НАРЕДБА № 7 от 2004 г. за енергийна ефективност на сгради (Загл.
изм. - ДВ, бр. 85 от 2009 г., бр. 27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г.)
Издадена
 
от
 
министъра
 
на
 
регионалното
 
развитие
 
и
 
благоустройството
, 
обн.
, 
ДВ
,
бр.
 5 
от
 14.01.2005 
г.
, 
изм.
 
и
 
доп.
, 
бр.
 85 
от
 27.10.2009 
г.
, 
попр.
, 
бр.
 88 
от
6.11.2009 
г.
, 
бр.
 92 
от
 20.11.2009 
г.
, 
изм.
 
и
 
доп.
, 
бр.
 2 
от
 8.01.2010 
г.
, 
бр.
 80 
от
13.09.2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
доп.
, 
бр.
 93 
от
 25.10.2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
25.10.2013 
г.
, 
изм.
 
и
 
доп.
, 
бр.
 27 
от
 14.04.2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
попр.
,
бр.
 31 
от
 28.04.2015 
г.
, 
доп.
, 
бр.
 35 
от
 15.05.2015 
г.
, 
изм.
 
и
 
доп.
, 
бр.
 90 
от
20.11.2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
, 
бр.
 93 
от
 21.11.2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017
г.
Глава първа
(Изм. – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г.)
ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
Чл.
 1.
 (
Изм.
 
и
 
доп.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013
г., изм., бр. 27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г.)
 (1) С наредбата се определят:
1. 
минималните
 
изисквания
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
 
жилищни
 
сгради
и
 
на
 
сгради
 
за
 
обществено
 
обслужване
 
и
 
начините
 
за
 
изразяване
 
на
 
техническите
изисквания към енергийните характеристики на сградите;
2. 
методиката
 
за
 
изчисляване
 
на
 
показателите
 
за
 
разход
 
на
 
енергия
 
и
 
на
енергийните характеристики на сградите;
3. 
граничните
 
стойности
 
на
 
интегрирания
 
енергиен
 
показател
 "
специфичен
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
" 
в
 kWh/m
2
, 
определени
 
със
 
скалата
 
на
класовете на енергопотребление;
4. 
референтните
 
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопреминаване
 
през
сградните ограждащи конструкции и елементи;
5. 
изискванията
 
за
 
влагоустойчивост
, 
въздухопропускливост
,
водонепропускливост и слънцезащита през летния период;
6. 
техническите
 
изисквания
 
по
 
отношение
 
на
 
ефективността
 
на
генераторите
 
на
 
топлина
/
студ
 
в
 
сградите
, 
включително
 
на
 
децентрализираните
системи за оползотворяване на енергията от възобновяеми източници;
7. 
изискванията
 
към
 
инвестиционните
 
проекти
 
при
 
оценката
 
на
 
разхода
 
на
енергия.
(2) Изискванията на наредбата се прилагат при:
1. 
проектиране
, 
изпълнение
 
и
 
поддържане
 
на
 
нови
 
жилищни
 
сгради
 
и
 
на
сгради
 
за
 
обществено
 
обслужване
, 
както
 
и
 
при
 
реконструкция
, 
обновяване
,
основен
 
ремонт
, 
преустройство
, 
надстрояване
 
и
 
пристрояване
 
на
 
съществуващи
жилищни и нежилищни сгради за обществено обслужване.
2. 
оценяване
 
на
 
съответствието
 
на
 
инвестиционните
 
проекти
 
на
 
сградите
 
по
т. 1;
3. 
оценка
 
на
 
общия
 
и
 
специфичния
 
годишен
 
разход
 
на
 
енергия
 
при
извършване
 
на
 
обследване
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
 
съществуващи
 
сгради
;
оценката
 
се
 
извършва
 
чрез
 
комбинирано
 
прилагане
 
на
 
определената
 
с
 
наредбата
изчислителна методика и необходимите технически измервания в сградите;
4. (
нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
проектиране
 
на
производствени
 
сгради
, 
както
 
и
 
при
 
обследване
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
 
този
вид
 
сгради
 
като
 
част
 
от
 
промишлена
 
система
, 
които
 
не
 
подлежат
 
на
 
сертифициране
по
 
реда
 
на
 
Закона
 
за
 
енергийната
 
ефективност
, 
но
 
за
 
които
 
са
 
изпълнени
условията по чл. 2 от наредбата;
5. (
нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
обследване
 
за
енергийна
 
ефективност
 
и
 
проектиране
 
на
 
сгради
 – 
културни
 
ценности
, 
включени
 
в
обхвата
 
на
 
Закона
 
за
 
културното
 
наследство
, 
доколкото
 
подобряването
 
на
 
стр.
 1 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
енергийните
 
характеристики
 
на
 
ограждащите
 
елементи
 
и
/
или
 
на
 
техническите
системи
 
в
 
тези
 
сгради
 
не
 
води
 
до
 
нарушаване
 
на
 
архитектурните
 
и
/
или
художествените характеристики на сградите.
(3) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
Наредбата
 
не
 
се
прилага за:
1. временните сгради с планирано време за използване до две години;
2. 
нежилищни
 
сгради
 
с
 
ниско
 
потребление
 
на
 
енергия
, 
използвани
 
за
селскостопанска дейност;
3. 
жилищните
 
сгради
, 
които
 
се
 
използват
 
по
 
предназначение
 
до
 4 
месеца
годишно
 
или
 
като
 
алтернатива
 
за
 
живеене
 
през
 
ограничен
 
период
 
от
 
време
 
в
годината
 
и
 
са
 
с
 
очаквано
 
потребление
 
на
 
енергия
, 
по
-
малко
 
от
 25 
на
 
сто
 
от
очакваното при целогодишно използване;
4. обособени сгради с разгъната застроена площ до 50 m
2
;
5. 
текущ
 
ремонт
 
в
 
сгради
 
или
 
в
 
части
 
от
 
тях
, 
както
 
и
 
при
 
вътрешни
преустройства
 
и
 
ремонти
 
на
 
самостоятелни
 
обекти
 
или
 
помещения
 
в
 
съществуващи
сгради
, 
при
 
които
 
не
 
се
 
извършват
 
строителни
 
и
 
монтажни
 
работи
 (
СМР
) 
по
външните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
, 
граничещи
 
с
 
външния
 
въздух
, 
и
/
или
по
 
системите
 
за
 
поддържане
 
на
 
микроклимата
, 
и
 
не
 
се
 
променят
 
енергийни
характеристики на сградите;
6. 
всички
 
случаи
 
на
 
извършване
 
на
 
СМР
, 
при
 
които
 
не
 
се
 
променят
енергийни характеристики на сградите спрямо съществуващото им състояние.
(4) 
Списък
 
на
 
стандартите
 
от
 
приложното
 
поле
 
на
 
наредбата
 
е
 
даден
 
в
 
т.
 1
на приложение № 1.
(5) 
Основните
 
означения
 
и
 
единици
 
за
 
измерване
, 
използвани
 
в
наредбата
, 
са
 
съгласно
 
приложение
 № 1, 
т.
 2, 
а
 
останалите
 
означения
 
са
 
съгласно
формулите, за които се отнасят.
Чл.
 1
а
. (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 25.10.2013 
г.
, 
отм.
, 
бр.
 27 
от
 2015
г., в сила от 15.07.2015 г.).
Чл.
 2.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
бр.
93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 (1) 
Изискванията
 
на
 
наредбата
 
се
 
прилагат
и
 
в
 
проектите
 
на
 
нови
 
производствени
 
сгради
 
или
 
при
 
основен
 
ремонт
,
реконструкция
 
или
 
основно
 
обновяване
 
на
 
съществуващи
 
производствени
 
сгради
,
когато
 
с
 
технологичния
 
режим
, 
с
 
нормативен
 
акт
 
и
/
или
 
със
 
заданието
 
за
проектиране
 
се
 
изисква
 
целогодишно
 
или
 
над
 
четири
 
месеца
 
в
 
годината
поддържане
 
на
 
микроклимат
 
с
 
определени
 
параметри.
 
В
 
тези
 
случаи
 
изискванията
на
 
наредбата
 
се
 
спазват
 
по
 
отношение
 
на
 
обобщения
 
коефициент
 
на
топлопреминаване
 
през
 
ограждащите
 
конструктивни
 
елементи
 
на
 
сградата
, 
а
ефективностите
 
на
 
техническите
 
системи
, 
в
 
т.ч.
 
на
 
системите
 
за
 
поддържане
 
на
микроклимата, се определят със заданието за проектиране.
(2) 
Методиката
 
от
 
приложение
 № 3 
към
 
чл.
 5 
може
 
да
 
се
 
прилага
 
и
 
за
изчисляване
 
на
 
годишен
 
разход
 
на
 
енергия
 
на
 
производствена
 
сграда
 
като
 
част
 
от
промишлена
 
система
 
само
 
когато
 
са
 
избрани
 
подходящи
 
входни
 
данни
, 
необходими
за
 
прилагане
 
на
 
изчислителния
 
метод
, 
и
 
е
 
отчетено
 
въздействието
 
на
 
специфични
проектни или експлоатационни условия върху точността на метода.
Чл.
 3.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 (1) 
Сградите
 
в
 
зависимост
 
от
 
тяхното
предназначение
 
и
 
местните
 
климатични
 
условия
 
се
 
планират
, 
проектират
,
изпълняват и поддържат така, че:
1. 
да
 
са
 
разположени
 
и
 
ориентирани
 
така
, 
че
 
да
 
се
 
постигнат
 
оптимални
топлинни
 
печалби
 
от
 
слънчевото
 
греене
 
и
 
да
 
се
 
предотвратява
 
прегряването
 
и
възникването
 
на
 
неприемливи
 
въздействия
 
от
 
вода
, 
влага
, 
растителни
 
или
животински
 
вредители
, 
както
 
и
 
други
 
химически
, 
физически
 
или
 
биологични
въздействия;
 
стр.
 2 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
2. 
да
 
не
 
представляват
 
заплаха
 
за
 
хигиената
 
или
 
здравето
 
на
 
обитателите
или
 
на
 
съседите
 
и
 
за
 
опазването
 
на
 
околната
 
среда
 
и
 
параметрите
 
на
микроклимата
 
да
 
не
 
надвишават
 
минималните
 
изисквания
 
за
 
осигуряване
 
на
параметрите
 
на
 
вътрешната
 
среда
 (
комфорта
): 
топлинна
 
среда
, 
осветеност
,
качество на въздуха, влага, шум;
3. 
количество
 
енергия
, 
необходимо
 
при
 
експлоатацията
 
на
 
отоплителните
,
климатичните и вентилационните инсталации да е минимално;
4. 
да
 
са
 
защитени
 
с
 
топлинна
 
и
 
шумоизолация
, 
както
 
и
 
от
 
неприемливи
въздействия
 
от
 
вибрации
 
в
 
зависимост
 
от
 
тяхното
 
предназначение
,
местоположение и климатични условия;
5. да са енергийно ефективни, като разходват възможно най-малко енергия
по време на тяхното изграждане, експлоатация и разрушаване;
6. 
да
 
са
 
съобразени
 
с
 
възможностите
 
за
 
оползотворяване
 
на
 
слънчевата
енергия
 
и
 
на
 
енергията
 
от
 
други
 
възобновяеми
 
източници
, 
когато
 
това
 
е
технически осъществимо и икономически целесъобразно.
(2) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
При
 
изчисляване
на
 
енергийните
 
характеристики
 
на
 
сградите
 
се
 
спазват
 
изискванията
 
на
 
Наредба
№ 15 
от
 2005 
г.
 
за
 
технически
 
правила
 
и
 
нормативи
 
за
 
проектиране
, 
изграждане
 
и
експлоатация
 
на
 
обектите
 
и
 
съоръженията
 
за
 
производство
, 
пренос
 
и
разпределение
 
на
 
топлинна
 
енергия
 (
ДВ
, 
бр.
 68 
от
 2005 
г.
) 
и
 
на
 
Наредба
 № 
Е
-
РД
-
04-2 
от
 2016 
г.
 
за
 
показателите
 
за
 
разход
 
на
 
енергия
 
и
 
енергийните
характеристики на сградите (ДВ, бр. 10 от 2016 г.).
(3) 
Нормативните
 
параметри
 
на
 
микроклимата
 
в
 
сградите
 
и
 
правилата
 
и
изискванията
 
при
 
проектирането
 
на
 
системите
 
за
 
отопление
, 
вентилация
 
и
климатизация
 
на
 
сградите
 
са
 
определени
 
с
 
Наредба
 № 15 
от
 2005 
г.
 
за
 
технически
правила
 
и
 
нормативи
 
за
 
проектиране
, 
изграждане
 
и
 
експлоатация
 
на
 
обектите
 
и
съоръженията
 
за
 
производство
, 
пренос
 
и
 
разпределение
 
на
 
топлинна
 
енергия
 
и
 
в
съответствие
 
със
 
специфичните
 
изисквания
 
на
 
наредбите
 
за
 
проектиране
 
на
видовете сгради за обществено обслужване.
Глава втора
ИЗРАЗЯВАНЕ НА ТЕХНИЧЕСКИТЕ ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ЕНЕРГИЙНИТЕ
ХАРАКТЕРИСТИКИ НА СГРАДИТЕ. ОСНОВНИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА
ЕНЕРГИЙНА ЕФЕКТИВНОСТ. НОРМИ И ПРАВИЛА ПРИ ОЦЕНКА НА
ГОДИШНИЯ РАЗХОД НА ЕНЕРГИЯ В СГРАДИ
(Загл. изм. - ДВ, бр. 85 от 2009 г., бр. 27 от 2015 г., в сила от
15.07.2015 г.)
Раздел I
Начини на изразяване на техническите изисквания към енергийните
характеристики на сградите. Основни показатели за енергийна
ефективност на сградите
(Загл. изм. - ДВ, бр. 85 от 2009 г., бр. 27 от 2015 г., в сила от
15.07.2015 г.)
Чл.
 4.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
доп.
, 
бр.
 2 
от
 2010 
г.
, 
изм.
 
