 2002 Г. ПОД НАДСЛОВ „НАЧАЛНО САЛДО“ (63). Оценката е била по принцип извършена въз основа на „балансовата стойност“. Тъй като обаче държавната администрация не подлежи на закона за счетоводството (64), стойностите, записани в отчетните документи на производствения отдел, е трябвало да бъдат преизчислени, за да станат такива, каквито са щели да бъдат, ако производственият отдел подлежеше на общия закон за счетоводството (65). По този начин принципът на оценка е бил по-скоро „създаване със задна дата на балансова стойност“ или просто „симулиран континуитет“. На тази база стойността на машините, посочена в отчетните документи на производствения отдел на 1 януари 2002 г. от 1 111 милиона норвежки крони, е била коригирана на 866 милиона норвежки крони. На 1 януари 2003 г. стойността е била допълнително коригирана на 747 милиона норвежки крони.

Един по-късен отчет от август 2002 г. под надслов „Начално салдо“ (66), изготвен от Публичната пътна администрация, Ernst & Young, Via Nova и Skagerak Forsikringsmegling AS, показва обаче, че през юли 2002 г. е било взето решение активите на производствения отдел, подлежащи на прехвърляне на Mesta AS, да бъдат оценени въз основа на принципа на „действителната стойност“, вместо на „симулирания континуитет“, тъй като първият метод е по-прозрачен принцип на оценка.

Отчетът от декември 2002 г. под надслов „Приложение към началното салдо: Оценка на стойността на активите“ , изготвен от Публичната пътна администрация, Ernst & Young, Via Nova, OPAK и Skagerak Forsikringsmegling AS, представя стойността на машините въз основа на действителната стойност (67). За определяне на действителната стойност са приложени два подхода: за някои групи машини началната точка е била балансовата стойност, регистрирана в държавната администрация, коригирана с прилагането на данъка добавена стойност, периодите на амортизация и някои дискреционни оценки. За други групи машини стойностите са се основавали на външни оценки и цени (68). На тази база действителната стойност на машините е била оценена на 572 милиона норвежки крони, а общата стойност на всички активи е била оценена на 1 162 милиона норвежки крони (69).

Ernst & Young обясниха по-късно, че изчисленията, цитирани в горепосочения отчет, който използва като начална точка балансовата стойност по метода на симулирания континуитет от 747 милиона норвежки крони, за да стигне до действителна стойност от 572 милиона норвежки крони, са подвеждащи. Според Ernst & Young такива изчисления не са били част от процедурата за определяне на действителната стойност на машините, подлежащи на прехвърляне в Mesta AS.

vii) Недвижимо имущество

В отчета от май 2002 г. под надслов „Начално салдо“ балансовата стойност на недвижимото имущество, регистрирана от държавната администрация на 1 януари 2002 г., е била 596 милиона норвежки крони. След изваждане на недвижимото имущество, което не подлежи на прехвърляне на Mesta AS, и корекции въз основа на принципа на симулирания континуитет стойността е била оценена на 277 милиона норвежки крони.

След замяната на принципа на оценка на базата на симулирания континуитет с този на действителната стойност, недвижимото имущество е било оценено от независим експерт по недвижимо имущество, OPAK. Норвежките власти са представили експертна оценка от 28 август 2002 г., в която ОРАК е оценил стойността на 375 имуществени обекта на около 336 милиона норвежки крони (70). Последващ отчет от 31 октомври 2002 г., изготвен от OPAK, е установил, че след добавянето, наред с други, на 16 имуществени обекта, приблизителната стойност на недвижимото имущество е била 395 милиона норвежки крони. Ernst & Young обясниха, че впоследствие изключването на имуществените обекти, неподлежащи на прехвърляне на Mesta AS, и корекциите за отдадените под наем имоти (71) са намалили стойността на недвижимото имущество на 331 милиона норвежки крони (72).

Отчетът от декември 2002 г. под надслов „Приложение към началното салдо: Оценка на стойността на активите“ показва, че докато стойността на недвижимото имущество въз основа на принципа на симулирания континуитет е била 596 милиона норвежки крони, прилагането на принципа на действителната стойност е довело до стойност от 331 милиона норвежки крони.

2.3.2. Оценка на стойността въз основа на дисконтирания паричен поток

Успоредно с отделните оценки на активите, но независимо от тях, е била направена оценка на справедливата стойност на цялото предприятие въз основа на принципа на действащо предприятие по метода на дисконтирания паричен поток, обобщена в отчет от октомври 2002 г. под надслов: „Оценка на стойността“, изготвен от Ernst & Young (73). Отчетът стига до заключението, че като се приложи методът на дисконтирания паричен поток, оперативният капитал (74) се оценява на около 600 милиона норвежки крони (с интервал +/– 25 %). Анализът се основава на оценка на паричния поток за периода 2003—2012 г., за който са получени отрицателна настояща стойност от 300 милиона норвежки крони и крайна стойност от + 900 милиона норвежки крони (75). Нормата на възвръщаемост е фиксирана на 6,7 % номинална възвръщаемост от общите активи след данъците (76).

Ernst & Young обясниха, че оперативният капитал (от 600 милиона норвежки крони) се състои от общите активи минус краткосрочните задължения. За сравнение стойността, получена в резултат на отделна оценка на активите, е била 1 162 милиона норвежки крони. Ако краткосрочните задължения (от 464 милиона норвежки крони) се извадят от 1 162 милиона норвежки крони, оперативният капитал (77) е 698 милиона норвежки крони. Това е повече от оперативния капитал от 600 милиона норвежки крони, получен в резултат на оценка на базата на справедливата обща стойност на предприятието (т.е. по метода на дисконтирания паричен поток). Норвежкият закон за дружествата с ограничена отговорност предвижда, че собственият капитал не може да надвишава общата стойност на предприятието, затова се е наложило да се намали стойността на активите (78). Ernst & Young са намалили стойността на активите, за да сведат оперативния капитал до 619 милиона. Това е показано в следната таблица (79):

Дълготрайни активи 1 053 Текущи активи 109 Краткосрочни задължения (464) Нето 698 Намаляване — машини (25) Намаляване — недвижимо имущество (54) Общо намаляване (79) Стойност след намаляване 619 Задължения (пенсии) 319 Собствен капитал 300 Капитал в брой 1 600 Общ капитал в началното салдо 1 900

Както се вижда от таблицата, направено е коригиране надолу със 79 милиона норвежки крони. Поради голямата несигурност на стойността на недвижимото имущество и машините коригирането надолу на тези активи бе извършено по посочения по-долу начин:

Оценка на действителната стойност на машините 572 Закупени 44 Намаляване (25) Стойност в началното салдо 591 Оценка на действителната стойност на недвижимото имущество 331 Закупени 4 Намаляване (54) Стойност в началното салдо 281

2.3.3. Контрол на качеството

Успоредно с процедурата за определяне на действителната стойност Deloitte & Touche са започнали (през октомври 2002 г.) проверка на първите оценки на активите (на базата на са симулирания континуитет) чрез съпоставяне с резултатите от дисконтирания паричен поток. На тази база Deloitte & Touche са установили, че стойността (при симулиран континуитет) на дълготрайните активи е трябвало да бъде намалена от 1 137 милиона норвежки крони (80) на 937 милиона норвежки крони (т.е. с 200 милиона норвежки крони) (81).

2.3.4. Оценка на стойността в окончателното начално салдо

Окончателното начално салдо към 1 януари 2003 г., изготвено от Mesta AS с помощта на Ernst & Young, ViaNova Plan и Trafikk AS (приложено като приложение А), показва обща стойност на дълготрайните активи от 977 милиона норвежки крони (82).

Окончателното начално салдо потвърждава, че стойността на машините от 572 милиона норвежки крони, посочена в отчета от декември 2002 г. (под надслов „Приложение към началното салдо: Оценка на стойността на активите“), е била коригирана надолу с 25 милиона норвежки крони до 547 милиона норвежки крони. С добавянето на допълнителни инвестиции и след малки корекции окончателната стойност на машините достигнала 594 милиона норвежки крони.

След някои покупки от 4 милиона норвежки крони стойността на недвижимото имущество е била 335 милиона норвежки крони, а коригирането надолу с 54 милиона норвежки крони (нужно поради резултата от метода за сконтиране на паричния поток) означава, че стойността на недвижимото имущество е била 281 милиона норвежки крони.