и
 
доп.
, 
бр.
 80 
от
2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
(1) 
Техническите
 
изисквания
 
към
 
енергийните
 
характеристики
 
на
 
сградите
 
са
изисквания за енергийна ефективност и се изразяват като:
1. 
интегриран
 
показател
 (
интегрирана
 
енергийна
 
характеристика
 
на
сградата
) 
на
 
сграда
 
или
 
топлинна
 
зона
 
в
 
сграда
, 
изразен
 
в
 
числови
 
граници
 
по
скала
 
на
 
класовете
 
на
 
енергопотребление
 
за
 
съответното
 
предназначение
 
на
сградите;
2. 
обобщен
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
през
 
ограждащите
 
стр.
 3 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
конструкции и елементи на сградата – в случаите по ал. 5;
3. 
коефициенти
 
на
 
топлопреминаване
 
през
 
сградните
 
ограждащи
конструкции и елементи – в случаите по ал. 6.
(2) 
Интегриран
 
показател
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
 
сградите
 
по
 
чл.
 1,
ал.
 2 
е
 
специфичният
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
 
в
 kWh/m
2
 
годишно
 
или
в
 kWh/m
3
 
годишно
 
за
 
отопляване
, 
охлаждане
, 
вентилация
, 
гореща
 
вода
,
осветление
 
и
 
уреди
, 
потребяващи
 
енергия
, 
на
 
един
 
квадратен
 
метър
 
от
 
общата
кондиционирана
 
площ
 
на
 
сградата
 (
А
конд
.) 
или
 
на
 
един
 
кубичен
 
метър
кондициониран
 
обем
 (V
s
). 
Интегрираният
 
показател
 
може
 
да
 
се
 
комбинира
 
със
специфични изисквания към други показатели за разход на енергия на сградите.
(3) 
При
 
изчисляване
 
на
 
специфичния
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
се включват най-малко:
1. ориентацията, размерите и формата на сградата;
2. 
характеристиките
 
на
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
, 
елементите
 
и
вътрешните пространства, в т.ч.:
а
) (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
топлинни
 
и
оптически
 
характеристики
: 
топлинен
 
капацитет
, 
изолация
, 
пасивно
 
отопление
,
охлаждащи
 
компоненти
 
и
 
топлинни
 
мостове
, 
включително
 
на
 
вътрешните
конструктивни
 
елементи
, 
когато
 
това
 
се
 
налага
 
от
 
спецификата
 
на
 
топлинния
баланс;
б) въздухопропускливост;
3. (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
системите
 
за
генериране
 
на
 
топлина
/
студ
, 
техните
 
ефективности
 
и
 
загубите
 
в
 
разпределителни
мрежи;
4. 
системите
 
за
 
отопление
 
и
 
гореща
 
вода
 
за
 
битови
 
нужди
, 
включително
изолационните характеристики;
5. (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
системите
 
за
охлаждане;
6. системите за вентилация;
7. естественото осветление и осветителните инсталации;
8. пасивните слънчеви системи и слънчевата защита;
9. естествената вентилация;
10. (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
системите
 
за
оползотворяване на енергията от възобновяеми източници;
11. (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
външните
 
и
вътрешните климатични условия;
12. (
доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
вътрешните
енергийни товари, и енергийният разход на уреди, потребяващи енергия.
(4) 
При
 
изчисляване
 
на
 
интегрирания
 
показател
 
за
 
енергийна
 
ефективност
на
 
нови
 
сгради
 
се
 
включват
 
техническите
 
характеристики
 
на
 
определения
източник
/
източници
 
на
 
топлина
 
и
/
или
 
студ
 
с
 
проекта
 
по
 
част
 "
Топлоснабдяване
,
вентилация
 
и
 
климатизация
", 
а
 
за
 
сгради
 
в
 
експлоатация
 – 
най
-
малко
 
сезонният
коефициент
 
на
 
полезно
 
действие
 
на
 
източника
/
източниците
 
на
 
топлина
 
и
/
или
 
студ
,
оценен в обследването за енергийна ефективност.
(5) 
Технически
 
показател
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
е
 
обобщеният
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
през
 
ограждащите
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
на
сградата в следните случаи:
1. 
при
 
реконструкция
, 
обновяване
, 
основен
 
ремонт
 
и
 
преустройство
 
на
съществуващи
 
сгради
, 
при
 
които
 
СМР
 
обхващат
 
до
 25 
на
 
сто
 
включително
 
от
площта
 
на
 
външните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
и
 
се
 
променят
 
енергийни
характеристики на граничещите с външен въздух сградни елементи;
2. 
при
 
надстрояване
 
и
 
пристрояване
 
на
 
съществуваща
 
сграда
, 
при
 
които
ограждащите
 
елементи
 
на
 
надстроената
 
или
 
пристроената
 
част
 
обхващат
 
до
 25 
на
сто
 
включително
 
от
 
площта
 
на
 
ограждащите
 
елементи
 
на
 
сградата
 
преди
 
стр.
 4 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
надстрояването
/
пристрояването
 
и
 
се
 
променят
 
енергийни
 
характеристики
 
на
граничещите с външен въздух сградни елементи;
3. на фаза идеен проект;
4. за производствени сгради по чл. 2, ал. 1;
5. (отм. – ДВ, бр. 90 от 2015 г., в сила от 20.11.2015 г.).
(6) 
Коефициентите
 
на
 
топлопреминаване
 
през
 
ограждащите
 
конструкции
 
и
елементи
 
на
 
сградата
 
са
 
технически
 
показатели
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
при
извършване
 
на
 
реконструкция
, 
ремонт
 
или
 
преустройство
 
на
 
самостоятелни
 
обекти
или
 
отделни
 
помещения
 
в
 
тях
, 
намиращи
 
се
 
в
 
съществуващи
 
сгради
, 
когато
 
спрямо
съществуващото
 
състояние
 
на
 
обектите
/
помещенията
, 
които
 
се
реконструират
/
ремонтират
/
преустройват
, 
се
 
променят
 
енергийните
 
характеристики
на
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
на
 
обектите
/
помещенията.
Стойностите
 
на
 
коефициентите
 
на
 
топлопреминаване
 
в
 
тези
 
случаи
 
не
 
може
 
да
 
са
по-големи от определените стойности в таблици 1 и 2.
(7) 
Необходимите
 
данни
 
за
 
изчисляване
 
на
 
продължителността
 
на
отоплителния
 
период
 
и
 
за
 
денградусите
 
по
 
населени
 
места
 
са
 
съгласно
 
картата
 
и
таблици 1 и 2 на приложение № 2.
Чл.
 5.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 (1) 
Стойността
 
на
 
специфичния
 
годишен
разход
 
на
 
първична
 
енергия
 
на
 
нови
 
сгради
 
се
 
изчислява
/
оценява
 
по
 
методиката
съгласно
 
приложение
 № 3 
въз
 
основа
 
на
 
проектните
 
данни
 
и
 
условия
 
за
 
сградата
и
 
параметрите
 
на
 
техническите
 
системи
, 
които
 
се
 
предвижда
 
да
 
бъдат
 
изградени
 
в
сградата.
(2) 
Стойността
 
на
 
специфичния
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
 
в
съществуващи
 
сгради
 
се
 
изчислява
 
в
 
процеса
 
на
 
обследване
 
за
 
енергийна
ефективност
 
по
 
реда
 
на
 
Закона
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 (
ЗЕЕ
). 
Изчисленията
 
се
извършват
 
по
 
методиката
 
съгласно
 
приложение
 № 3 
при
 
спазване
 
изискванията
 
на
Наредба
 № 16-1594 
от
 2013 
г.
 
за
 
обследване
 
за
 
енергийна
 
ефективност
,
сертифициране
 
и
 
оценка
 
на
 
енергийните
 
спестявания
 
на
 
сгради
 (
ДВ
, 
бр.
 101 
от
2013 г.).
(3) 
При
 
обследването
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
 
съществуваща
 
сграда
се
 
изготвя
 
технико
-
икономическа
 
оценка
 
на
 
мерките
 
за
 
повишаване
 
на
енергийната
 
ефективност
 
на
 
сградата
, 
включително
 
групиране
/
комбиниране
 
на
мерките
 
в
 
различни
 
пакети.
 
Оценката
 
на
 
инвестицията
 
за
 
енергоспестяване
 
се
извършва
 
по
 
съотношението
 "
разходи
-
ползи
", 
като
 
за
 
сградата
 
се
 
определя
 
и
икономически
 
най
-
ефективният
 
пакет
 
от
 
енергоспестяващи
 
мерки
 
за
 
постигане
 
на
минимално
 
изискващия
 
се
 
клас
 
на
 
енергопотребление.
 
Икономическата
 
оценка
 
на
енергоспестяващите мерки е съгласно приложение № 9.
Чл.
 6.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
 (1) 
Съответствието
 
с
 
изискванията
 
за
енергийна
 
ефективност
 
на
 
сградите
 
се
 
приема
 
за
 
изпълнено
, 
когато
 
стойността
 
на
интегрирания
 
показател
 – 
специфичен
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
 
в
kWh/m
2
, съответства най-малко на следния клас на енергопотребление:
1. "B" – 
за
 
нови
 
сгради
, 
които
 
се
 
въвеждат
 
за
 
първи
 
път
 
в
 
експлоатация
, 
и
за
 
съществуващи
 
сгради
, 
които
 
са
 
въведени
 
в
 
експлоатация
 
след
 1 
февруари
 2010
г.;
2. "
С
" – 
за
 
съществуващи
 
сгради
, 
които
 
са
 
въведени
 
в
 
експлоатация
 
до
 1
февруари 2010 г. включително;
3. (
доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 "
А
" – 
за
 
сгради
 
с
близко
 
до
 
нулата
 
потребление
 
на
 
енергия
 
при
 
изпълнение
 
на
 
условието
 
за
минимален дял на енергията от възобновяеми източници съгласно определението в
§ 1, т. 31 от допълнителните разпоредби на наредбата;
4. (отм. – ДВ, бр. 93 от 2017 г., в сила от 21.11.2017 г.).
 
стр.
 5 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
(2) 
Скалата
 
на
 
класовете
 
на
 
енергопотребление
 
за
 
видовете
 
категории
сгради
 
е
 
определена
 
в
 
приложение
 № 10. 
Скалата
 
на
 
класовете
 
на
енергопотребление
 
е
 
разработена
 
за
 
отделни
 
групи
 
сгради
 
в
 
зависимост
 
от
 
тяхното
предназначение
 
в
 
съответствие
 
с
 
БДС
 EN 15217 
и
 
с
 
изискванията
 
на
методологичната
 
рамка
 
на
 
Делегиран
 
регламент
 (
ЕС
) № 244/2012 
на
 
Комисията
 
от
2012 
г.
 
за
 
допълване
 
на
 
Директива
 2010/31/
ЕС
 
относно
 
енергийните
характеристики
 
на
 
сградите
 
чрез
 
създаване
 
на
 
сравнителна
 
методологична
 
рамка
за
 
изчисляване
 
на
 
равнищата
 
на
 
оптимални
 
разходи
 
във
 
връзка
 
с
 
минималните
изисквания
 
за
 
енергийните
 
характеристики
 
на
 
сградите
 
и
 
сградните
 
компоненти
(ОВ, L 81/18 от 21 март 2012 г.).
(3) (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 93 
от
2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
Интегрираният
 
показател
 – 
специфичен
 
годишен
разход
 
на
 
първична
 
енергия
 
в
 kWh/m
2
 
по
 
ал.
 1, 
се
 
посочва
 
в
 
сертификата
 
за
енергийни
 
характеристики
 
на
 
сграда
 
в
 
експлоатация
/
сертификата
 
за
 
енергийни
характеристики
 
на
 
нова
 
сграда
, 
издаден
 
по
 
реда
 
на
 
Наредба
 № 
Е
-
РД
-04-1 
от
 2016
г.
 
за
 
обследване
 
за
 
енергийна
 
ефективност
, 
сертифициране
 
и
 
оценка
 
на
енергийните спестявания на сгради (ДВ, бр. 10 от 2016 г.).
Чл.
 7.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
 (1) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
21.11.2017 
г.
) 
Съответствието
 
по
 
чл.
 6, 
ал.
 1 
за
 
сграда
 
с
 
едно
 
функционално
предназначение
, 
в
 
която
 
са
 
обособени
 
повече
 
от
 
една
 
топлинни
 
зони
, 
определени
по
 
правилата
 
в
 
приложение
 № 3 
към
 
чл.
 5, 
се
 
установява
 
по
 
скалата
 
за
съответната
 
категория
, 
към
 
която
 
сградата
 
принадлежи
, 
и
 
се
 
изчислява
 
в
съответствие с БДС EN 15217 по формулата:
където:
EP 
е
 
общият
 
специфичен
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
 
за
 
цялата
сграда;
k – броят на зоните в сградата;
ЕP
i 
– 
общият
 
специфичен
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
 
на
 
зона
 i,
kWh/m
2
;
A
конд,i 
– кондиционираната площ на зона i, m
2
.
(2) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
При
 
сграда
 
със
смесено
 
предназначение
, 
при
 
която
 
отделни
 
части
 
от
 
сградата
 
се
 
класифицират
 
в
различни
 
категории
 
съгласно
 
приложение
 № 10 
към
 
чл.
 6, 
ал.
 3, 
съответствието
 
по
чл. 6, ал. 1 се установява, както следва:
1. 
при
 
наличие
 
на
 
топлинна
 
зона
 
с
 
кондициониран
 
обем
 
не
 
по
-
малък
 
от
 90
% 
от
 
общия
 
кондициониран
 
обем
 
на
 
сградата
 – 
по
 
скалата
 
за
 
категорията
 
сгради
,
към която тази зона принадлежи по предназначение;
2. 
при
 
наличие
 
на
 
повече
 
от
 
една
 
топлинна
 
зона
 
с
 
различно
предназначение
 
на
 
зоните
, 
при
 
което
 
не
 
е
 
изпълнено
 
условието
 
по
 
т.
 1 – 
за
 
всяка
зона независимо една от друга по съответстваща на предназначението й скала.
Чл.
 8.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
 
Интегрираният
 
показател
 
за
 
енергийна
ефективност
 (kWh/m
2
 
годишна
 
първична
 
енергия
) 
се
 
определя
 
при
 
спазване
 
на
следните изисквания и условия:
1. 
среднообемната
 
температура
 
на
 
вътрешния
 
въздух
 
се
 
определя
 
по
формула
 3.1 
и
 3.2 
от
 
приложение
 № 3 
към
 
наредбата
 
с
 
отчитане
 
на
 
нормативните
 
стр.
 6 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
стойности на температурата за зимен и летен режим;
2. относителната влажност на въздуха е до 70 % включително;
3. 
стойностите
 
на
 
климатичните
 
фактори
 
за
 
климатичната
 
зона
, 
в
 
която
 
е
разположена сградата, се отчитат по приложение № 2;
4. 
площта
 
на
 
външните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
се
 
определя
 
по
външните им размери в съответствие с БДС EN ISO 13789;
5. 
нетният
 
обем
 
на
 
кондиционираното
 
пространство
 (V) 
се
 
определя
 
по
вътрешните му размери съгласно БДС EN ISO 13789;
6. 
брутният
 
обем
 
на
 
кондициониранато
 
пространство
 
се
 
определя
 
по
външните му размери съгласно БДС EN ISO 13789.
Чл.
 9.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 2 
от
 2010 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
14.10.2013 
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
 (1) 
Интегрираният
показател за енергийна ефективност се изчислява за:
1. 
единица
 
от
 
общата
 
кондиционирана
 
площ
 
на
 
сградата
, 
определена
 
по
външните й размери;
2. 
единица
 
от
 
брутния
 
кондициониран
 
обем
 
на
 
сградата
, 
определен
 
по
външните й размери.
(2) 
Когато
 
няма
 
други
 
геометрични
 
характеристики
, 
при
 
изчисленията
 
се
допуска следното:
1. 
отопляемата
 
и
/
или
 
охлажданата
 
площ
 (A
от.
/
охл.
) 
на
 
жилищни
 
сгради
 
със
светла височина 2,60 m да се определя по формулата:
Aот./охл. = 0,32.V
s
 (2),
където
 Vs 
е
 
брутният
 
обем
 
на
 
отопляваното
 
и
/
или
 
охлажданото
пространство;
2. 
нетният
 
обем
 
на
 
жилищни
 
и
 
нежилищни
 
сгради
 V 
да
 
се
 
определя
 
по
формулата:
V = 0,8.V
s
 (3);
3. 
за
 
най
-
често
 
срещаните
 
случаи
 
кондиционираната
 
площ
 
се
 
определя
,
както следва:
а) при Аот. = Аохл. , Аконд. = Аот.,
където:
Аот. е площта на пода на отопляемия обем, m
2
;
Аохл. – площта на пода на охлаждания обем, m
2
;
Аконд. – площта на пода на кондиционирания обем, m
2
;
б
) 
при
 
Аот.
 ≠ 
Аохл.
 
са
 
възможни
 
три
 
типични
 
случая
, 
показани
 
на
 
фиг.
 
б.
1
– б.3, при които кондиционираната площ се определя:
Раздел II
(Нов - ДВ, бр. 85 от 2009 г.)
Изисквания при проектиране на нови сгради и при реконструкция,
основно обновяване и основен ремонт на съществуващи сгради
 
стр.
 7 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Чл.
 10.
 (1) (
Изм.
 
и
 
доп.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
14.10.2013 
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
 
За
 
определяне
 
на
интегрирания
 
показател
 – 
специфичен
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
, 
се
съставя енергиен баланс на сградата по методиката съгласно приложение № 3.
(2) (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
За
 
съставяне
 
на
 
енергийния
 
баланс
 
по
 
ал.
 1 
коефициентите
 
на
 
топлопреминаване
през
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 (U, W/m
2
K) 
се
 
изчисляват
 
по
методиката съгласно приложение № 3 и БДС EN ISO 6946, както следва:
1. 
през
 
стени
, 
граничещи
 
с
 
външния
 
въздух
, 
и
 
през
 
външни
 
стени
,
граничещи със земята;
2. 
през
 
прозорци
 
и
 
други
 
прозрачни
 
ограждащи
 
елементи
 
и
 
през
 
външни
врати;
3. 
през
 
покривни
 
и
 
подови
 
конструкции
, 
в
 
т.ч.
 
през
 
тавански
 
и
 
подови
плочи към неотоплявани пространства;
4. 
през
 
подове
, 
разположени
 
непосредствено
 
върху
 
земята
, 
над
неотоплявани подземни етажи и подове, граничещи с външния въздух.
(3) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
 
В
 
случаите
,
когато
 
сградата
 
е
 
разделена
 
на
 
топлинни
 
зони
, 
енергийният
 
баланс
 
на
 
зоната
включва
 
и
 
топлинните
 
потоци
 
през
 
разделящите
 
ги
 
ограждащи
 
елементи
, 
когато
температурната разлика е равна или по-голяма от 5 °С.
(4) (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
)
Референтните
 
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопреминаване
 
през
 
основни
видове ограждащи конструкции и елементи са определени в таблица 1.
Таблица 1
(Изм. – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 14.04.2015 г.)
Референтни стойности на коефициента на топлопреминаване за плътни
ограждащи конструкции и елементи при проектиране на нови сгради и след
реконструкция, основно обновяване, основен ремонт или преустройство на
съществуващи сгради
№
по
ред
Видове ограждащи конструкции и елементи
U, W/m
2
K
за сгради със
среднообемна
вътрешна
температура 
θi ≥ 15 °С
за сгради със
среднообемна
вътрешна
температура 
θi < 15 °С
1
2
3
4
1.
Външни стени, граничещи с външен въздух
0,28
0,35
2.
Стени на отопляемо пространство, граничещи с неотопляемо
пространство, когато разликата между среднообемната
температура на отопляемото и неотопляемото пространство е
равна или по-голяма от 5 °С
0,50
0,63
3.
Външни стени на отопляем подземен етаж, граничещи със
земята
0,60
0,75
4.
Подова плоча над неотопляем подземен етаж
0,50
0,63
5.
Под на отопляемо пространство, директно граничещ със земята
в сграда без подземен етаж
0,40
0,50
6.
Под на отопляем подземен етаж, граничещ със земята
0,45
0,56
7.
Под на отопляемо пространство, граничещо с външен въздух,
под над проходи или над други открити пространства, еркери
0,25
0,32
 
стр.
 8 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
8.
Стена, таван или под, граничещи с външен въздух или със
земята, при вградено площно отопление
0,40
0,50
9.
Плосък покрив без въздушен слой или с въздушен слой с
дебелина δ ≤ 0,30 m; таван на наклонен или скатен покрив с
отоплявано подпокривно пространство, предназначено за
обитаване
0,25
0,32
10.
Таванска плоча на неотопляем плосък покрив с въздушен слой
с дебелина δ > 0,30 m 
Таванска плоча на неотопляем, вентилиран или невентилиран
наклонен/скатен покрив със или без вертикални ограждащи
елементи в подпокривното пространство
0,30
0,38
11.
Външна врата, плътна, граничеща с външен въздух
2,2
2,75
12.
Врата, плътна, граничеща с неотопляемо пространство
3,5
4,38
 
(5) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 
Топлофизичните
характеристики
 
на
 
строителните
 
продукти
 (
материали
), 
необходими
 
за
изчисленията
 
на
 
топлинна
 
изолация
, 
се
 
определят
 
съгласно
 
табл.
 1 
на
 
приложение
№ 4 
или
 
в
 
техническите
 
спецификации
 
на
 
производителя.
 
Стойностите
 
са
 
валидни
при
 
експлоатационната
 
влажност
 
и
 
температура
 
на
 
продуктите
 
в
 
ограждащите
конструкции и елементи.
(6) (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
20.11.2015 
г.
)
 
Нормативните
 
изисквания
 
за
 
топлинна
 
изолация
 
и
въздухопропускливост
 
към
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
се
отнасят и за фугите между тях (деформационни, между сглобяеми елементи и др.).
(7) (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 
При
 
проектиране
на
 
ивици
 
от
 
топлинна
 
изолация
 
над
 
или
 
около
 
отвори
 (
прозорци
 
или
 
врати
) 
по
външните
 
стени
 
на
 
сгради
 
или
 
хоризонтални
 
ивици
 
от
 
топлинна
 
изолация
 
по
периметъра
 
на
 
сградата
 
ивиците
 
се
 
проектират
 
и
 
изпълняват
 
от
 
продукти
 
с
 
класове
по
 
реакция
 
на
 
огън
 
А
1 
или
 
А
2 
и
 
с
 
коефициент
 
на
 
топлопроводност
 
λ
 ≤ 0,060 
и
минимална плътност 100 kg/m
3
.
Чл. 10а.
 (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
) (1) 
Коефициентът
 
на
топлопреминаване
 
през
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
се
 
изчислява
 
чрез
стойностите
 
на
 
топлофизичните
 
характеристики
 
на
 
строителните
 
продукти
 
и
елементи.
(2) 
За
 
изчисляване
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопреминаване
 
проектните
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопроводност
 
се
 
определят
 
в
 
съответствие
 
с
 
БДС
EN ISO 10456 "
Строителни
 
материали
 
и
 
продукти.
 
Процедури
 
за
 
определяне
 
на
декларирани и проектни топлинни стойности".
(3) 
Проектните
 
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопроводност
 
може
 
да
 
се
определят по:
1. 
декларирани
 
стойности
, 
обявени
 
по
 
реда
 
на
 
Наредба
 № 
РД
-02-20-1 
от
2015 
г.
 
за
 
условията
 
и
 
реда
 
за
 
влагане
 
на
 
строителни
 
продукти
 
в
 
строежите
 
на
Република България (ДВ, бр. 14 от 2015 г.), както следва:
а
) 
да
 
е
 
декларирана
 
еквивалентността
 
на
 
условията
 
при
 
изпитването
, 
при
които
 
са
 
получени
 
декларираните
 
стойности
, 
в
 
съответствие
 
с
 
продуктовите
хармонизирани стандарти;
б
) 
измерванията
 
да
 
са
 
проведени
 
при
 
условията
 
на
 
изпитване
 
съгласно
БДС
 EN ISO 10456, 
в
 
т.ч.
 
дебелина
 
и
 
плътност
 
за
 
идентификация
 
на
 
образеца
 
за
изпитване
, 
препоръчителна
 
температура
 
на
 
изпитването
 (10 °
С
 
или
 23 °
С
), 
най
-
ниско
 
съдържание
 
на
 
влага
, 
изразено
 
в
 
масови
 
части
 
и
 
достигнато
 
чрез
изсушаване
 
на
 
образеца
, 
съдържание
 
на
 
влага
 
в
 
състояние
 
на
 
равновесие
 
при
 
стр.
 9 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
температура
 23 °
С
 
и
 
относителна
 
влажност
 
на
 
въздуха
 50 %, 
възраст
 (
стареене
) 
на
образеца;
2. 
измерени
 
стойности
 (
директно
 
измерени
 
или
 
получени
 
индиректно
 
чрез
използване
 
на
 
установено
 
съответствие
 (
корелация
) 
с
 
друг
 
технически
 
показател
(
например
 
плътност
); 
измерванията
 
трябва
 
да
 
съответстват
 
на
 
условията
 
на
изпитване
 
съгласно
 
БДС
 EN ISO 10456, 
в
 
т.ч.
 
дебелина
 
и
 
плътност
 
за
идентификация
 
на
 
образеца
 
за
 
изпитване
, 
препоръчителна
 
температура
 
на
изпитването
 (10 °
С
 
или
 23 °
С
), 
най
-
ниско
 
съдържание
 
на
 
влага
, 
изразено
 
в
 
масови
части
 
и
 
достигнато
 
чрез
 
изсушаване
 
на
 
образеца
, 
съдържание
 
на
 
влага
 
в
състояние
 
на
 
равновесие
 
при
 
температура
 23 °
С
 
и
 
относителна
 
влажност
 
на
въздуха
 50 %, 
възраст
 (
стареене
) 
на
 
образеца
; 
хидротермалните
 
характеристики
на строителните материали и продукти се определят съгласно БДС EN 12 572;
3. 
таблични
 (
стандартизирани
) 
стойности
 – 
типични
 
стойности
, 
които
 
може
да
 
се
 
отчитат
 
от
 
таблица
 1 
на
 
информационно
 
приложение
 № 4 
или
 
от
 
други
официални
 
източници
, 
когато
 
в
 
приложението
 
няма
 
конкретна
 
информация
 
за
продукта
; 
когато
 
е
 
даден
 
набор
 
от
 
стойности
 
в
 
зависимост
 
от
 
плътността
, 
може
 
да
се използва интерполация на стойностите.
(4) 
Когато
 
условията
, 
при
 
които
 
са
 
получени
 
декларираните
 
стойности
 
или
при
 
които
 
са
 
измерени
 
стойностите
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопроводност
, 
може
 
да
се
 
считат
 
за
 
съответстващи
 
на
 
условията
 
за
 
предвидената
 
употреба
 
на
топлоизолационните
 
продукти
 
и
 
на
 
продуктите
 
за
 
зидарии
 
и
 
те
 
се
 
основават
 
на
една
 
и
 
съща
 
статистическа
 
оценка
 
с
 
ниво
 
на
 
доверителност
 90 %, 
тези
 
стойности
може
 
да
 
се
 
прилагат
 
директно
 
като
 
проектни
 
стойности.
 