2.4. ТРАНСФЕР НА ПРЕХОДНИ ДОГОВОРИ И ТЯХНАТА СТОЙНОСТ В НАЧАЛНОТО САЛДО

2.4.1. Договори за строителство

Норвежките власти обясниха, че към 1 януари 2003 г. всички нови договори за строителство (на обекти като пътища, тунели, докове и мостове) са били обект на процедура за възлагане на обществени поръчки.

Съществуващите проекти за строителство обаче е трябвало да бъдат прехвърлени на Mesta AS, с цел да продължи работата по продължаващите проекти за строителство. Съществуващите договори са се различавали по сложността и сроковете, но всички те са изтекли в течение на една до две години след учредяването на Mesta AS. Норвежките власти обясниха, че поръчките за строителство са били прехвърлени на Mesta AS на първоначално определените за такива договори цени. По мнението на норвежките власти тези цени отразяват пазарните. Преди 1 януари 2003 г. немалка част от договорите за строителство са били възложени чрез тръжна процедура, така че Публичната пътна администрация е добила известен опит относно нивото на пазарната цена. Освен това цените на договорите за вътрешно строителство между Публичната пътна администрация и производствения отдел е трябвало да бъдат сключени при спазване на вътрешните указания, съдържащи правила за определяне на цената на вътрешните договори (83). В съответствие с вътрешните указания опитът с цените, получен при условията на свободни търгове, трябва да е в основата на определяне на цените на вътрешните договори: тези цени от публичните търгове трябва или да се използват пряко, или цените на вътрешните договори трябва да се основават на оценки, сверени с пазара и (когато това е уместно) намалени до пазарното равнище (84). И в двата случая общото условие на пътната администрация е било цените, определени във вътрешните споразумения, да отразяват ценовото равнище на пазара (85). Накрая норвежките власти поясниха също, че освен данъците и митата, налагани на всички услуги, фискалните и регулаторните изисквания не са повлияли на цената, на която са били прехвърлени поръчките (86).

Цените, на които поръчките за строителство са били прехвърлени на Mesta AS, са били същите като използваните за целите на определяне на приходите от договорите в анализа на дисконтирания паричен поток.

2.4.2. Договори за експлоатация и поддръжка

102 съществуващи договора за експлоатация и поддръжка („funksjonsavtaler“) са били прехвърлени на Mesta AS (87). Срокът на всички тези договори, включващи работи като повърхност на пътя, маркиране, отводняване, опесъчаване, както и предотвратяване на наводнения и лавини, изтича след не повече от четири години, т.е. през третото тримесечие на 2006 г. По отношение на срока те се разделят на посочените по-долу категории. След изтичане на сроковете на договорите за експлоатация и поддръжка Публичната пътна администрация е обявила публична тръжна процедура за около 25 % от договорите към 1 септември всяка година, както следва:

— категория А: 24 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2003 г.;

— категория Б: 25 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2004 г.;

— категория В: 27 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2005 г.;

— категория Г: 26 договора, чиито срокове изтичат през есента на 2006 г.

Докато всяка категория включва договори от географски региони, които са равномерно разпределени на цялата територия на Норвегия (с цел да се осигури трайна стабилност на предоставянето на услуги), категориите отговарят и на степента на трудност на работата, която трябва да бъде извършена. В това отношение категория А включва най-простите работи по договори в малки региони (т.е. региони, които поставят най-малко проблеми за пътното движение, метеорологичните условия и вида на пътя), докато категория Г включва работи по договори от различен характер както по отношение на пътя (като планински и скалисти пътища), така и на пътното движение и климата. Категории Б и В включват работи по договори между тези две крайности.

Норвежките власти обясниха, че цените на услугите, предоставени съгласно договорите за експлоатация и поддръжка, сключени от производствения отдел, се запазват след прехвърлянето на поръчките на Mesta AS.

2.4.3. Стойност, на която са прехвърлени поръчките

Цените, на които поръчките са прехвърлени, са посочени във формуляра Excel, предоставен от норвежките власти, който е подобен на формуляра, предоставен по-рано от Veidekke ASA (88). След решението за откриване норвежките власти са актуализирали оценката на общата цена, на която поръчките за строителство са били прехвърлени на Mesta AS, от 2 960 милиона норвежки крони на 2 942 милиона норвежки крони (89). Норвежките власти са актуализирали и оценката на общата цена, на която поръчките за експлоатация и поддръжка са били прехвърлени на Mesta AS, от 5 750 милиона норвежки крони на 5 866 милиона норвежки крони. В това обобщение не са посочени цените на отделните поръчки.

2.4.4. Ниво на цените в резултат на последващите търгове

Доклад, изготвен и публикуван от Дирекцията на обществените пътища, ViaNova Plan и Trafikk AS, включва анализ на ценовото ниво на договорите през септември 2003 г. („Доклад ViaNova“). Докладът ViaNova показва, че редица преходни договори за експлоатация и поддръжка, прехвърлени на Mesta AS, са били предмет на публични търгове през януари 2003 г. Едно от заключенията в доклада е, че нивото на цените изглежда с около 32 % по-ниско от първоначалното ценово ниво на сравнимите преходни поръчки, прехвърлени на Mesta AS. Норвежките власти коментираха, че Публичната пътна администрация правилно не е започнала предоговаряне с цел да постигне намаление на цената на (оставащите) преходни договори.

Норвежките власти представиха преглед на цените в резултат на тръжните процедури за договорите за експлоатация и поддръжка за периода 2003—2006 г. Сумите, посочени в представения от норвежките власти преглед, са (с някои несъответствия) подобни на заявените във формуляра Excel, представен от Veidekke ASA, който включва и таблица, сравняваща спечелилата (т.е. най-ниската оферта) във всяка тръжна процедура с цените, на които поръчките са били прехвърлени. Това сравнение, представено от Veidekke ASA, показва, че по отношение на обявените на търг договори за поръчки от 2003 г. до 2006 г. спечелилите ценови оферти са били като цяло по-ниски от цените, при които поръчките се били прехвърляни преди това на Mesta AS. Освен това прегледът показва, че цените от офертите на Mesta AS (самото предприятие) в последващите търгове са по-ниски от цените, при които поръчките са били прехвърляни на Mesta AS (90):

(В милиони норвежки крони) Година на търга Спечелила цена Сума, с която цената на прехвърлената поръчка е по-висока от спечелилата цена Сума, с която цената на прехвърлената поръчка е по-висока от тръжните оферти на Mesta AS 2003 г. 1 226,6 94 67 2004 г. 1 605,2 328 282 2005 г. 1 857,1 760 563 2006 г. 7 455,5 948 900

Представеният от властите преглед на договорите за експлоатация и поддръжка, обявени на публичен търг от 2003 до 2006 г., показва, че Mesta AS е спечелило 14 от 24-те договора за поръчки, обявени на търг през 2003 г. През 2004 г. Mesta AS е спечелило 13 от 25 поръчки, а през 2005 г. Mesta AS е спечелило 20 от 29 поръчки. През 2006 г. Mesta AS е спечелило 21 от 30 поръчки (91). Това значи, че от общо 108 договора за поръчки дружеството Mesta AS е спечелило 68 поръчки, което е равно на около 62,7 %.

2.4.5. Предшестващи ценови проучвания и опитът на Публичната пътна администрация

Норвежките власти обясниха, че преди създаването на Mesta AS норвежкият парламент е подкрепил пет пробни/пилотни договора за поръчки, които Публичната пътна администрация е планирала да обяви на публичен търг. Властите обясниха, че спечелилите цени са използвани за вътрешна оценка на този вид договори (за периода както преди, така и след решението за създаване на Mesta AS през 2001 г.). Получените цени не са били обаче използвани като база за фиксиране на цените на преходните договори. След запитване от страна на Органа относно причините за това, норвежките власти обясниха, че е било решено стойността на преходните договори да бъде определена въз основа на разходната база на договорите.

Според властите спечелилите цени на петте пробни/пилотни договора за поръчки са били както следва:

— Bærum (1998 г.) пет години: 74 940 000 норвежки крони

— Nedre Romerike (1999 г.) пет години: 56 000 000 норвежки крони

— Ibestad Dyrøy (1999 г.) четири години: 30 418 400 норвежки крони

— Lågendalen (2000 г.) четири години: 45 706 323 норвежки крони

— Våler og Åsnes (2001 г.) пет години: 39 018 023 норвежки крони.