Правилата
 
и
 
методите
 
за
оценка
 
на
 
λ
90/90
 
са
 
определени
 
в
 
съответните
 
продуктови
 
хармонизирани
стандарти.
(5) 
Когато
 
условията
 
за
 
определяне
 
на
 
декларираните
/
измерените
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопроводност
 
са
 
различни
 
от
 
тези
 
по
 
ал.
 4,
стойностите
 
се
 
преобразуват
 
в
 
съответствие
 
с
 
т.
 7 
от
 
БДС
 EN ISO 10456 
и
приложение № 4а.
(6) 
Проектните
 
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопроводност
 
се
закръгляват към най-близката по-висока стойност в W/m.K, както следва:
1. λ ≤ 0,08 – закръглено до най-близкото по-високо 0,001 [W/(m • K)];
2. 0,08 < 
λ
 ≤ 0,20 – 
закръглено
 
до
 
най
-
близкото
 
по
-
високо
 0,005 [W/(m •
K)];
3. 0,20 < λ ≤ 2,0 – закръглено до най-близкото по-високо 0,01 [W/(m • K)];
4. 2,0 < λ – закръглено до най-близкото по-високо 0,1 [W/(m • K)].
(7) 
Проектните
 
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопроводност
 
и
 
числото
 
на
дифузионно
 
съпротивление
 
на
 
водна
 
пара
 
за
 
ефективните
 
топлоизолационни
продукти
 
не
 
може
 
да
 
надвишават
 
стойностите
 
на
 
определените
 
гранични
 
нива
 
на
съществените
 
им
 
характеристики
 
от
 
националните
 
приложения
 
към
 
съответните
хармонизирани стандарти, когато такива са налични.
Чл.
 11.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 (1) (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
14.10.2013 
г.
) 
При
 
изчисляване
 
на
 
показателя
 
по
 
чл.
 4 
ефектът
 
на
 
топлинните
мостове
, 
разположени
 
в
 
ограждащата
 
конструкция
, 
се
 
отчита
 
с
 
линейния
коефициент на топлопреминаване съгласно БДС EN ISO 13789 и БДС EN ISO 14683.
(2) 
Стойностите
 
на
 
линейния
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
на
 
основни
типове
 
топлинни
 
мостове
 
в
 
зависимост
 
от
 
разположението
 
им
 
в
 
сградната
ограждаща
 
конструкция
 
са
 
определени
 
в
 
съответствие
 
с
 
БДС
 EN ISO 14683, 
както
следва:
1. на връзките между външни елементи:
а
) 
стени
 
към
 
колони
, 
греди
 
и
 
междуетажни
 
плочи
 - 
ψ
i ≤ 0,2 W/mK,
съответно ψe ≤ 0,15 W/mK;
б
) 
стена
 
към
 
покривна
 
конструкция
 - 
ψ
i ≤ 0,40 W/mK, 
съответно
 
ψ
e ≤ 0,20
W/mK;
 
стр.
 10 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
2. на връзките на подови плочи с външни стени:
а
) 
междуетажни
 
подови
 
плочи
, 
балкони
, 
козирки
 - 
ψ
i ≤ 0,60 W/mK,
съответно ψe ≤ 0,55 W/mK;
б
) 
подова
 
плоча
 
над
 
неотопляем
 
подземен
 
етаж
 
и
 
подова
 
плоча
 
върху
 
земя
- ψi ≤ 0,60 W/mK, съответно ψe ≤ 0,60 W/mK;
3. 
около
 
отвори
 
на
 
прозорци
 
и
 
врати
 - 
ψ
i ≤ 0,75 W/mK, 
съответно
 
ψ
e ≤
0,75.
(3) 
Референтни
 
стойности
 
на
 
линейния
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
са
граничните
 
стойности
 
по
 
ал.
 2. 
Топлинни
 
мостове
 
с
 
по
-
високи
 
стойности
 
от
референтните
 
стойности
 
се
 
избягват
 
с
 
необходимата
 
корекция
 
на
 
проектните
детайли.
(4) 
При
 
проектиране
 
на
 
нови
 
сгради
 
и
 
при
 
основно
 
обновяване
, 
основен
ремонт и реконструкция на съществуващи сгради ефектът на топлинните мостове на
конкретна
 
сграда
 
се
 
отчита
 
по
 
изчислената
 
проектна
 
стойност
 
на
 
линейния
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
на
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
въз основа на проектните архитектурно-строителни детайли.
(5) 
В
 
случаите
, 
когато
 
при
 
извършване
 
на
 
обследване
 
за
 
енергийна
ефективност за сградите не е налична екзекутивна документация или документация
от
 
обследване
 
на
 
конструкцията
, 
ефектът
 
на
 
топлинните
 
мостове
 
може
 
да
 
се
отчете
, 
като
 
стойността
 
на
 
коефициента
 
на
 
пренос
 
на
 
топлина
 
чрез
топлопреминаване
 
през
 
плътните
 
ограждащи
 
конструкции
, 
граничещи
 
с
 
външния
въздух, се завиши с 10 %.
Чл.
 12.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 (1) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
14.04.2015 
г.
) 
Референтните
 
стойности
 
на
 
коефициента
 
на
 
топлопреминаване
 
за
прозрачни
 
ограждащи
 
конструкции
 (
прозорци
 
и
 
врати
) 
за
 
жилищни
 
и
 
нежилищни
сгради са определени в таблица 2.
Таблица 2
 
(Изм. - ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 14.04.2015 г.)
Референтни стойности на коефициента на топлопреминаване за прозрачни ограждащи
конструкции (прозорци и врати) за жилищни и нежилищни сгради
 
№ по
ред
Вид на сглобения елемент – завършена прозоречна система
Uw, W/m
2
K
1.
Външни прозорци, остъклени врати и витрини с крила на вертикална и
хоризонтална ос на въртене, с рамка от екструдиран поливинилхлорид
(PVC) с три и повече кухи камери; покривни прозорци за всеки тип
отваряемост с рамка от PVC
1,4
2.
Външни прозорци, остъклени врати и витрини с крила на вертикална и
хоризонтална ос на въртене, с рамка от дърво/покривни прозорци за всеки
тип отваряемост с рамка от дърво
1,6/1,8
3.
Външни прозорци, остъклени врати и витрини с крила на вертикална и
хоризонтална ос на въртене, с рамка от алуминий с прекъснат топлинен
мост
1,7
4.
Окачени фасади/окачени фасади с повишени изисквания
1,75/1,9
 
(2) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
За
 
целите
 
на
 
наредбата
изчисленията
 
се
 
извършват
 
с
 
референтните
 
стойности
 
по
 
ал.
 1 
при
 
изпълнение
 
на
условието
 
в
 
чл.
 13
а
 
или
 
по
 
декларирани
 
от
 
производител
 
стойности
 
на
 
технически
показатели
 
в
 
съответствие
 
с
 
изискванията
 
на
 
българското
 
законодателство
 
за
 
стр.
 11 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
условията
 
и
 
реда
 
за
 
влагане
 
на
 
строителни
 
продукти
 
в
 
строежите
 
на
 
Република
България.
(3) (Отм. – ДВ, бр. 93 от 2017 г., в сила от 21.11.2017 г.).
Чл.
 13.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 (1) 
Референтните
 
стойности
 
на
коефициентите
 
на
 
топлопреминаване
 
на
 
видовете
 
прозорци
, 
остъклени
 
врати
 
и
витрини
 
се
 
отнасят
 
за
 
сглобен
 
строителен
 
елемент
 - 
прозоречна
 
система
,
съставляваща
 
съвкупност
 
от
 
отделните
 
й
 
конструктивни
 
елементи
: 
остъкление
,
рамки, фризове, уплътнение, обков и др.
(2) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 
Стойностите
 
по
ал.
 1 
се
 
отнасят
 
за
 
граничещите
 
с
 
външния
 
въздух
 
ограждащи
 
елементи
 
на
сградите.
Чл. 13а.
 (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 93 
от
 2017
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
Стойностите
 
на
 
коефициентите
 
на
 
топлопреминаване
през
 
ограждащи
 
елементи
, 
граничещи
 
с
 
външен
 
въздух
 
на
 
нови
 
сгради
 
и
 
в
 
местата
на
 
обновяване
/
ремонт
/
реконструкция
 
на
 
граничещи
 
с
 
външен
 
въздух
конструктивни елементи на съществуващи сгради, извън случаите по чл. 4, ал. 6 не
може
 
да
 
надвишават
 
с
 
повече
 
от
 10 
на
 
сто
 
референтните
 
стойности
 
в
 
таблица
 1 
и
 
в
таблица 2.
Чл. 14.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 
При
 
определяне
 
на
 
общия
 
интегриран
показател
 
кратността
 
на
 
неорганизирания
 
въздухообмен
 (n) 
на
 
вътрешния
 
с
външния
 
въздух
 
се
 
приема
 
при
 
нормализирани
 
условия
, 
като
 
стойността
 
е
 
не
 
по
-
голяма
 
от
 0,5 h
-1
. 
При
 
предвидени
 
други
 
условия
 
кратността
 
на
 
въздухообмена
 
се
изчислява
 
в
 
съответствие
 
с
 
изискванията
 
на
 
Наредба
 № 15 
от
 2005 
г.
 
за
технически
 
правила
 
и
 
нормативи
 
за
 
проектиране
, 
изграждане
 
и
 
експлоатация
 
на
обектите
 
и
 
съоръженията
 
за
 
производство
, 
пренос
 
и
 
разпределение
 
на
 
топлинна
енергия.
Чл. 15.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 
За
 
сгради
, 
за
 
които
 
се
 
предвиждат
 
системи
за
 
вентилация
 
и
 
климатизация
 
или
 
в
 
които
 
са
 
изградени
 
такива
 
системи
, 
оценката
на
 
годишния
 
разход
 
на
 
енергия
 
включва
 
и
 
ефекта
 
от
 
оползотворяване
 
на
топлината
 
от
 
отработения
 
въздух
 (
ефект
 
от
 
рекуперация
 
на
 
топлина
). 
Средната
сезонна
 
стойност
 
на
 
температурния
 
коефициент
 (n
r,min
) 
на
 
ефективност
 
на
съоръженията
 
за
 
рекупериране
 
на
 
топлината
 (
рекуператори
 "
въздух
-
въздух
") 
на
отработения
 
въздух
 
в
 
системите
 
за
 
вентилация
 
за
 
режим
 
на
 
отопление
 
не
 
може
 
да
е по-малка от 70 %:
Чл. 16.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
отм.
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015
г.).
Чл.
 16
а.
 (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
) 
Интегрираният
показател
 
за
 
годишен
 
разход
 
на
 
енергия
 
има
 
екологичен
 
еквивалент
 
на
 
причинени
емисии
 
въглероден
 
диоксид
 (
СО
2
). 
Екологичният
 
еквивалент
 
се
 
определя
 
по
потребна енергия по формулата:
където:
Е
c
Р е количеството емисии СО
2
, t;
Qi – 
количеството
 
на
 i-
тия
 
вид
 
енергиен
 
ресурс
/
енергия
 
в
 
годишния
 
разход
 
стр.
 12 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
на енергия, kWh;
f
i
 – 
коефициент
 
на
 
екологичен
 
еквивалент
 
на
 i-
тия
 
вид
 
енергиен
ресурс/енергия, g/kWh) съгласно приложение № 3;
m – броят на използваните видове енергийни ресурси/енергия.
Раздел II
Изисквания при реконструкция, основно обновяване, основен ремонт
или преустройство на съществуващи сгради
Чл.
 17.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 
Проверката
 
за
 
влагоизолация
 
на
ограждащите
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
на
 
отопляеми
 
помещения
 
с
 
относителна
влажност
 
на
 
въздуха
 
под
 70 % 
се
 
извършва
 
при
 
спазване
 
изискванията
 
на
наредбата.
Глава трета
ТЕХНИЧЕСКИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ВЛАГОУСТОЙЧИВОСТ,
ВЪЗДУХОПРОПУСКЛИВОСТ И
ВОДОНЕПРОПУСКЛИВОСТ
Чл.
 18.
 (1) (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 
Сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
елементи
 
на
 
отопляеми
 
сгради
 (
помещения
) 
с
 
продължителна
 
относителна
влажност
 
на
 
въздуха
 
под
 70 % 
се
 
изчисляват
 
на
 
влажностен
 
режим
 (
евентуален
кондензационен пад).
(2) 
Външните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
, 
както
 
и
 
вътрешните
елементи
, 
граничещи
 
с
 
неотопляеми
 
пространства
, 
се
 
изчисляват
 
на
 
евентуален
кондензационен
 
пад
 (
кондензирана
 
влага
). 
Подовете
 
и
 
стените
, 
граничещи
 
със
земята, не се изчисляват на кондензационен пад.
(3) 
Сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
се
 