През декември 2000 г. Публичната пътна администрация е публикувала доклад, в който прави анализ на конкурентоспособността на службите за експлоатация и поддръжка на производствения отдел (92). Докладът съдържа предварителни резултати за август 2000 г. и конкурентоспособността е изчислена чрез определяне на отношението между изчислените разходи на дадена поръчка и договорената цена. В случая с договорите за поръчка на производствения отдел разходите са представлявали 94 % от цената, докато при договорите, сключени с частни предприемачи, разходите са възлизали на 71 % от цената. Изглежда, че някои от пробните/пилотните случаи са залегнали в основата на това заключение. На стр. 7 от доклада договорът на Bærum е посочен със средна годишна стойност от 15 милиона норвежки крони в резултат на публичния търг. Тази цифра е получена от цената на 1 km от 125 000 норвежки крони, умножена по 120 km пътища, което прави 15 милиона норвежки крони (или 75 милиона норвежки крони за пет години) (93). Договорът с Nedre Romerike е включен в доклада с годишна стойност 11,2 милиона норвежки крони. Цената на 1 km е 50 000, умножена по 198 km пътища, което прави 9,9 милиона норвежки крони (или 49,5 милиона норвежки крони за пет години) (94).

Освен това от въпросите, зададени от транспортната комисия към парламента на министъра на транспорта през периода 1999—2000 г. относно положението на Публичната пътна администрация, следва, че в Akershus е извършен анализ, който е показал, че ценовото ниво на поръчките за експлоатация и поддръжка е било с 20 до 25 % по-високо от това на частните договори (95). Освен това в прессъобщение от 17 април 2001 г. Публичната пътна администрация посочва факта, че сравнение между, от една страна, четири договора за поръчки, по силата на които услуги за поддръжка и експлоатация са били предоставени от частни оператори, и от друга страна, договори, според които производственият отдел е извършил съответните услуги, е показало, че най-ниската ценова оферта измежду частните доставчици е била с около 15 до 20 % по-ниска от тази на производствения отдел.

2.4.6. Преходните договори и началното салдо

Норвежките власти обясниха, че преходните договори за поръчки са активи, които представляват част от дисконтирания паричен поток, и поради това са взети предвид при оценяването на общата стойност на Mesta AS. На базата на резултатите от дисконтирания паричен поток стойността на портфейла с договори (96) е била обаче твърде ниска и затова е била пренебрегната (97).

2.4.7. Временно задължение за обществени услуги

Норвежките власти обясниха, че в съответствие с член 59, параграф 2 от Споразумението за ЕИП норвежките власти са задължили Mesta AS, считано от 1 януари 2003 г., да изпълнява задължения от публичен интерес под формата на услуги за експлоатация и поддръжка на националната пътна мрежа. Задължението е било постепенно намалявано с оглед да бъде преустановено на 1 септември 2006 г. Задачата за предоставяне на обществени услуги е описана подробно в доклад относно нормите за експлоатация и поддръжка, изготвен от Публичната пътна администрация през 1999 г. (актуализиран през 2003 г.) (98). В доклада се определят основните изисквания, гарантиращи, че равнището на работите по експлоатация и поддръжка е достатъчно за запазване на пътната безопасност чрез въвеждане на конкретни стандарти или мерки по отношение на тунелите, отводняването, пътната настилка, мостовете, кейовете и паважа („Доклад за стандартизацията“) (99). Докладът за стандартизацията определя също специални стандарти по отношение на надеждната поддръжка през зимата, с цел да се гарантира пътната безопасност. Задачата е била поверена на Mesta AS чрез клауза във всеки договор за поръчка, възложен на Mesta AS, с кратък обзор на съответните стандарти и позоваване на Доклада за стандартизацията при експлоатацията и поддръжката.

Норвежките власти обясниха, че възлагането на Mesta AS на гореописаната задача за обществени услуги е имало за цел да гарантира достатъчна степен на пътна безопасност до септември 2006 г. В това отношение властите обясниха, че Публичната пътна администрация отговаря за безопасността на движението по пътищата и за осигуряване на минимален стандарт чрез надзор и мониторинг на ремонта и поддръжката (100). До 1 януари 2003 г. тази задача е включвала мониторинг главно на работата на един доставчик на услуги, т.е. на производствения отдел. След посочената дата обаче тази задача е предстояло да добие ново измерение, тъй като работите по поддръжка на пътищата ще бъдат предмет на публични търгове и поради това ще бъдат извършвани от различни доставчици на услуги. В това отношение от подготвителните работи по законодателството следва, че логиката в основата на постепенното отваряне на пазара е била да се осигури, че Публичната пътна администрация може да продължи адекватно да контролира и да гарантира поддържането на задоволително равнище на стандартите и безопасността по пътищата (101).

Норвежките власти обясниха по-нататък, че това са и мотивите за обявяване на търг на най-рискованите и най-трудоемките договори за поръчки в края на процедурата, докато най-простите и най-малките по обем са били обявени на търг първи (102). Оставяйки най-трудните за изпълнение поръчки накрая, Публичната пътна администрация ще е събрала вече немалък опит в надзора и мониторинга на няколко доставчици на услуги след първите тръжни процедури. Публичната пътна администрация ще има по този начин възможно най-добрите условия за упражняване на контрола върху равнището на пътната безопасност тогава, когато бъдат обявени на търг по-трудоемките договори за поръчки (103).

По отношение на изплащането на компенсацията за обществените услуги норвежките власти представиха следните таблици, съдържащи преглед на разходите, приходите и нормата на възвръщаемост за услугите, предоставени от Mesta AS съгласно преходните договори за експлоатация и поддръжка (104). В този контекст норвежките власти обясниха, че Mesta AS е поддържало отделни сметки за всеки преходен договор за поръчка за периода от 2003 до 2006 г. Ето защо всички приходи (и разходи), посочени в следващите таблици, се отнасят пряко до преходните договори за експлоатация и поддръжка.

От таблица 1 се вижда, че по отношение на общия капитал, инвестиран в Mesta AS, капиталът е бил разпределян за преходните договори за експлоатация и поддръжка в същото съотношение, в което делът от приходите от преходните договори се намира към общите приходи.

Mesta AS — разпределение на капитала

(В милиони норвежки крони) Общ капитал 2003 г. 2004 г. 2005 г. 2006 г. Начално салдо 2 686 3 989 4 291 4 643 Окончателно салдо 3 989 4 291 4 643 4 340 Средно 3 338 4 140 4 467 4 492 Общ оборот Mesta 6 386 5 899 6 076 4 492 Общ оборот за експлоатация и поддръжка 3 645 3 613 3 235 3 253 Дял на оборота за експлоатация и поддръжка от общия оборот 57 % 61 % 53 % 55 % Капитал за експлоатация и поддръжка 1 905 2 536 2 378 2 460 Дял на капитала за експлоатация и поддръжка, разпределен за преходните договори (в проценти) 96 % 81 % 60 % 30 % Дял на капитала за експлоатация и поддръжка, разпределен за преходните договори (в милиони норвежки крони) 1 835 2 050 1 437 748

Следващата таблица предлага преглед на разходите, приходите и действителната норма на възвръщаемост, реализирани от Mesta AS на базата на преходните договори за експлоатация и поддръжка от 2003 до 2006 г. Норвежките власти уточниха, че не е била предварително определяна конкретна норма на възвръщаемост по отношение на преходните договори за експлоатация и поддръжка.

Mesta AS: Приходи, разходи и норма на възвръщаемост за преходните договори за експлоатация и поддръжка

(В милиони норвежки крони) 2003 г. 2004 г. 2005 г. 2006 г. Общо Приходи 2 116 1 871 1 293 586 5 866 Печалба преди данъчно облагане (105) 277 175 199 151 802 Печалба след данъчно облагане 199 126 144 108 577 Марж на печалбата 9 % 7 % 11 % 18 % Капитал, разпределен за преходните договори 1 835 2 050 1 437 748 6 070 Действителна възвръщаемост на капитала 10,86 % 6,15 % 9,98 % 14,50 %

Норвежките власти обясниха, че средната норма на възвръщаемост на пазара за експлоатация и поддръжка, т.е. „референтната норма на възвръщаемост“, е среднопретеглената цена на капитала („WACC“) след данъчно облагане от 8,42 % (106).

Следващата таблица съдържа преглед на компонентите на референтната норма на възвръщаемост.