изчисляват
 
на
влажностен режим съгласно приложение № 6.
Чл.
 19.
 (1) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 
Сградите
 
се
проектират и изпълняват така, че през проектния им експлоатационен срок водната
пара
, 
проникваща
 
чрез
 
дифузия
 
през
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
елементи
, 
да
 
не
 
кондензира
 
или
 
общата
 
сума
 
на
 
кондензираните
 
водни
 
пари
 
в
края
 
на
 
изчислителния
 
период
 
на
 
навлажняване
 
да
 
не
 
причинява
 
вреди
 
на
топлинната изолация и устойчивостта на конструкцията.
(2) (
Попр.
 - 
ДВ
, 
бр.
 31 
от
 2015 
г.
)
 
Образуването
 
на
 
конденз
 
по
 
вътрешните
повърхности
 
на
 
външните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
се
 
предотвратява
,
ако техният коефициент на топлопреминаване удовлетворява условието:
където:
θ
s 
е
 
температурата
 
на
 
оросяване
 (°C) 
съгласно
 
табл.
 1 
на
 
приложение
 №
7;
αi - коефициентът на топлопредаване на вътрешната повърхност.
Чл.
 20.
 (1) 
Кондензиралите
 
водни
 
пари
 
във
 
вътрешността
 
на
 
ограждащите
конструкции и елементи не причиняват вреда на структурата на материала, когато:
1. (
попр.
 – 
ДВ
, 
бр.
 31 
от
 2015 
г.
)
 
общата
 
влажност
 
на
 
материала
 (xuk'), 
в
структурата
 
на
 
който
 
са
 
кондензирали
 
водни
 
пари
, 
в
 
края
 
на
 
изчислителния
 
период
на
 
дифузионно
 
навлажняване
 
е
 
по
-
малка
 
от
 
максимално
 
допустимата
 
влажност
 (x
max):
 
стр.
 13 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
където:
xr' е експлоатационната влажност, %;
Δ
xdif' - 
влажността
 
на
 
строителната
 
конструкция
 
в
 
резултат
 
на
дифузионното навлажняване, %;
2. 
количеството
 
кондензирали
 
водни
 
пари
 
в
 
резултат
 
на
 
дифузионното
навлажняване
 
Δ
xdif' 
се
 
изпарява
 
през
 
периода
 
на
 
съхнене
 
на
 
строителната
конструкция.
(2) 
Стойностите
 
на
 xr' 
и
 
на
 
х
max 
за
 
различни
 
строителни
 
продукти
(материали) са съгласно табл. 2 на приложение № 4.
(3) 
Не
 
се
 
допуска
 
влагането
 
на
 
строителни
 
продукти
 
без
 
данни
 
за
 xr' 
и
хmax в зони с очакван кондензационен пад.
(4) 
Влажността
 
на
 
ограждащите
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
в
 
резултат
 
на
дифузионното навлажняване Δx'dif се изчислява съгласно приложение № 6.
Чл.
 21.
 (1) 
За
 
сгради
 
без
 
климатични
 
инсталации
 
продължителността
 
на
 
периода
на
 
дифузионно
 
навлажняване
 tk 
и
 
продължителността
 
на
 
периода
 
на
 
изпарение
 tu
на
 
кондензираната
 
влага
 
в
 
ограждащите
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
се
 
приемат
 
по
1440 h. За тези сгради съхненето се изчислява при следните условия:
където
 
Φ
i 
и
 
Φ
e 
са
 
съответно
 
относителната
 
влажност
 
на
 
вътрешния
 
и
външния въздух.
(2) 
За
 
сгради
 
с
 
климатични
 
инсталации
 
или
 
за
 
сгради
, 
в
 
които
генерирането
 
на
 
водна
 
пара
 
е
 
технологично
 
присъщо
, 
съхненето
 
на
 
ограждащите
конструкции
 
и
 
елементи
 
се
 
изчислява
 
за
 
действителната
 
температура
 
и
относителна
 
влажност
 
на
 
вътрешния
 
и
 
външния
 
въздух
, 
определени
 
със
 
заданието
за проектиране.
Чл.
 22.
 (1) 
Дифузионното
 
навлажняване
 
на
 
сградните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
елементи през периода на кондензация се изчислява при следните условия:
1. при външна относителна влажност 90 %;
2. при температура на външния въздух θe:
а
) 
θ
e = 5 °
С
, 
когато
 
външната
 
проектна
 
температура
 
е
 
по
-
висока
 
от
 
минус
8,5 °С;
б
) 
θ
e = - 5 °
С
, 
когато
 
външната
 
проектна
 
температура
 
е
 
в
 
границите
 
от
минус 8,5 °С до минус 14,5 °С;
в
) 
θ
e = - 10 °
С
, 
когато
 
външната
 
проектна
 
температура
 
е
 
по
-
ниска
 
от
 
минус
14,5 °С.
(2) 
Данните
 
за
 
температурата
 
и
 
относителната
 
влажност
 
на
 
вътрешния
въздух за периода на навлажняване се определят в заданието за проектиране.
Чл. 23.
 (1) 
Въздухопропускливостта
 
и
 
водонепропускливостта
 
на
 
прозорци
 
и
 
врати
трябва да удовлетворяват най-малко:
1. (
изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 
изискванията
 
за
 
клас
 1 
за
въздухопропускливост
 
съгласно
 
БДС
 EN 12207 
и
 
за
 
водонепропускливост
 
съгласно
БДС EN 1027, при свръхналягане с разлика 150 Ра, или
2. (
изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 
изискванията
 
за
 
клас
 2 
за
въздухопропускливост
 
съгласно
 
БДС
 EN 12207 
и
 
за
 
водонепропускливост
 
съгласно
БДС EN 1027, при свръхналягане с разлика 300 Ра, или
3. 
изискванията
 
за
 
клас
 3 
за
 
въздухопропускливост
 
съгласно
 
БДС
 EN 12207
и
 
за
 
водонепропускливост
 
съгласно
 
БДС
 EN 1027, 
при
 
свръхналягане
 
с
 
разлика
 
стр.
 14 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
600 Ра.
(2) 
Изискванията
 
по
 
ал.
 1, 
т.
 1 
се
 
прилагат
 
за
 
прозорци
 
и
 
балконски
 
врати
в
 
сгради
 
с
 
ниско
 
застрояване
, 
както
 
и
 
за
 
външни
 
врати
 
на
 
първия
 
или
 
втория
 
етаж
в сгради.
(3) 
Изискванията
 
по
 
ал.
 1, 
т.
 2 
се
 
прилагат
 
за
 
прозорци
 
и
 
балконски
 
врати
в
 
сгради
 
с
 
ниско
 
и
 
средно
 
застрояване
, 
както
 
и
 
за
 
външни
 
врати
 
на
 
третия
 
или
четвъртия етаж в сгради.
(4) 
Изискванията
 
по
 
ал.
 1, 
т.
 3 
се
 
прилагат
 
за
 
прозорци
 
и
 
балконски
 
врати
в
 
сгради
 
с
 
високо
 
застрояване
, 
както
 
и
 
за
 
външни
 
врати
 
на
 
петия
 
или
 
по
-
висок
етаж в сгради.
(5) 
Изискванията
 
за
 
водонепропускливост
 
не
 
се
 
прилагат
 
за
 
прозорци
 
и
врати, чиято външна повърхност не е изложена на метеорологични въздействия.
Чл.
 24.
 (1) 
Остъклените
 
фасади
, 
с
 
изключение
 
на
 
северните
 
или
 
естествено
защитените
, 
се
 
защитават
 
от
 
слънчево
 
греене.
 
Качеството
 
на
 
защитата
 
трябва
 
да
удовлетворява условието:
(2) 
Защитата
 
на
 
остъклена
 
фасада
 
на
 
сграда
 
от
 
слънчево
 
греене
 
е
съгласно приложение № 8.
Глава четвърта
ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ИНВЕСТИЦИОННИТЕ ПРОЕКТИ
Чл. 25.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 (1)
Част
 "
Енергийна
 
ефективност
" 
се
 
разработва
 
като
 
самостоятелна
 
част
 
на
инвестиционния проект в следните случаи:
1. (изм. – ДВ, бр. 90 от 2015 г., в сила от 20.11.2015 г.)
 за нови сгради;
2. 
при
 
обновяване
 
и
/
или
 
основен
 
ремонт
 
на
 
съществуващи
 
сгради
, 
при
които
 
строителните
 
и
 
монтажните
 
работи
 
обхващат
 
над
 25 
на
 
сто
 
от
 
площта
 
на
външните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
на
 
сградата
 
и
 
се
 
променят
 
енергийни
характеристики
 
на
 
ограждащите
 
елементи
 
и
/
или
 
енергийни
 
характеристики
 
на
системите за поддържане на микроклимата в сградата;
3. (
доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
при
реконструкция
, 
преустройство
, 
надстрояване
 
или
 
пристрояване
 
на
 
съществуваща
сграда
, 
при
 
които
 
ограждащите
 
елементи
 
на
 
реконструираната
, 
преустроената
,
надстроената
 
или
 
пристроената
 
част
 
обхващат
 
над
 25 
на
 
сто
 
от
 
ограждащите
елементи
 
на
 
сградата
 
спрямо
 
съществуващото
 
й
 
състояние
 
и
 
се
 
променят
енергийни
 
характеристики
 
на
 
ограждащи
 
конструктивни
 
елементи
 
и
/
или
 
енергийни
характеристики
 
на
 
системите
 
за
 
поддържане
 
на
 
микроклимата
 
в
 
сградата
, 
за
 
които
в нормативен акт са определени специфични изисквания на сградата.
(2) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 
В
 
случаите
 
по
 
ал.
1, 
т.
 1, 
при
 
които
 
със
 
заданието
 
за
 
проектиране
 
не
 
е
 
определен
източник
/
източници
 
на
 
топлина
 
и
/
или
 
студ
, 
първичната
 
енергия
 
се
 
изчислява
 
за
електричество
, 
като
 
се
 
отчита
 
референтната
 
стойност
 
на
 
коефициента
 
за
 
загуби
при
 
добив
/
производство
 
и
 
пренос
 
на
 
енергоресурси
 
и
 
енергии
 
за
 
този
 
вид
енергия.
(3) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 
Проектите
 
на
системи
 
за
 
отопление
 
и
/
или
 
охлаждане
 
за
 
сградите
 
от
 
обхвата
 
на
 
тази
 
наредба
 
се
разработват
 
при
 
спазване
 
изискванията
 
на
 
Наредба
 № 15 
от
 2005 
г.
 
за
 
технически
правила
 
и
 
нормативи
 
за
 
проектиране
, 
изграждане
 
и
 
експлоатация
 
на
 
обектите
 
и
съоръженията
 
за
 
производство
, 
пренос
 
и
 
разпределение
 
на
 
топлинна
 
енергия
, 
на
ЗЕЕ
 
и
 
на
 
Закона
 
за
 
енергията
 
от
 
възобновяеми
 
източници.
 
За
 
оптимизиране
 
на
годишния
 
разход
 
на
 
енергия
 
при
 
съвместното
 
функциониране
 
на
 
системите
 
за
отопление
/
охлаждане
/
вентилация
 
проектите
 
на
 
тези
 
системи
 
се
 
изработват
 
въз
 
стр.
 15 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
основа
 
на
 
изчисленията
 
за
 
годишен
 
разход
 
на
 
енергия
 
и
 
енергийния
 
баланс
 
на
сградата в част "Енергийна ефективност".
(4) (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
В
 
случаите
 
по
 
чл.
4, 
ал.
 5 
и
 6 
не
 
се
 
възлага
, 
съответно
 
не
 
се
 
разработва
 
самостоятелна
 
част
"
Енергийна
 
ефективност
" 
на
 
инвестиционния
 
проект
, 
освен
 
ако
 
това
 
не
 
е
предвидено със заданието за проектиране.
(5) (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
Част
 "
Енергийна
ефективност
" 
и
 
изчисленията
 
на
 
техническите
 
показатели
 
по
 
чл.
 4, 
ал.
 5 
и
 6 
се
изготвят
 
и
 
подписват
 
от
 
проектант
 
по
 
част
 "
Топлоснабдяване
, 
отопление
,
вентилация
 
и
 
климатизация
" 
при
 
спазване
 
на
 
изискванията
 
на
 
Закона
 
за
 
камарите
на
 
архитектите
 
и
 
инженерите
 
в
 
инвестиционното
 
проектиране
 
за
 
съответните
ограничения
 
по
 
вид
 
и
 
размер
 
на
 
предоставяните
 
проектантски
 
услуги.
 
В
 
случаите
по
 
ал.
 4, 
в
 
които
 
не
 
се
 
възлага
 
изработване
 
на
 
самостоятелна
 
част
 "
Енергийна
ефективност
", 
изчисленията
 
на
 
техническите
 
показатели
 
по
 
чл.
 4, 
ал.
 5 
и
 6 
се
включват
 
в
 
част
 "
Топлоснабдяване
, 
отопление
, 
вентилация
 
и
 
климатизация
", 
а
когато
 
проектът
 
не
 
предвижда
 
такава
 
част
, 
изчисленията
 
се
 
прилагат
 
към
 
част
"Архитектурна".
Чл.
 26.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
)
 (1) (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
14.10.2013 
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
21.11.2017 
г.
) 
При
 
обследване
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
 
сгради
, 
при
проектиране
 
на
 
сгради
, 
при
 
оценяване
 
на
 
съответствието
 
на
 
инвестиционните
проекти
 
с
 
изискванията
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
и
 
при
 
съставяне
 
на
 
сертификати
за
 
енергийни
 
характеристики
 
на
 
нови
 
сгради
 
или
 
сертификати
 
за
 
енергийни
характеристики
 
на
 
сгради
 
в
 
експлоатация
 
съгласно
 
изискванията
 
на
 
Наредба
 № 
Е
-
РД
-04-1 
от
 2016 
г.
 