Компоненти на референтната норма на възвръщаемост

Среднопретеглена цена на капитала (WACC) Безрискова лихва (107) преди данъчно облагане 3,85 % Пазарен процент на рисковата премия (108) 5,00 % Общ бета-капитал 0,90 Нетни задължения/собствен капитал Дялов бета-капитал 1 Цена на собствения капитал след данъчно облагане 8,85 % Цена на външния капитал Безрискова лихва преди данъчно облагане 3,85 % Премия за кредита 2,50 % Цена на външния капитал преди данъчно облагане 6,35 % Данъчна ставка 28 % Цена на външния капитал след данъчно облагане 4,57 % Среднопретеглена цена на капитала (WACC) Цена на собствения капитал 8,85 % Процент на собствения капитал 90 % Среднопретеглена цена на собствения капитал след данъчно облагане 8,00 % Цена на външния капитал след данъчно облагане 4,6 % Дял на външния капитал 10 % Среднопретеглена цена на външния капитал след данъчно облагане 0,5 % Среднопретеглена цена на общия капитал след данъчно облагане 8,42 %

Референтната норма на възвръщаемост от 8,42 % е на базата на бета-стойност 1, определена с позоваване на:

— наблюдения на бета-стойността през период от 40 месеца (2002—2007 г.) на 15 сравними дружества (като Veidekke ASA, Skanska AB-B SHS, PEAB AB) (109),

— нормата на възвръщаемост е определена на базата на показателя „All Country World Index“ на Morgan Stanley (110),

— процентът на собствения капитал е счетен за съответстващ на средната стойност за отрасъла (на базата на 15 сравними дружества) (111).

Накрая, следващата таблица показва разликата между референтната норма на възвръщаемост и действителната възвръщаемост, постигната от Mesta AS по договорите за експлоатация и поддръжка през съответните години.

Норма на възвръщаемост

2003 г. 2004 г. 2005 г. 2006 г. Общо Mesta: норма на възвръщаемост 10,86 % 6,15 % 9,98 % 14,5 % Референтна норма на възвръщаемост 8,42 % 8,42 % 8,42 % 8,42 % Превишаване на възвръщаемостта 2,44 % –2,27 % 1,56 % 6,08 % Превишаване на възвръщаемостта (в милиони норвежки крони) 44,8 –46,4 22,5 45,5 66,4

2.5. ТАКСИ ЗА ДОКУМЕНТИ И РЕГИСТРАЦИЯ

Съгласно Закона за Mesta недвижимото имущество, прехвърлено от производствения отдел на Mesta AS, е регистрирано в норвежкия регистър на недвижимото имущество като „промяна в името“ (112). Това е означавало, че Mesta може да регистрира недвижимото си имущество в регистъра на недвижимо имущество, без да дължи такси за документи и регистрация, които по принцип се дължат при прехвърлянето на собственост в Норвегия (113).

Една административна практика в Норвегия, наречена „принцип на континуитета“, предоставя освобождаване от плащането на такси за документи и регистрация в случаите, когато се счита, че предприятието „продължава“ под някаква форма дейността си. Два циркулярни документа са издадени от Министерството на правосъдието относно прилагането на принципа на континуитета. Съгласно първия циркулярен документ, който се прилага от 1 януари 2003 г., само сливанията на дружества с ограничена отговорност могат да се възползват от принципа на континуитета (114). Вторият циркулярен документ разширява тази практика с разделяне и преобразуване, считано от 1 юли 2005 г. (115).

2.6. ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

На 18 юли 2007 г. Органът прие решението за откриване на формално разследване на базата на предварителната констатация, че при мерките, взети в контекста на учредяването на Mesta AS, може да става въпрос за държавна помощ, която да не отговаря на никое от условията за освобождаване, предвидени в Споразумението за ЕИП (116). Органът следователно е изпитвал съмнения, че въпросните мерки може да бъдат счетени за съвместими с действието на Споразумението за ЕИП. Въпросните мерки се отнасят до мерките за преструктуриране, оценката на стойността на активите, преходните договори за поръчки, прехвърлени на Mesta AS, и неплащането на такси за документи и регистрация.

3. КОМЕНТАРИ НА ТРЕТИ СТРАНИ

След решението за откриване коментари бяха получени от четири заинтересовани страни, след което Органът и различните заинтересовани страни проведоха изчерпателен диалог по повдигнатите проблеми.

3.1. ARNTZEN DE BESCHE — MESTA AS

Правното дружество Arntzen de Besche (наричано по-долу „Arntzen“) представи коментари от името на Mesta AS.

По въпроса относно държавни компенсации за мерките за преструктуриране Arntzen изтъкват, че основният проблем е дали разходите представляват задължение на държавата. Само ако случаят не е такъв, разходите за преструктуриране може да бъдат считани като част от нормалния бюджет на Mesta AS и възстановяването на тези разходи представлява икономическо предимство. Въз основа на съдебното решение по делото „Combus“ решаващият въпрос е дали компенсацията „облекчава тежестите, поемани по принцип в бюджета на едно предприятие“, като само освобождаването от такива разходи представлява икономическо предимство (117).

Трябва да се прави разлика между компенсация на i) разходи, понесени при нормалната дейност на едно дружество и ii) наложени разходи, които следователно не се понасят при нормалната дейност на дружеството и не отговарят на задължителните разходи на конкурентите. Компенсацията на втория вид разходи може в този случай само да компенсира или да неутрализира дадено структурно неудобство, като гарантира равнопоставени условия на конкуренция и следователно не представлява държавна помощ. На тази база Arntzen изтъкват, че компенсацията за мерките за преструктуриране на Mesta AS произтича от задължение на държавата, имащо за цел да компенсира структурни неудобства, и следователно при нея не става въпрос за държавна помощ.

В случай че Органът констатира, че при мерките за преструктуриране наистина става въпрос за държавна помощ, Arntzen изтъкват, че помощта е съвместима, тъй като тя дава възможност на Mesta AS да се конкурира при равнопоставени условия на пазар, който току-що е бил отворен за конкуренция. Тъй като производственият отдел на Mesta AS е бил преди това вътрешен доставчик на услуги за държавата, Mesta AS е било създадено с организация, която е неподготвена за конкуренция. Без компенсация конкурентоспособността на Mesta AS би била засегната. В своето решение относно „Destia“ Комисията е счела, че отварянето на пазара е цел на Общността в общия интерес (118). Освен това указанията относно държавните помощи, свързани с трудно възстановимите разходи, имат за цел да улеснят прехода на предприятията към един конкурентен пазар. Действително помощта (ограничена във времето и по размери) за постигане на общата цел да бъде улеснен преходът от затворен пазар до (частично) либерализиран пазар е в общия интерес и компенсира нарушаването на конкуренцията. В този контекст се обръща внимание, че Mesta AS трябва да възстанови всички прекомерни средства за преструктуриране.

По отношение на оценката на машините Arntzen изтъкват, че след изменението на принципите на оценка от балансова стойност на действителна стойност, анализът на дисконтирания паричен поток е установил стойност на предприятието от 600 милиона норвежки крони. Разпределянето на стойността на активите не променя общата стойност и следователно не поставя проблеми във връзка с държавната помощ. На базата на резултата от анализа на дисконтирания паричен поток стойността на активите (включително краткосрочните задължения) е била намалена от действителна стойност 698 милиона норвежки крони на 619 милиона норвежки крони. Корекцията следователно възлиза на 79 милиона норвежки крони, а не на 200 милиона норвежки крони.

По отношение на преходните договори Arntzen изтъкват, че Mesta AS е получило компенсация само за разходите за предоставяне на услуги по съответните договори и следователно не е получило икономическо предимство в смисъла на правилата за държавните помощи. Arntzen изтъкват освен това, че за да установи наличието на предимство, Органът трябва да определи референтна цена, която, сравнена с действителната цена на договорите за поръчки, прехвърлени на Mesta AS, ще представлява икономическо предимство. Само ако Органът може да докаже, че предприятия, съществуващи към 1 януари 2003 г., могат да доставят подобни услуги на цена, по-ниска от цените, на които договорите са били прехвърлени на Mesta AS, последните са били надценени. Доказателствената тежест лежи върху Органа.

Arntzen изтъкват освен това, че всъщност на 1 януари 2003 г. не е имало пазарна цена, тъй като всички услуги за експлоатация и поддръжка са били изпълнявани вътрешно, и че на 1 януари 2003 г. с учредяването на Mesta AS фактически е бил създаден монопол. Цените, получени при публичните търгове на пилотните проекти, не могат да бъдат използвани като референтни цени. Първо, Органът не е установил, че други предприятия са били действително готови и способни да предоставят съответните услуги на по-ниска цена. Имайки предвид важността на случая, Органът е трябвало да извърши подробна оценка на това дали други предприятия са били действително готови да предоставят съответните услуги на по-ниска цена. Само ако случаят е такъв, може да става въпрос за държавна помощ. Второ, въпреки че ценовите нива, получени от публичните търгове на пилотните договори, са били по-ниски от цените, на които договорите са били прехвърлени на Mesta AS, двете групи договори не са подобни. Това означава, че пилотните договори не могат да бъдат считани като представителни за пазарната цена. В това отношение се отбелязва, че първоначалната договорена цена на един от пилотните договори, а именно на договора за Bærum, е била повишена с 25 % поради допълнителни работи. Голяма част от такива допълнителни работи е включена в базовата цена на преходните договори, прехвърлени на Mesta AS. Накрая, Органът няма данни, доказващи, че предприятията, които са спечелили пилотните договори или договорите, обявени на търг след 2003 г., действително покриват разходите си за предоставяне на услугите. Ако предприятията не покриват своите разходи, не е налице ефикасно отваряне на пазара.

3.2. THOMMESSEN — VEIDEKKE ASA

Правното дружество Thommessen Krefting Greve Lund AS („Thommessen“) е представило аргументи от името на Veidekke ASA.

Що се отнася до мерките за преструктуриране, Thommessen изтъкват, че в съдебното решение по делото Combus се признава, че държавното финансиране на неефективни разходи, възникнали в резултат на предишно трудово законодателство, не представлява държавна помощ, стига то да е пропорционално на структурното неудобство. Всяка компенсация, надвишаваща разликата между разходите за структурното неудобство и съответните разходи за труд на сравнимо предприятие, е държавна помощ. Държавната намеса не трябва да освобождава Mesta AS от пенсионни задължения, поети в миналото, а само от структурни недостатъци в бъдеще (т.е. от 2003 г. нататък). Thommessen изтъкват, че Mesta AS е получило прекомерна компенсация за структурните недостатъци. Органът трябва следователно да провери дали прекомерният брой служители на Mesta AS е довел до някои ползи за дружеството, което би означавало, че структурният недостатък (от прекомерния брой служители) е бил надценен. С други думи, Органът трябва да изясни дали недостатъкът от прекомерен персонал е бил компенсиран чрез достъп до излишък на евтина работна сила. В това отношение внимание се обръща на факта, че рентабилността на Mesta AS е била значително по-добра от първоначално предполаганата през първите три години от съществуването на дружеството. St. prp. № 1 (2007—2008 г.) показва, че предоставените за всяка година средства са покривали повече от съответните задължения по мерките за преструктуриране, което значи прекомерна компенсация.

По-специално Органът трябва да провери дали държавата е имала възможност да прехвърля, преразпределя или замества някои служители, вместо да им предложи ранно пенсиониране. Органът трябва да поиска от норвежките власти да представят доказателства, че ранното пенсиониране е било необходимо за справяне с проблема за персонала. Органът трябва да провери дали властите само са компенсирали разликата между средните разходи за обикновената частна пенсионна схема и членството в държавния пенсионен фонд и дали компенсацията е била ограничена само до държавните служители. От Органа се иска да провери дали разходите за запазване на специалната пенсионна възраст са разходи, които нормално се включват в бюджета на едно предприятие и поради това не са структурно неудобство, което означава, че компенсацията може да представлява държавна помощ. Органът трябва също така да направи оценка на мярката съгласно директивата за прехвърляне на предприятията.

Thommessen заявяват също, че „според основните насоки на правителството работодателят може да кандидатства за продължаване на членството пред Министерството на труда. При отказ лицето може да се присъедини към пенсионна схема чрез така нареченото споразумение за прекратено членство“ и пита дали прекратеното членство е било разглеждано като алтернатива на компенсацията на Mesta AS за мерките за преструктуриране. Thommessen изтъкват, че Mesta AS може да е поело задължение, което не е било длъжно да поема. Ако разходите за преструктуриране на Mesta AS в това отношение са вследствие на доброволно поети (или запазени) задължения, това е решение на Mesta AS. Компенсацията за разходи, които Mesta AS не е било правно задължено да поеме, са разходи, които нормално се включват в бюджета на едно дружество и държавното финансиране за тази цел представлява държавна помощ.

Компенсирането на разходите за преструктуриране може да е съвместимо съгласно член 61, параграф 3, буква в) от Споразумението за ЕИП, ако са спазени условията за необходимост и пропорционалност. В това отношение целта да се увеличи ефикасността на предишния производствен отдел трябва да се съобрази с целта да се направи пазарът по-конкурентен. Thommessen изтъкват, че конкурентоспособността на Mesta AS действително е била реализирана чрез голям дял от договори за възлагане на поръчки, спечелени с цената на ефективна конкуренция на пазара. Mesta AS е далеч най-крупният участник с пазарен дял от 60 %. Постоянно намаляващият брой на участниците в публични търгове потвърждава това. Проблемът е, че Mesta AS е получило прекомерна компенсация за своите структурни неудобства. Пазарът просто се е променил от олигополистичен (многополюсен) в двуполюсен. Органът трябва да се увери, че въпросните мерки не дават предимство, водещо до нарушаване на пазара.

По въпроса за оценката на активите Thommessen изтъкват, че Органът трябва да проучи случая, независимо дали началното салдо е в съответствие с норвежките счетоводни норми и вътрешните правила на дружествата. В това отношение Thommessen изтъкват, че норвежкият закон за дружествата с ограничена отговорност включва правило, гарантиращо, че вноските в акционерния капитал не надхвърлят справедливите стойности. Но въпреки че бордът на директорите може да носи отговорност за оценка над справедливата стойност, той не може да бъде държан отговорен за оценки под справедливата стойност. Ето защо Thommessen очакват отделна оценка от страна на независим експерт за това дали активите са били определени на пазарна стойност.

Thommessen са съгласни, че активите трябва да се основават на справедлива стойност въз основа на принципа на действащо предприятие, което може да стане на базата на анализ на дисконтирания паричен поток. В съответствие с раздел 4, параграф 2 от норвежкия закон за счетоводството анализът трябва да се основава на принципа на „най-добрата оценка“. Thommessen обаче изтъкват, че оценката, представена от норвежките власти, не е в съответствие с този принцип, а се основава на едностранчиви аргументи за понижаване на стойността на активите. Първо, въпреки че анализът на дисконтирания паричен поток е показал, че са налице вътрешно присъщи несигурности, оценката на справедливата стойност на отделните активи е показала, че действителната стойност е значително по-голяма и следователно анализът на дисконтирания паричен поток е трябвало да бъде коригиран нагоре. Второ, от анализа на дисконтирания паричен поток се вижда, че крайната стойност е била 900 милиона норвежки крони, но тя е била коригирана надолу, тъй като паричните потоци през периода 2003—2012 г. са били оценени на -300 милиона норвежки крони. Thommessen изтъкват, че несигурностите, свързани със създаването на Mesta AS и с резултатите от работата на дружеството, са били преувеличени и са имали за цел да коригират надолу справедливата стойност на активите. Трето, вътрешната оценка на 18 групи машини е била 424 милиона норвежки крони. Това е значително повече от стойността от 148 милиона норвежки крони, която е резултат от оценката на още по-голям брой, а именно на 37 групи машини. Thommessen изтъкват, че е неразбираемо как машините на Mersta AS, повече на брой от тези на Veidekke ASA, са оценени на пазарна цена под тази на Veidekke ASA. Органът трябва да разследва това. Накрая Thommessen изтъкват, че е необичайно справедливата стойност на основата на принципа за действащо предприятие да няма положителна репутация.

Освен това Thommessen изтъкват, че коригирането надолу с 200 милиона норвежки крони на машините и с 50 милиона норвежки крони на недвижимото имущество (т.е. разликата между 331 милиона норвежки крони и 281 милиона норвежки крони) дава предимства, тъй като по-ниската оценка на активите означава, че амортизацията е по-малка и следователно оперативните доходи са по-големи. Допълнителният оперативен доход е държавна помощ. Освен това колкото по-висока е оценката на активите, толкова по-голяма трябва да бъде изискваната норма на възвръщаемост. Следователно по-ниската оценка означава, че годишните печалби на норвежките власти са твърде ниски и разликата между тях и печалбите, базирани на правилна оценка, представлява държавна помощ.