за
 
обследване
 
за
 
енергийна
 
ефективност
, 
сертифициране
 
и
оценка
 
на
 
енергийните
 
спестявания
 
на
 
сгради
 (
ДВ
, 
бр.
 10 
от
 2016 
г.
)
интегрираният
 
показател
 "
специфичен
 
годишен
 
разход
 
на
 
първична
 
енергия
" 
в
kWh/m
2
 
кондиционирана
 
площ
 
на
 
сградата
 
се
 
изчислява
 
съгласно
 
методиката
 
в
приложение № 3 към чл. 5.
(2) (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 2 
от
 2010 
г.
)
 
На
 
фаза
 
идеен
 
проект
 
се
 
изчислява
обобщен
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
на
 
ограждащата
 
конструкция
 
на
сградата
 
въз
 
основа
 
на
 
топлофизичните
 
характеристики
 
на
 
предвидените
 
в
 
проекта
строителни
 
продукти
 
и
 
материали.
 
Обобщеният
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
на ограждащата конструкция на сградата се определя по формулата:
където:
U
об
 
е
 
обобщеният
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
на
 
ограждащата
конструкция на сградата, W/m
2
K;
Htr - 
коефициентът
 
на
 
пренос
 
на
 
топлина
 
чрез
 
топлопреминаване
,
определен
 
по
 
методиката
 
съгласно
 
приложение
 № 3, 
с
 
топлофизичните
характеристики на предвидените в проекта строителни продукти и материали, W/K;
А
k - 
площта
 
на
 k-
тия
 
елемент
, 
който
 
огражда
 
отоплявания
/
охлаждания
обем, определена по външните й размери, m
2
.
(3) (Изм. – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г., изм. и доп., бр. 93
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
По
 
желание
 
на
 
възложителя
/
собственика
 
на
сградата
 
на
 
фаза
 
идеен
 
проект
 
част
 "
Енергийна
 
ефективност
" 
може
 
да
 
се
 
изготви
 
и
с
 
пълен
 
обхват
 
на
 
изчисленията
 
съгласно
 
приложение
 № 3 
за
 
определяне
 
на
общия
 
и
 
специфичния
 
годишен
 
разход
 
на
 
енергия
, 
както
 
и
 
за
 
определяне
 
на
 
класа
на
 
енергопотребление
 
на
 
сградата.
 
В
 
този
 
случай
 
класът
 
на
 
енергопотребление
 
на
идейна
 
фаза
 
е
 
прогнозен
 
и
 
не
 
може
 
да
 
послужи
 
за
 
издаване
 
на
 
сертификат
 
за
енергийни характеристики на нова сграда по реда на ЗЕЕ.
 
стр.
 16 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
(4) (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 
Идейният
 
проект
по
 
ал.
 2 
може
 
да
 
послужи
 
за
 
разработване
 
на
 
технически
 
и
 
работен
 
проект
 
на
сградата в следните случаи:
1. 
в
 
случаите
 
по
 
ал.
 2, 
когато
 
обобщеният
 
коефициент
 
на
топлопреминаване
 
е
 
не
 
по
-
голям
 
от
 
обобщения
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
на
 
конкретната
 
сграда
, 
изчислен
 
по
 
формула
 (6), 
но
 
със
 
стойностите
 
на
коефициентите в таблици 1 и 2;
2. 
в
 
случаите
 
по
 
ал.
 3, 
когато
 
класът
 
на
 
енергопотребление
 
отговаря
 
на
минималното изискване за нови сгради от скалата за съответния тип.
Чл. 27.
 (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
бр.
27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г.)
 (1) Част "Енергийна ефективност" съдържа:
1. (
доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
на
 
фаза
 
идеен
проект, когато е приложимо:
а
) (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
описание
 
на
сградата
, 
включващо
 
предназначение
, 
местонахождение
, 
ориентация
, 
а
 
когато
 
те
са
 
известни
 – 
и
 
отопляема
 
площ
, 
площ
 
на
 
пода
 
на
 
пространството
, 
което
 
се
охлажда
, 
кондиционирана
 
площ
, 
брутен
 
и
 
нетен
 
обем
 
на
 
сградата
, 
както
 
и
характерни зони с режимите им на обитаване;
б
) 
данни
 
за
 
характерни
 
параметри
 
на
 
външния
 
въздух
 
и
 
параметри
 
на
вътрешния
 
климат
 
в
 
зависимост
 
от
 
категорията
 
на
 
топлинната
 
среда
 
и
 
режимите
 
на
обитаване на сградата;
в
) (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 
схеми
 
на
 
най
-
характерните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
, 
въз
 
основа
 
на
 
които
 
е
 
изчислен
обобщеният
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
през
 
ограждащата
 
конструкция
 
на
сградата
; 
на
 
схемите
 
се
 
показват
 
структурите
 
на
 
плътните
 
и
 
прозрачните
 
елементи
на
 
конструкцията
 
на
 
сградата
 
с
 
информация
 
за
 
топлофизичните
 
им
 
характеристики
и
 
дебелини
, 
площите
 
на
 
ограждащите
 
елементи
, 
участващи
 
в
 
изчисляването
 
на
обобщения
 
коефициент
 
на
 
топлопреминаване
 
през
 
ограждащата
 
конструкция
 
на
сградата
, 
а
 
по
 
преценка
 
на
 
проектанта
 – 
и
 
други
 
технически
 
характеристики
 
на
ограждащите
 
елементи
, 
които
 
имат
 
отношение
 
към
 
енергийната
 
й
 
ефективност
,
когато са известни на идейна фаза;
г
) (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
доказателства
 
по
 
отношение
 
на
 
други
 
съществени
характеристики
 
на
 
топлоизолационните
 
продукти
 
по
 
предвидената
 
им
 
употреба
 
в
сградата
, 
поясняващи
 
доколко
 
техническите
 
им
 
параметри
 
не
 
противоречат
 
на
други
 
изисквания
 
към
 
сградите
 
съгласно
 
чл.
 169, 
ал.
 1 
от
 
Закона
 
за
 
устройство
 
на
територията (ЗУТ);
д
) 
оценка
 
на
 
потенциала
 
на
 
възможните
 
енергийните
 
източници
 
в
 
сградата
,
в т.ч. възобновяеми;
е
) 
заключение
 
за
 
съответствие
 
с
 
нормите
 
за
 
енергийна
 
ефективност
съгласно
 
наредбата
 
и
 
за
 
нормативната
 
допустимост
 
за
 
разработване
 
на
инвестиционния
 
проект
 
на
 
следващи
 
фази
 
въз
 
основа
 
на
 
идеен
 
проект
 
в
 
контекста
на изискванията за енергийна ефективност;
2. на фаза технически и работен проект:
а
) (
изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
описание
 
на
сградата
, 
включващо
 
предназначение
, 
местонахождение
, 
ориентация
, 
режими
 
на
обитаване
, 
общи
 
геометрични
 
характеристики
, 
в
 
т.ч.
 
отопляема
 
площ
, 
площ
 
на
пода
 
на
 
пространството
, 
което
 
се
 
охлажда
, 
кондиционирана
 
площ
, 
брутен
 
и
 
нетен
обем
 
на
 
сградата
, 
геометрични
 
и
 
топлофизични
 
характеристики
 
на
 
ограждащите
конструкции, систематизирани по видове и по небесна ориентация;
б
) 
данни
 
за
 
характерни
 
параметри
 
на
 
външния
 
въздух
 
и
 
параметри
 
на
вътрешния
 
климат
 
в
 
зависимост
 
от
 
категорията
 
на
 
топлинната
 
среда
 
и
 
режимите
 
на
обитаване на сградата;
в
) 
зони
 
на
 
сградата
 (
отоплявани
 
и
/
или
 
охлаждани
) 
с
 
режимите
 
им
 
на
 
стр.
 17 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
обитаване, определени по критериите в т. 3.1.2.1 на приложение № 3;
г
) 
проектно
 
допускане
/
условия
 
за
 
среднопретеглен
 
брой
 
на
 
обитателите
 (
в
т.ч.
 
и
 
потенциалните
 
посетители
), 
определен
 
като
 
едновременно
 
дневно
присъствие;
д
) 
систематизирано
 
описание
 
на
 
източниците
 
на
 
топлинни
 
печалби
 
в
сградата
/
зоните
 
по
 
функционални
 
групи
 
и
 
заложените
 
за
 
тях
 
проектни
 
условия
 
за
режими на работа и едновременни мощности;
е
) (
доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
съставяне
 
на
енергиен
 
баланс
 
на
 
сградата
 
по
 
системи
, 
разходващи
 
енергия
 (
отопление
,
вентилация
, 
охлаждане
, 
осветление
, 
горещо
 
водоснабдяване
, 
уреди
, 
потребяващи
енергия);
ж
) 
оценка
 
на
 
потенциала
 
и
 
на
 
ефективността
 
на
 
избраните
 
енергийни
източници
 
за
 
сградата
, 
в
 
т.ч.
 
възобновяеми
; 
при
 
проектиране
 
на
 
нови
 
сгради
възобновяемите
 
източници
 
на
 
енергия
 
се
 
анализират
 
за
 
доказване
 
на
техническите
 
възможности
 
за
 
използването
 
им
 
в
 
сградата
 
и
 
за
 
икономическата
целесъобразност на инвестиция в този вид източници;
з
) 
изчисляване
 
на
 
специфичния
 
годишен
 
разход
 
на
 
енергия
 
по
 
потребна
 
и
по
 
първична
 
енергия
; 
представяне
 
на
 
разхода
 
на
 
потребна
 
енергия
 
по
 
компоненти
на
 
топлинния
 
и
 
енергиен
 
баланс
; 
определяне
 
на
 
класа
 
на
 
енергопотребление
 
на
сградата
 
по
 
първична
 
енергия
 
и
 
доказване
 
изпълнението
 
на
 
нормативното
изискване за съответната сграда по приложимата скала на енергопотребление;
и
) (
нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
данните
,
необходими
 
за
 
попълване
 
на
 
образеца
 
и
 
издаване
 
на
 
сертификат
 
за
 
енергийни
характеристики на нова сграда.
(2) 
При
 
изготвяне
 
на
 
инвестиционни
 
проекти
 
за
 
нови
 
сгради
 
възможностите
за
 
използване
 
на
 
енергията
 
от
 
възобновяеми
 
източници
 
се
 
анализират
 
в
 
част
"
Енергийна
 
ефективност
", 
а
 
за
 
съществуващи
 
сгради
 – 
в
 
обследването
 
за
енергийна ефективност.
Чл. 27а.
 (
Нов
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013
г.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 (1) 
Оценката
 
за
 
съответствие
 
на
инвестиционен
 
проект
 
на
 
сграда
 
с
 
изискването
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
по
 
чл.
169, 
ал.
 1, 
т.
 6 
ЗУТ
 
е
 
систематична
 
проверка
 
за
 
съответствие
 
на
 
изчисленията
 
в
част
 "
Енергийна
 
ефективност
" 
с
 
приложимите
 
изисквания
 
на
 
нормативните
 
актове
за енергийна ефективност и с техническите спецификации.
(2) Оценката за съответствие по ал. 1 включва:
1. 
проверка
 
на
 
обхвата
, 
съдържанието
 
и
 
съответствието
 
на
 
направените
изчисления в част "Енергийна ефективност";
2. 
постигнатата
 
съгласуваност
 
между
 
проектните
 
части
 
по
 
отношение
 
на
техническите
 
параметри
, 
влияещи
 
върху
 
разхода
 
на
 
енергия
 
в
 
сградата
 
и
 
неговото
оптимизиране;
3. (
изм.
 
и
 
доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
наличието
 
в
част
 "
Енергийна
 
ефективност
" 
на
 
всички
 
параметри
, 
изискващи
 
се
 
за
 
издаването
на
 
сертификат
 
за
 
енергийни
 
характеристики
 
на
 
нова
 
сграда
 
преди
 
въвеждането
 
на
сградата в експлоатация.
(3) 
Идейните
 
проекти
, 
както
 
и
 
проектите
, 
за
 
които
 
не
 
се
 
изисква
разработване
 
на
 
самостоятелна
 
част
 "
Енергийна
 
ефективност
", 
не
 
подлежат
 
на
оценка за съответствие с изискването за енергийна ефективност.
(4) (
Доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
Проектите
 
на
сградите
 
се
 
оценяват
 
за
 
съответствие
 
с
 
изискването
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
фаза
 
технически
 
или
 
работен
 
проект
, 
когато
 
имат
 
изготвена
 
самостоятелна
 
част
"
Енергийна
 
ефективност
". 
Оценката
 
за
 
съответствие
 
се
 
оформя
 
във
 
вид
 
на
самостоятелен
 
доклад
, 
който
 
се
 
подпечатва
 
с
 
печата
 
на
 
юридическото
 
лице
,
изпълнител
 
на
 
оценката
, 
и
 
се
 
подписва
 
от
 
управителя
 
и
 
от
 
консултантите
 
по
енергийна
 
ефективност
 
в
 
състава
 
на
 
изпълнителя
, 
които
 
са
 
извършили
 
оценката.
 