По отношение на преходните договори за поръчки Thommessen приветстват, че норвежките власти признават разликата между пазарната цена (получена от публичните търгове) и цената, на която са били прехвърлени преходните договори за експлоатация и поддръжка; тази разлика възлиза на около 2 милиарда норвежки крони (119). Що се отнася до аргумента на норвежките власти, че прогнозният брутен приход от договорите представлява част от началното салдо и че не е необходимо да се оценява тяхната пазарна стойност, Thommessen изтъкват, че анализът на дисконтирания паричен поток изхожда от неправилната предпоставка, че договорите са били прехвърлени на пазарна стойност (120). Колкото до аргумента, че към 1 януари 2003 г. не е имало пазарна цена, нито надеждни показатели за пазарна цена, норвежките власти не отчитат цените, получени от пилотните проекти, пазарната цена на подобни пазари в други скандинавски страни и пазарната цена, получена при публичните търгове, проведени през 2003 г. и след това.

Оттук следва, че Mesta AS е било компенсирано за структурни неудобства чрез финансиране за преструктуриране в размер на 993,6 милиона норвежки крони, финансова инжекция от 1 600 милиона норвежки крони и завишени цени на преходните поръчки, прехвърлени на Mesta AS. Mesta AS е било компенсирано два пъти за едни и същи разходи за преструктуриране. Норвежките власти са знаели, че пазарната цена е с 25 до 30 % по-ниска от вътрешно определените цени между производствения отдел и Публичната пътна администрация — и че точно това е причината за либерализиране на пазара. Позоваване се прави на отчета от декември 2000 г., издаден от Публичната пътна администрация, в който се констатира, че разходите на производствения отдел са далеч по-високи от цените на подобни договори за поръчки, сключени с частни предприемачи. От това Thommessen правят заключение, че пазарната цена е била добре документирана. Накрая Thommessen изтъкват, че ако пазарната цена трябва да се определи на базата на разходите на Mesta AS, съответната разходна база на Mesta AS е разходната база, получена след изплащането на мерките за преструктуриране, т.е. разходната база на „конкурентното“ дружество Mesta AS, а не разходната база на Mesta AS при разходи за преструктуриране, които са били (или ще бъдат) компенсирани. Ако се вземе предвид разходната база на конкурентното дружество Mesta AS, Thommessen изтъкват, че Mesta AS е получило прекомерна компенсация от около 181 милиона норвежки крони (разликата между цените, на които поръчките са били прехвърлени, и цените, получени при последвалите търгове.

3.3. SCHJØDT

По отношение на мерките за преструктуриране правното дружество Schjødt, което е представило коментари от името на анонимен жалбоподател, посочва, че финансирането, имащо за цел да запази доходите, произтичащи от статута на държавен служител, не представлява държавна помощ, ако тези средства се предоставят безвъзмездно на физически лица на базата на обективни критерии и не водят до доходи за определени дружества. Обратно, финансирането за доходи на служители, което е част от обичайните тежести на дружествата, представлява държавна помощ. Следователно въпросът е какво може да бъде считано като обичайна финансова тежест на дружествата. Schjødt изтъкват, че държавна помощ е налице само дотолкова, доколкото доходите не надхвърлят онова, което се предлага на лицата, наети на пазара на труда. Съдебното решение по делото Combus (което не е обжалвано) показва, че преките плащания на наетите лица в замяна на отказа им от статута на държавни служители не представлява помощ за дружеството (121). Съдебното решение по делото Combus е било обаче произнесено, когато е била налице голяма несигурност относно структурните неудобства, и във всички случаи не е ясно дали фактическото положение в Mesta AS е подобно на това в Combus и следователно дали Combus представлява надежден прецедент за разглеждания случай.

Schjødt изтъкват, че компенсацията за преместване на служители, транспорт до работното място, преместване на офиси, преместване на офиси за подпомагане и поддръжка и пр. се определя като държавна помощ, която явно не може да бъде определена като съвместима. Освен това разходите, свързани с ремонт на машините, не може да бъдат компенсирани и в същото време да се отчитат като отрицателен актив.

Schjødt се противопоставят на разглеждането на помощта за преструктуриране за Mesta AS като съвместима, като се позовават на Насоките за държавни помощи относно мерките за оздравяване и преструктуриране. Дружеството Mesta AS, както и неговият предшественик, не е било и не е в затруднения по смисъла на тези насоки, които във всеки случай са неприложими за нови дружества, възникващи при реорганизации.

Относно оценката на активите Schjødt посочват, че една независима оценка може да даде насоки, с цел да се прецени предполагаемото подценяване на активите. Това подценяване, заедно с финансовата инжекция от 1 600 милиона норвежки крони, може да доведат до коефициент на собствения капитал, завишен спрямо стойността, която би се получила при правилно прилагане на принципа на частния инвеститор на пазара. В контекста на проверката на това обстоятелство следва също да се провери дали норвежките власти са се отказали от плащането на адекватна възвръщаемост на своите инвестиции.

По отношение на преходните договори за поръчки Schjødt посочват, че аргументите на норвежките власти предполагат, че i) договорите трябва да бъдат прехвърлени на пазарна цена, за да не представляват помощ; и че ii) действията на властите трябва да бъдат оценявани на базата на наличната информация в съответния момент във времето, което ще рече, че по-късните данни (показващи, че цените на преходните договори са били по-високи от пазарната цена) не могат да бъдат взети предвид (122). Schjødt обаче изтъкват, че по-късните данни могат да бъдат взети предвид дотолкова, доколкото те само потвърждават информацията, която е била налична в съответния момент във времето. Норвежките власти са знаели, че цените на договорите, прехвърлени на Mesta AS, са били по всяка вероятност по-високи от пазарната цена. Всъщност движещата сила за преструктурирането е била повишаване на ефективността и „повече стойност за по-малко пари“ (123). От един отчет, издаден през 2001 г. от Statskonsult, се вижда, че към 1996 г. градският съвет на Осло е отворил своите дейности по експлоатация и поддръжка на пътищата за конкуренция, което е довело до намаление на разходите в областта на експлоатацията и поддръжката с около 20 %. И накрая, отчетът, издаден през 2001 г. от самата Публична пътна администрация, също показва, че поръчките за експлоатация и поддръжка, възложени на частни оператори, са по-конкурентни от изпълняваните от производствения отдел.

Вместо да действат въз основа на информацията, с която са разполагали, норвежките власти са пренебрегнали предишния опит и са прехвърлили договорите за поръчки на цени над пазарната цена. Schjødt изтъкват, че норвежките власти не могат просто да зачеркнат тази информация. Властите биха могли лесно да приложат общ процент на намаление на портфейла с договорите. Schjødt изтъкват по-нататък, че завишените цени не могат да бъдат одобрени, тъй като Mesta AS е получило вече компенсация за мерките за преструктуриране, а цените на договорите не са били определяни на публични търгове, нито са включвали механизъм за коригиране. Ето защо случаят с Mesta AS е коренно различен от този с Destia (124).

Норвежките власти многократно заявяват, че на пазара не е имало частни оператори за експлоатация и поддръжка, въпреки че от St. prp. № 1 (2001—2002 г.) следва, че 30 % от работите по експлоатация и поддръжка се предоставят на конкурентни начала между оператори на пазара. Освен това в горепосочения отчет на Statskonsult се заявява, че макар през 2000 г. повечето работи за експлоатация и поддръжка да са били извършвани от Публичната пътна администрация, 28 % са били пуснати на пазара. Що се отнася до придобиването на съответните умения от страна на Публичната пътна администрация за обявяване на търгове за извършваните работи, Schjødt посочват, че Публичната пътна администрация е използвала такива умения чрез споразумението за експлоатация и поддръжка („funksjonsavtale“) с производствения отдел, така че към 2003 г. уменията трябва да са били вече придобити. Властите не са обяснили с какво уменията за обявяване на търгове за работа при участие на оператори на пазара са по-различни от уменията, използвани при споразуменията с производствения отдел.

Накрая, по отношение на таксите за документи Schjødt изтъкват, че освобождаването представлява икономическо предимство за Mesta AS и че принципът на континуитет не е валиден, тъй като всъщност няма продажба на акции. Фактите във връзка със случая с Mesta AS са подобни на тези при случая с Entra и следователно, както и в случая с Entra, предоставените на Mesta AS предимства представляват държавна помощ. Тъй като стойността на недвижимото имущество е била коригирана надолу в началното салдо, размерът на помощта не може да бъде изчислен на тази база, а трябва да се оценява на базата на пазарната стойност на прехвърленото недвижимо имущество.

3.4. WIERSHOLM — SKANSKA

Правната кантора Wiersholm представи коментари от името на Skanska.