стр.
 18 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Оценката
 
за
 
съответствие
 
с
 
изискването
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
може
 
да
 
се
извърши
 
и
 
като
 
част
 
от
 
комплексния
 
доклад
 
по
 
чл.
 142, 
ал.
 6, 
т.
 2 
ЗУТ
, 
когато
 
е
изпълнено условието на чл. 142, ал. 11 ЗУТ.
Чл.
 28.
 (1) 
С
 
инвестиционните
 
проекти
 
за
 
сградите
 
се
 
предвиждат
 
продукти
(
материали
 
и
 
изделия
), 
съоръжения
 
и
 
уреди
, 
които
 
съответстват
 
на
 
техническите
спецификации
, 
предвидени
 
с
 
проекта
, 
и
 
на
 
действащите
 
в
 
Република
 
България
нормативни актове за проектиране, изпълнение и контрол на строежите.
(2) (Изм. – ДВ, бр. 93 от 2017 г., в сила от 21.11.2017 г.)
 
Продуктите
 
по
 
ал.
1 
трябва
 
да
 
имат
 
оценено
 
съответствие
 
със
 
съществените
 
изисквания
, 
определени
в
 
наредбите
 
по
 
чл.
 7 
от
 
Закона
 
за
 
техническите
 
изисквания
 
към
 
продуктите
 (
ЗТИП
),
или
 
да
 
се
 
придружават
 
от
 
документи
 (
сертификати
, 
декларации
, 
протоколи
 
от
изпитвания
 
и
 
др.
), 
удостоверяващи
 
съответствието
 
им
, 
когато
 
няма
 
издадени
наредби по реда на чл. 7 ЗТИП.
(3) (
Изм.
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
)
При
 
проектирането
 
на
 
сгради
 
се
 
предвиждат
 
строителни
 
продукти
, 
чиито
експлоатационни
 
показатели
 
по
 
отношение
 
на
 
съществените
 
им
 
характеристики
осигуряват
 
изпълнението
 
на
 
изискванията
 
към
 
строежите
 
съгласно
 
чл.
 169, 
ал.
 1
ЗУТ
 
и
 
отговарят
 
на
 
техническите
 
спецификации
 
по
 
смисъла
 
на
 
Наредбата
 
за
съществените
 
изисквания
 
към
 
строежите
 
и
 
оценяване
 
съответствието
 
на
строителните
 
продукти
, 
приета
 
с
 
Постановление
 № 325 
на
 
Министерския
 
съвет
 
от
2006 
г.
 (
ДВ
, 
бр.
 106 
от
 2006 
г.
), 
съответно
 
Регламент
 (
ЕС
) № 305/2011 
на
Европейския
 
парламент
 
и
 
на
 
Съвета
 
за
 
определяне
 
на
 
хармонизирани
 
условия
 
за
предлагането
 
на
 
пазара
 
на
 
строителни
 
продукти
 
и
 
за
 
отмяна
 
на
 
Директива
89/106/ЕИО (ОВ на ЕС, бр. L88 от 4.4.2011 г.).
(4) (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 85 
от
 2009 
г.
) 
Продуктите
, 
влагани
 
в
 
сградите
,
произведени
 
и
/
или
 
пуснати
 
на
 
пазара
 
в
 
държави
 - 
членки
 
на
 
Европейския
 
съюз
, 
и
в
 
Турция
, 
или
 
законно
 
произведени
 
в
 
държава
 
от
 
Европейската
 
асоциация
 
за
свободна
 
търговия
 - 
страна
 
по
 
Споразумението
 
за
 
Европейското
 
икономическо
пространство
, 
могат
 
да
 
се
 
ползват
 
с
 
характеристиките
 
им
 
за
 
целите
 
на
 
тази
наредба
, 
при
 
положение
 
че
 
осигуряват
 
еднакво
 
или
 
по
-
високо
 
ниво
 
на
безопасност
 
за
 
здравето
 
и
 
живота
 
на
 
обитателите
 
на
 
сградите
 
и
 
опазването
 
на
околната среда.
Чл.
 29.
 (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
) 
Параметрите
 
на
системите
 
за
 
оползотворяване
 
на
 
слънчева
 
енергия
 
за
 
битово
 
горещо
водоснабдяване се определят по метода съгласно приложение № 11.
Чл. 30
. (Нов – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 14.04.2015 г.) Когато генераторът на
топлина
 
или
 
студ
 (
в
 
системите
 
за
 
отопление
, 
охлаждане
 
и
 
вентилация
, 
както
 
и
 
при
загряване
 
на
 
вода
 
за
 
битови
 
нужди
) 
е
 
термопомпа
, 
при
 
определяне
 
на
 
брутната
потребна
 
енергия
 
като
 
коефициент
 
на
 
полезно
 
действие
 
се
 
използва
 
сезонният
коефициент на трансформация на термопомпата.
Чл.
 31
. (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
) 
За
 
да
 
се
 
счита
произведената
 
енергия
 
от
 
термопомпи
 
за
 
енергия
 
от
 
възобновяеми
 
източници
 
при
крайното
 
потребление
 
на
 
енергия
, 
минималната
 
стойност
 
на
 
средната
 
сезонна
ефективност
 
на
 
термопомпите
 
с
 
електрически
 
задвижвани
 
компресори
 
в
 
режим
 
на
"отопление" е не по-малка от SPF
min
=3,5.
Чл.
 32
. (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
) 
В
 
случаите
, 
когато
термопомпите
 
използват
 
термична
 
енергия
 (
директно
 
или
 
от
 
изгаряне
 
на
 
горива
),
за
 
да
 
се
 
счита
 
произведената
 
енергия
 
от
 
тях
 
за
 
енергия
 
от
 
възобновяеми
източници
 
при
 
крайното
 
потребление
 
на
 
енергия
, 
минималната
 
стойност
 
на
средната
 
сезонна
 
ефективност
 
на
 
термопомпата
 
не
 
може
 
да
 
е
 
по
-
малка
 
от
SPF
min
=1,15.
 
стр.
 19 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Чл. 33
. (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
) 
Стойностите
 
по
 
чл.
 31
и
 32 
са
 
предпоставка
 
за
 
нормативна
 
осигуреност
 
на
 
висока
 
ефективност
 
на
 
топло
-
и
 
студоснабдяването
 
с
 
оптимални
 
разходи
 
за
 
енергия
 
при
 
използване
 
на
термопомпите
 
като
 
източници
 
на
 
топлина
/
студ
 
съгласно
 
изискванията
 
на
 
Директива
2010/31/ЕС.
Чл.
 34
. (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 93 
от
 2017
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 
За
 
изчисляване
 
на
 
стойностите
 
на
 
коефициента
 
на
трансформация
 (S
СОР
) 
се
 
отчита
 
потреблението
 
на
 
енергия
 
на
 
циркулационните
помпи
 
в
 
комплектовката
 
на
 
термопомпите
 
в
 
съответствие
 
с
 
делегиран
 
Регламент
(
ЕО
) № 641 
от
 2009 
г.
 
на
 
Комисията
 
за
 
прилагане
 
на
 
Директива
 2005/32/
ЕО
 
на
Европейския
 
парламент
 
и
 
на
 
Съвета
 
по
 
отношение
 
на
 
изискванията
 
за
екопроектиране
 
на
 
безсалникови
 
автономни
 
циркулационни
 
помпи
 
и
 
безсалникови
вградени в продукти циркулационни помпи.
Чл.
 35
. (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.04.2015 
г.
) 
За
 
изчисляване
 
на
интегрирания
 
показател
 
се
 
отчитат
 
изискванията
 
към
 
коефициента
 
на
 
полезно
действие
 
на
 
котли
, 
вкл.
 
кондензни
, 
както
 
и
 
котли
, 
изгарящи
 
биомаса
 
при
номинален и при частичен товар, дадени в таблица 3.
Таблица 3
Вид на котела
Мощност,
kW
КПД при
номинална мощност Pn
КПД при
частичен товар
средна
температура
на водата, °С
изисквания
за КПД,
%
средна
температура
на водата,
°С
изисквания за
КПД,
%
Стандартни котли
4 – 400
70
>= 84+2*logPn
>= 50
>= 80+3*logPn
Нискотемпературни
котли
(1)
4 – 400
70
>= 87,5+1,5*logPn
40
>=
87,5+1,5*logPn
Газокондензиращи
котли
4 – 400
70
>= 91+1*logPn
30
(2)
>= 97+1*logPn
Подобрени
кондензационни
котли
4 – 400
70
94,0 +1,0*logPn
Година на
производство
Котли на биомаса с
естествена тяга
Произведени
преди 1978 г.
70
78,0 +
2,0*log(ФPn/1000)
50
72,0 +
3,0*log(ФPn/1000)
Произведени
през 1978 –
1994 г.
70
80,0 +
2,0*log(ФPn/1000)
50
75,0 +
3,0*log(ФPn/1000)
Произведени
след 1994 г.
70
81,0 +
2,0*log(ФPn/1000)
50
77,0 +
3,0*log(ФPn/1000)
Котли на биомаса с
изкуствена тяга
Произведени
преди 1978 г.
70
80,0 +
2,0*log(ФPn/1000)
50
75,0 +
3,0*log(ФPn/1000)
Произведени
през 1978 –
1986 г.
70
82,0 +
2,0*log(ФPn/1000)
50
77,5 +
3,0*log(ФPn/1000)
Произведени
през 1986 –
1994 г.
70
84,0 +
2,0*log(ФPn/1000)
50
80,0 +
3,0*log(ФPn/1000)
Произведени
след 1994 г.
70
85,0 +
2,0*log(ФPn/1000)
(3)
81,5 +
3,0*log(ФPn/1000)
Забележки:
* – знак за умножение.
(1)
 Включително кондензиращи котли, използващи течни горива.
(2)
 Температура на захранващата вода в котела.
(3)
 Топлинна мощност на котела при номинално налягане
 
ДОПЪЛНИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
 
стр.
 20 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
(Загл. изм. - ДВ, бр. 80 от 2013 г., в сила от 14.10.2013 г.)
§ 1.
 (Изм. - ДВ, бр. 85 от 2009 г.)
 По смисъла на тази наредба:
1. "
Строеж
", "
реконструкция
", "
основен
 
ремонт
", "
основно
 
обновяване
" 
и
"
строителни
 
и
 
монтажни
 
работи
" 
са
 
термините
, 
определени
 
в
 
допълнителните
разпоредби на ЗУТ.
2. (
Доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 "
Референтни
стойности
" 
са
 
стойностите
 
на
 
показателите
 
на
 
ограждащите
 
конструкции
 
и
елементи
, 
елементите
 
и
 
агрегатите
 
на
 
системите
 
за
 
осигуряване
 
на
 
микроклимата
 
в
сградите
, 
които
 
се
 
регламентират
 
в
 
националното
 
законодателство
 
за
 
проектиране
,
изпълнение
 
и
 
поддържане
 
на
 
строежите
, 
които
 
се
 
използват
 
за
 
сравнение
 
със
стойностите, изчислени/определени за сградата.
3. "
Референтна
 
стойност
 
на
 
общия
 
годишен
 
разход
 
на
 
енергия
 
в
 
сграда
" 
е
стойността
, 
която
 
се
 
изчислява
 
въз
 
основа
 
на
 
референтните
 
стойности
 
на
показателите
 
на
 
ограждащите
 
конструкции
 
и
 
елементи
 
и
 
на
 
елементите
 
и
агрегатите
 
на
 
системите
 
за
 
осигуряване
 
на
 
микроклимата
 
в
 
сградата.
 
Стойността
съответства
 
на
 
референтната
 
интегрирана
 
енергийна
 
характеристика
 
на
 
сграда
съгласно наредбата по чл. 15, ал. 3 ЗЕЕ.
4. (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 "
Нетна
 
потребна
 
енергия
" 
е
 
енергията
, 
която
 
трябва
 
да
 
се
внесе или отнеме от кондиционирания обем.
5. (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 "
Брутна
 
потребна
 
енергия
" 
за
 
сградата
 
е
 
сума
 
от
 
брутната
потребна
 
енергия
 
за
 
поддържане
 
на
 
параметрите
 
на
 
микроклимата
 
и
 
брутната
потребна
 
енергия
 
за
 
функционирането
 
на
 
останалите
 
технически
 
съоръжения
 
и
системи. При използване на термопомпи като генератори на топлина/студ в системи
за
 
отопление
/
охлаждане
 
в
 
сграда
 
брутната
 
потребна
 
енергия
 
е
 
сума
 
от
 
брутната
потребна
 
енергия
, 
доставена
 
до
 
сградата
 
за
 
трансформирането
 
й
 
в
 
топлина
 
или
студ
 
за
 
поддържане
 
параметрите
 
на
 
микроклимата
, 
и
 
брутната
 
потребна
 
енергия
 
за
функционирането на останалите технически съоръжения и системи в сградата.
6. (
Изм.
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 "
Първична
енергия
" 
е
 
количеството
 
енергия
, 
която
 
не
 
е
 
била
 
обект
 
на
 
процес
 
на
 
превръщане
и
/
или
 
преобразуване.
 
Първичната
 
енергия
 
за
 
определяне
 
на
 
класа
 
на
енергопотребление на сграда не включва енергията от възобновяеми източници.
7. "
Обща
 
площ
 
на
 
външните
 
ограждащи
 
конструкции
 
и
 
елементи
" 
е
 
площта
на
 
външните
 
ограждащи
 
конструкции
 - 
стени
, 
прозорци
 
и
 
врати
, 
под
 
и
 
покрив
,
определена по външните им размери.
8. "
Обща
 
отопляема
 
площ
 
на
 
сграда
" 
е
 
сумата
 
от
 
площите
 
на
 
всички
отопляеми
 
пространства
 
в
 
сградата
, 
в
 
т.ч.
 