Wiersholm изтъкват, че нормата на възвръщаемост, определена на базата на оценени под пазарната стойност активи, не отговаря на критерия за частен инвеститор на пазара. Wiersholm изтъкват, че, както е посочено от Органа, налице е значителна несигурност относно стойността на дълготрайните активи и те не виждат как норвежките власти са изпълнили критерия за частен инвеститор на пазара. Норвежките власти не са успели да обяснят защо не на всички групи машини е извършена външна проверка на действителните стойности (която е обхванала само 18 от общо 55), както и причината за различията в методите за оценка между различните групи. Wiersholm изтъкват, че е необходима независима оценка. С оглед на значителните цифри, представени в този случай, доктрината, според която прехвърлянето на активи по балансова стойност не представлява помощ (т.е. „доктрината за балансовата стойност“), приета от Комисията в нейното решение по случая с Destia, не може да бъде приложена пряко (125). Прави се позоваване на решението на Органа по случая Arcus (126), в което съоръженията за производство и другите активи са били прехвърлени от държавен монопол на групата Arcus. В случая Arcus Органът е установил, че оценката на прехвърлените активи е била с 264 милиона норвежки крони под пазарната стойност и че държавата е била ощетена със същата сума. Това прехвърляне означава, че групата Arcus е получила държавна помощ в същия размер. Решението показва, че е уместно да бъде извършена проверка на оценката на активите в случая с Mesta AS.

По отношение на преходните договори за поръчки Wiersholm се позовават на заявеното от Органа в решението за откриване, от което се вижда, че договорена цена под пазарната цена дава икономическо предимство на доставчика на услугата. Според Wiersholm становището на норвежките власти е, че не е толкова важно дали договорите са били прехвърлени на Mesta AS на пазарна цена. Важното е, че общите доходи от договорите са включени в анализа на паричния поток и че те са взети предвид в началното салдо на Mesta AS като апортни вноски. Норвежките власти обаче са заявили също така, че преходните договори представляват само малка част от тази стойност. Wiersholm изтъкват, че властите не могат да пренебрегнат необходимостта от установяване на пазарна цена, като се позовават на общите приходи в дисконтирания паричен поток. В своето решение за откриване по случая Destia Комисията ясно е заявила, че увеличаването на цената представлява държавна помощ: „Това предоставя икономическо предимство на Tieliikelaitos [Destia], което се финансира със средства на държавата: Tieliikelaitos [Destia] получава от държавата повече пари, отколкото нормален оператор на пазара би получил за равностойна услуга.“ (127)

Skanska изразяват несъгласие с аргумента на норвежките власти, че към момента на учредяването на Mesta AS не е съществувала пазарна цена. Пазарна цена вече е имало на базата на пилотните договори и анализът на Veidekke ASA, позоваване на който се съдържа в решението за откриване, показва ясно разлика между цените, на които договорите са били прехвърлени, и цените, получени в резултат на последвалото обявяване на търг на същите поръчки. Очакванията за следващи намаления на цените не означава, че не е имало икономическо предимство в цените, на които договорите за поръчки са били прехвърлени на Mesta AS. Властите се опитват да оправдаят ценовата политика с аргумента, че през периода 2003—2006 г. пазарът не е бил изцяло отворен за конкуренция. Mesta AS е спечелило обаче от договорите със завишени цени, които са били все още в сила при отварянето на пазара. В действителност средното ценово ниво на Mesta AS се е повишило през преходния период, докато средното ценово ниво на Skanska е било стабилно. Това се основава на анализ на търгове, включващи както договори за строителство, така и договори за експлоатация и поддръжка през периода от 1 август 2002 г. до 1 февруари 2008 г. От този анализ се вижда, че средните цени на Mesta AS са се повишили и докато в началото са били с 20 % по-ниски от тези на Skanska, накрая са надвишили ценовото ниво на Skanska. Това показва, че договорите за поръчки, прехвърлени на Mesta AS, са давали икономическо предимство, представляващо държавна помощ.

4. КОМЕНТАРИ НА НОРВЕЖКИТЕ ВЛАСТИ

4.1. МЕРКИ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И РЕОРГАНИЗАЦИЯ

Норвежките власти заявяват, че при държавното финансиране на мерките за преструктуриране не става въпрос за държавна помощ.

В това отношение норвежките власти изтъкват, че Mesta AS е било учредено на 1 януари 2003 г. при редица неудобства, произтичащи от факта, че производственият отдел е бил част от държавната администрация и че наетите лица са имали статут на държавни служители. Неудобствата са включвали прехвърлянето в Mesta AS на прекомерен брой наети лица (1 700), за които пенсионните права на държавни служители (или други права) са били запазени през определен преходен период. Mesta AS е платило допълнителните разходи за запазването на тези права през преходния период (128). Предоставянето на безвъзмездно финансиране на Mesta AS за мерките за преструктуриране е имало за цел Mesta AS да бъде компенсирано за това, че е било създадено с разходи, които са несъответстващи за търговски операции, като допълнителните разходи за пенсиониране на държавни служители, и каквито няма никой от конкурентите. Норвежките власти считат, че тези разходи (които са предмет на компенсация) произтичат от задължения, поети в резултат на това, че производственият отдел е бил част от държавната администрация, и поради това са задължение на държавата. Следователно компенсацията за тези разходи не представлява икономическо предимство за Mesta AS.

Освен това норвежките власти изтъкват, че до същия резултат е могло да се стигне, ако съответните мерки за преструктуриране са били предприети преди преобразуването на производствения отдел в Mesta AS. Това обаче би отнело много време, би било икономически нецелесъобразно и следователно би забавило процеса на либерализиране. В този контекст норвежките власти отбелязват, че ако мерките за преструктуриране бяха предприети преди преобразуването, нямаше да става въпрос за помощ и нетният ефект за Mesta AS е един и същ, без значение дали мерките са били извършени преди или след него. Според норвежките власти фактът, че алтернативният подход нямаше да постави въпроси относно държавната помощ показва, че компенсирането на разходите за преструктуриране не води до икономическо предимство за Mesta AS.

В подкрепа на своите аргументи норвежките власти се позовават на делото Combus, при което Първоинстанционният съд е установил, че компенсацията за мерки, имащи за цел да отстранят структурно неудобство, не представлява държавна помощ (129). При това дело датското правителство е изплатило 100 милиона датски крони на държавните служители за отказа им от статута на държавни служители (и свързаните с него права) при прехвърлянето им в Combus. Норвежките власти подчертават също, че Първоинстанционният съд е заявил, че датското правителство би могло да постигне същия резултат, като не прехвърли служителите в Combus:„… датското правителство би могло да постигне същия резултат, като преназначи служителите си на държавна служба, без да им изплаща специални премии, които би позволило на Combus да наеме незабавно служителите на базата на договор, попадащ в обсега на частното право.“ (130)

Норвежките власти изтъкват, че на базата на съдебното решение за Combus решаващият въпрос е дали компенсацията облекчава тежестите, които се поемат нормално в бюджета на едно предприятие. Такава компенсация трябва да се счита за икономическо предимство, каквото предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Според властите тази формулировка оправдава подход, според който трябва да се прави разлика между „разходи, които са били направени при управлението на дружеството, и разходи, които са били наложени на дружеството, но които не са били направени при нормалния ход на бюджета на дружеството“. Властите считат, че компенсацията за последните разходи не дава икономическо предимство, а само компенсира структурния недостатък, какъвто неговите конкуренти не са имали.

Независимо от това норвежките власти изтъкват, че ако финансовото задължение бъде „включено“ в апортните вноски, това намалява общата нетна стойност на предприятието и извършващият прехвърлянето може следователно да компенсира тези финансови задължения, за да запази баланса. Апортните вноски в Mesta AS са включвали различни компоненти, създаващи неудобства, които са неподходящи за търговски операции. Вместо да намалят стойността на апортните вноски, властите са запазили началната стойност и вместо това са компенсирали недостатъците на мерките за преструктуриране.

В подкрепа на аргумента, че стойността на апортните вноски е останала незасегната от финансовите задължения (и че властите трябва поради това да компенсират отрицателния ефект от тези задължения) норвежките власти се позовават на изчислението на нетната текуща стойност и на собствения капитал на Mesta AS. В това отношение позоваване се прави на Deloitte & Touche, които в своя отчет от 12 декември 2002 г. (131) заявяват: „Разходите [за преструктуриране] се оценяват на базата на съществуващите планове за намаление на работната сила и на съществуващите споразумения за заплати. Дружеството ще поеме съществуващите трудови договори и трябва да покрие тези разходи, но разходите са породени от задължения на държавата и поради това ще бъдат покрити чрез отпускане на бюджетни средства през 2003, 2004 и 2005 година.“ И по нататък: „преструктурирането на дружеството предполага разходи, които трябва да бъдат покрити като забавени от миналото му на държавен орган и като такива, които са били вече направени към момента на учредяването. Дружеството ще поеме съществуващите трудови договори и трябва да покрие тези разходи, но разходите са породени от задължения на държавата и поради това ще бъдат покрити чрез отпускане на бюджетни средства през 2003, 2004 и 2005 година.“ Deloitte & Touche заявяват и че това е също така причината, поради която на Mesta AS са били предоставени безвъзмездно средства за покриване на разходите за преструктуриране (които не са били част от началното салдо) постоянно в течение на три години.

Норвежките власти заявяват, че собственикът трябва да е в състояние да компенсира същите неудобства, чието компенсиране би изисквал един частен купувач, ако производственият отдел беше продаден, без да подлежи на разпоредбите за държавна помощ. Ако производственият отдел беше продаден, купувачът би открил, че структурата му е неподходяща за търговски операции и би поискал i) отговарящо на недостатъците намаление на продажната цена; или ii) продавачът (т.е. властите) да покрият разходите, необходими за да се направи предприятието годно за търговски операции.

а) Ранно пенсиониране, запазване на пенсионните права на държавни служители и запазване на специалната пенсионна възраст

Норвежките власти напомнят, че ранно пенсиониране е било предложено за намаляване броя на наетите лица, които са били държавни служители. Според норвежките власти е неправилно да се твърди, че тази мярка означава, че Mesta AS е получило изгода от работата, извършена от тези служители, без да заплати пълните разходи по техните трудови договори. Би било по-скъпо за държавата да задържи служителите, вместо да ги прехвърли на Mesta AS и да възстанови на последното средствата по споразуменията за ранно пенсиониране (132). Следователно компенсацията за ранно пенсиониране не попада в обхвата на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

Норвежките власти изтъкват, че компенсацията за запазване на пенсионирането на държавни служители е пряка последица от предишния статут на наетите лица като държавни служители и трябва следователно да се счита за задължение на норвежките власти. Същото заключение се отнася и до схемата за запазване на специалната пенсионна възраст (от която някои служители са се ползвали по време на работата си в производствения отдел). И в двата случая компенсацията покрива само разликата между допълнителните разходи за пенсиониране като държавни служители или за схемата за специална пенсионна възраст, от една страна, и обикновената пенсионна схема, от друга. На нито един от конкурентите на Mesta AS не са били налагани такива задължения по отношение на техните служители, така че при компенсацията за тези мерки не става въпрос за държавна помощ в смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП.

б) Преместване на офиси, преместване на офиси за подпомагане и поддръжка, прехвърляне на архиви, преместване

Разходите за преместване на офиси не са в резултат на дейностите, извършвани от Mesta AS, а са направени като последица от географското положение на производствения отдел. Освен това разходите за преместване на офисите за подпомагане и поддръжка са породени от дейностите, извършвани преди учредяването на Mesta AS, и следователно не могат да бъдат считани като разходи, поемани нормално в бюджета на едно предприятие, а произтичат по-скоро от задължения на държавата. Същото се отнася и до разходите за прехвърляне на архиви. Противно на твърдението на Органа в решението за откриване, това е вярно и за разходите за преместване на персонала на производствения отдел, който е трябвало да смени местожителството си, за да започне работа в новите помещения на Mesta AS. В това отношение норвежките власти са посочили освен това, че се е наложило на специализираните служители да бъдат предложени стимули, за да бъде сведен до минимум рискът от тяхното напускане. Накрая, разходите за транспорт до работното място в продължение на две години (т.е. до 1 януари 2005 г.) за специализирания персонал също са в резултат от дейностите в производствения отдел за разубеждаване на тези служители да не напускат Mesta AS.

в) Заключение и аргументи относно съвместимостта

Въз основа на гореизложеното норвежките власти заключават, че нито една от мерките, за които е било предоставено финансиране на преструктурирането, не дава икономическо предимство за Mesta AS. В действителност, тъй като държавата е предоставила на Mesta AS само 993,6 милиона норвежки крони за покриване на разходите за преструктуриране (въпреки че прогнозната обща стойност на разходите за преструктуриране възлиза на 1 097,8 милиона норвежки крони) Mesta AS е получила по-малко от дължимата компенсация с около 104,2 милиона норвежки крони (133).

Ако Органът стигне все пак до заключение, че при мерките за преструктуриране става въпрос за държавна помощ, норвежките власти изтъкват, че помощта е съвместима, като се позовават на член 61, параграф 3, буква в), тъй като i) мерките преследват цел от общ европейски интерес, ii) преструктурирането на Mesta AS е необходимо за постигането на тази цел; и iii) помощта не засяга неблагоприятно търговските условия до степен, противоречаща на интересите на общия пазар.

Що се отнася до преследването на общия европейски интерес, норвежките власти изтъкват, че отварянето на пазарите за конкуренция е цел на Общността в общия европейски интерес (134). В настоящия случай учредяването на предприятие държавна собственост, което да се конкурира на равнопоставени условия с нови участници, е било необходима стъпка в контекста на отварянето на пазара. Норвежките власти напомнят, че националните власти си запазват свободата да решават как да се извърши отварянето на пазара. Властите отбелязват също така, че отварянето за конкуренция на пазарите за експлоатация и поддръжка на пътищата е по-добро за конкуренцията от всяка алтернатива за продължаване на извършването на услугите в рамките на държавата или от само частичното отваряне на пазара за конкуренция.

Накрая, когато се оценява въздействието на конкуренцията, трябва да се има предвид общият икономически ефект от преструктурирането на дейностите за поддръжка и експлоатация на пътищата: дружеството Mesta AS е учредено със структурен недостатък в сравнение със своите конкуренти. Следователно в икономическо отношение Mesta AS не е било в положение, което да е сравнимо с това на неговите конкуренти, тъй като Mesta AS е било натоварено с тежестите, произтичащи от предишния производствен отдел в рамките на държавата. Затова при анализа на въздействието върху конкуренцията трябва да се има предвид принципът на неутралност, установен в член 125 от Споразумението за ЕИП. Според норвежките власти това означава, че трябва да е приемливо Mesta AS да бъде компенсирано за структурните недостатъци, с цел да се създаде търговски управлявано дружество. Властите отбелязват освен това, че помощта за мерките за преструктуриране е била ограничена до онова, което е било необходимо, за да се отвори пазарът за конкуренцията. Накрая, тази процедура не е нарушила условията на търговия по начин, противоположен на общия интерес.

4.2. ПРЕХОДНИ ДОГОВОРИ

Норвежките власти изтъкват, че цените, на които договорите за строителство и тези за експлоатация и поддръжка са били прехвърлени на Mesta AS, са същите като използваните за определяне на приходите в контекста на анализа на дисконтирания паричен поток. Следователно договорите, като активи, представляват част от оценката на общата стойност на предприятието, която от своя страна е част от апортните вноски. Ето защо в договорите като апортни вноски не е налице държавна помощ в смисъла на член 61, параграф 1 от Споразумението за ЕИП. Следователно не е необходимо да се прави оценка дали договорите са били прехвърлени на Mesta AS на пазарна цена.

Във всички случаи по отношение на договорите за строителство норвежките власти посочват, че поради задължението си да спазват вътрешните указания, цените, на които договорите за строителство са били прехвърлени, отговарят на ценовото ниво, постигнато в резултат на публични търгове.

Що се отнася до договорите за експлоатация и поддръжка, на 1 януари 2003 г. не е имало пазарна цена, нито надежден показател за пазарната цена, тъй като всички услуги за експлоатация и поддръжка са били извършвани от производствения отдел (135). Според норвежките власти пазарът за работи по експлоатацията и поддръжката е бил отворен за конкуренция не на 1 януари 2003 г., а чак на 1 септември 2003 г. (и то само частично) (136). До 1 януари 2003 г. Публичната пътна администрация е отговаряла за 100 % от работите за експлоатация и поддръжка на обществената пътна мрежа. Следователно тъй като е липсвал пазар за съответните услуги на 1 януари 2003 г., единствената алтернатива е била преходните договори за поръчки да бъдат прехвърлени на основаващите се на себестойността цени, определени преди това в производствения отдел. Нито един от коментарите на трети страни не оборва това становище.

В този контекст