общата
 
площ
 
на
 
помещенията
 
и
пространствата
 
за
 
общо
 
ползване
, 
в
 
случаите
, 
когато
 
не
 
се
 
отопляват
, 
но
 
граничат
с
 
отопляеми
 
помещения
 
в
 
сградата.
 
Площите
 
се
 
определят
 
по
 
външните
 
им
размери.
9. "
Охлаждан
 
обем
" 
е
 
сумата
 
от
 
обемите
 
на
 
пространствата
, 
от
 
които
 
се
изнася топлина за поддържане на определена температура.
10. "
Охлаждане
" 
е
 
процес
 
на
 
изнасяне
 
на
 
топлина
 
от
 
сграда
 
или
 
от
 
част
 
от
сграда за поддържане на определена температура.
11. "
Общ
 
отопляем
 
обем
 
на
 
сграда
" 
е
 
сумата
 
от
 
обемите
 
на
 
отопляемите
пространства
 
в
 
сградата
, 
в
 
т.ч.
 
обемите
 
на
 
помещенията
 
и
 
пространствата
 
за
 
общо
ползване
, 
в
 
случаите
, 
когато
 
не
 
се
 
отопляват
, 
но
 
граничат
 
с
 
отопляеми
пространства. Обемите се определят по външните им размери.
12. "
Действителен
 
коефициент
 
на
 
сумарна
 
пропускливост
 
на
 
слънчева
енергия
 (
коефициент
 
на
 
енергопреминаване
)
" 
е
 
показател
, 
който
 
отчита
 
дела
 
на
преминалата
 
слънчева
 
енергия
 
през
 
остъклените
 
ограждащи
 
повърхности
 
от
пълната лъчиста слънчева енергия, попаднала върху тях.
 
стр.
 21 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
13. "
Вентилация
" 
е
 
процес
 
на
 
въздухообмен
 
в
 
сграда
 
за
 
осигуряване
 
на
пресен въздух за обитателите.
14. "
Топлинен
 
мост
" 
е
 
вертикален
 
или
 
хоризонтален
 
стоманен
 
или
 
бетонен
елемент
 
от
 
конструкцията
 
на
 
сграда
, 
през
 
който
 
количеството
 
преминала
 
топлина
 
в
резултат
 
на
 
температурна
 
разлика
 
между
 
вътрешната
 
към
 
външната
 
среда
 
е
 
по
-
голямо, отколкото през останалата част на конструкцията.
15. "
Кратност на въздухообмена
" 
е
 
обменът
 
на
 
вътрешния
 
с
 
външния
 
въздух
за един час, изчислен на база нетния обем на сградата.
16. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 93 
от
2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 "
Нова сграда
" 
е
 
всяка
 
новоизградена
 
сграда
 
до
 6
години от въвеждането й в експлоатация.
17. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
попр.
, 
бр.
 31 
от
2015 
г.
)
 "
Термопомпа
" 
е
 
машина
, 
съоръжение
 
или
 
инсталация
, 
които
 
пренасят
топлина
 
от
 
естествената
 
окръжаваща
 
среда
 (
въздух
, 
вода
 
или
 
почва
) 
към
 
сгради
или
 
промишлени
 
съоръжения
 
чрез
 
обръщане
 
на
 
естествения
 
топлинен
 
поток
 
по
такъв
 
начин
, 
че
 
той
 
преминава
 
от
 
по
-
ниска
 
към
 
по
-
висока
 
температура.
 
При
термопомпи
 
с
 
обратимо
 
действие
 
топлината
 
може
 
да
 
се
 
пренася
 
и
 
от
 
сградите
 
към
естествената окръжаваща среда.
18. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 93 
от
2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
 "
Обследване
 
за
 
енергийна
 
ефективност
 
на
сгради
" 
е
 
процес
, 
основан
 
на
 
систематичен
 
метод
 
за
 
определяне
 
и
 
остойностяване
на
 
енергийните
 
потоци
 
и
 
разходи
 
в
 
сградите
 
и
 
определящ
 
обхвата
 
на
 
технико
-
икономическите параметри на мерките за повишаване на енергийната ефективност.
19. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) "
Производствени
сгради
" 
са
 
сградите
 
за
: 
производство
 
в
 
строителната
 
промишленост
, 
енергетиката
,
химични
 
и
 
фармацевтични
 
производства
, 
металургични
 
производства
,
машиностроителни
, 
машиноремонтни
 
и
 
металообработващи
 
производства
,
дървообработващи
 
производства
, 
текстилни
 
производства
, 
производства
 
за
преработка
 
на
 
животински
 
и
 
растителни
 
продукти
, 
производство
 
на
 
хранителни
продукти
 
и
 
вкусови
 
вещества
, 
за
 
добив
 
и
 
преработване
 
на
 
руда
, 
въглища
, 
нерудни
изкопаеми
, 
нефт
 
и
 
газ
 (
включително
 
временните
 
строежи
 
по
 
чл.
 54, 
ал.
 6 
ЗУТ
 
за
търсене
, 
проучване
 
или
 
добив
 
на
 
подземни
 
богатства
); 
автобази
 
със
 
сервиз
 
за
обслужване
; 
сгради
 
за
 
селскостопански
 
дейности
 - 
животновъдни
 
сгради
,
оранжерии и други обекти, свързани с тях.
20. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 27 
от
2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
бр.
 93 
от
 2017 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 21.11.2017 
г.
)
"
Сграда
" 
е
 
конструкция
 
със
 
стени
 
и
 
покрив
, 
в
 
която
 
се
 
използва
 
енергия
 
за
регулиране на вътрешната температура.
21. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) "
Външни
ограждащи
 
елементи
 
на
 
сградата
" 
е
 
система
 
от
 
компоненти
 (
конструкции
 
и
елементи
 - 
плътни
 
и
 
прозрачни
) 
на
 
дадена
 
сграда
, 
които
 
отделят
 
вътрешната
 
от
външната среда на сградата.
22. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) "
Сграден
компонент
" 
е
 
техническа
 
сградна
 
инсталация
 
или
 
компонент
 
от
 
външните
ограждащи конструкции и елементи на сградата.
23. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) "
Климатизиран
обем
" е отопляем обем или обем за охлаждане.
24. (
Нова
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) "
Климатизирана
площ
" 
е
 
общата
 
площ
 
на
 
пода
 
на
 
климатизирания
 
обем
, 
която
 
включва
 
площта
 
на
климатизирано
 
пространство
 
чрез
 
отоплителна
 
и
/
или
 
охладителна
 
система
 
и
площта
 
на
 
индиректно
 
климатизирани
 
неотопляеми
/
неохлаждани
 
пространства
(
приземни
 
и
 
подземни
 
етажи
) 
с
 
топлинни
 
загуби
/
притоци.
 
Климатизираната
 
площ
се определя по външните размери на сградата.
25. (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 "
Категории
 
на
сгради
" 
са
 
групи
 
сгради
, 
които
 
са
 
разграничени
 
в
 
по
-
голяма
 
степен
 
по
 
размер
,
 
стр.
 22 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
възраст
, 
строителни
 
продукти
, 
модел
 
на
 
ползване
, 
климатична
 
зона
 
или
 
други
критерии
, 
отколкото
 
определените
 
в
 
параграф
 5 
на
 
приложение
 I 
към
 
Директива
2010/31/ЕС.
26. (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 "
Енергийна
ефективност
 
в
 
сгради
" 
е
 
осигуряването
 
и
 
поддържането
 
на
 
нормативните
параметри
 
на
 
микроклимата
 
в
 
сградите
 
с
 
минимални
 
финансови
 
разходи
 
за
енергия.
27. (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 "
Енергия
 
от
възобновяеми
 
източници
" 
е
 
енергията
 
от
 
възобновяеми
 
неизкопаеми
 
източници
:
вятърна
 
енергия
, 
слънчева
 
енергия
, 
енергия
, 
съхранявана
 
под
 
формата
 
на
топлина
 
в
 
атмосферния
 
въздух
 – 
аеротермална
 
енергия
, 
енергия
, 
съхранявана
 
под
формата
 
на
 
топлина
 
под
 
повърхността
 
на
 
твърдата
 
почва
 – 
геотермална
 
енергия
,
енергия
, 
съхранявана
 
под
 
формата
 
на
 
топлина
 
в
 
повърхностните
 
води
 –
хидротермална
 
енергия
, 
океанска
 
енергия
, 
водноелектрическа
 
енергия
, 
биомаса
,
газ
 
от
 
възобновяеми
 
източници
, 
сметищен
 
газ
 
и
 
газ
 
от
 
пречиствателни
 
инсталации
за отпадни води.
28. (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 "
Кондициониран
обем
" 
е
 
обемът
 
от
 
сградата
, 
за
 
който
 
са
 
определени
 
нормативни
 
изисквания
 
за
параметрите
 
или
 
за
 
част
 
от
 
параметрите
 
на
 
микроклимата
 (
температура
,
подвижност
 
на
 
въздуха
, 
относителна
 
влажност
, 
чистота
 
на
 
въздуха
 (
количество
пресен въздух), осветеност и ниво на шума.
29. (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
"
Кондиционирана
" площ е площта на пода на кондиционирания обем.
30. (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 "
Топлинна
 
зона
"
е
 
обособена
 
част
 
от
 
сграда
, 
която
 
включва
 
пространства
 
от
 
сградата
 
с
 
еднакво
функционално
 
предназначение
, 
топло
- 
и
/
или
 
студоснабдяване
 
от
 
една
 
система
,
еднакъв
 
режим
 
на
 
обитаване
, 
еднаква
 
небесна
 
ориентация
 
на
 
външните
ограждащи
 
елементи
 (
за
 
случаите
, 
когато
 
се
 
изисква
 
охлаждане
) 
и
 
специфични
изисквания
 
за
 
осигуряване
 
на
 
еднакви
 
параметри
 
на
 
микроклимата
 
в
 
режим
 
на
отопление
 
и
 
охлаждане
, 
при
 
които
 
температурната
 
разлика
 
между
 
пространствата
 
в
един режим е по-малка от 4К.
31. (
Нова
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 "
Сграда
 
с
 
близко
до
 
нулата
 
потребление
 
на
 
енергия
" 
е
 
сграда
, 
която
 
отговаря
 
едновременно
 
на
следните условия:
а
) 
енергопотреблението
 
на
 
сградата
, 
определено
 
като
 
първична
 
енергия
,
отговаря
 
на
 
клас
 
А
 
от
 
скалата
 
на
 
класовете
 
на
 
енергопотребление
 
за
 
съответния
тип сгради;
б
) 
не
 
по
-
малко
 
от
 55 % 
от
 
потребната
 (
доставената
) 
енергия
 
за
 
отопление
,
охлаждане
, 
вентилация
, 
гореща
 
вода
 
за
 
битови
 
нужди
 
и
 
осветление
 
е
 
енергия
 
от
възобновяеми
 
източници
, 
разположени
 
на
 
място
 
на
 
ниво
 
сграда
 
или
 
в
 
близост
 
до
сградата.
§ 2.
 (
Нов
 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
)
 
С
 
тази
 
наредба
 
се
 
въвеждат
 
разпоредби
 
на
 
Директива
2010/31/
ЕС
 
на
 
Европейския
 
парламент
 
и
 
на
 
Съвета
 
от
 19 
май
 2010 
г.
 
относно
енергийните характеристики на сградите (ОВ, L 153/13 от 18 юни 2010 г.).
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
§ 3.
 (
Предишен
 § 2 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
, 
изм.
, 
бр.
 27 
от
2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
, 
бр.
 90 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 20.11.2015 
г.
)
 
Тази
наредба
 
се
 
издава
 
на
 
основание
 
чл.
 169, 
ал.
 4 
във
 
връзка
 
с
 
чл.
 169, 
ал.
 1, 
т.
 6
ЗУТ
 
и
 
чл.
 31, 
ал.
 4 
ЗЕЕ
 
и
 
отменя
 
Наредба
 № 1 
от
 1999 
г.
 
за
 
проектиране
 
на
топлоизолацията на сгради (ДВ, бр. 7 от 1999 г.).
 
стр.
 23 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
§ 4.
 (
Предишен
 § 3 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) 
Тази
 
наредба
се прилага за сгради, чието проектиране започва след 1 март 2005 г.
§ 5.
 (
Предишен
 § 4 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) 
До
 
влизане
 
в
сила
 
на
 
наредбата
 
по
 
чл.
 125, 
ал.
 4 
ЗЕ
 
се
 
прилагат
 
Нормите
 
за
 
проектиране
 
на
отоплителни
, 
вентилационни
 
и
 
климатични
 
инсталации
 (
отпечатани
 
в
 
Бюлетина
 
за
строителство
 
и
 
архитектура
 (
БСА
), 
бр.
 6, 7, 8 
и
 9 
от
 1986 
г.
; 
изм.
 
и
 
доп.
, 
БСА
, 
бр.
 6
- 7 
от
 1991 
г.
, 
бр.
 10 
от
 1993 
г.
 
и
 
бр.
 4 - 5 
от
 1994 
г.
) 
при
 
изчисляване
 
на
показателите
 
за
 
топлосъхранение
 
и
 
за
 
разход
 
на
 
енергия
, 
както
 
и
 
на
 
енергийните
характеристики на сградите съгласно наредбата по чл. 15, ал. 2 ЗЕЕ.
§ 6.
 (
Предишен
 § 5 - 
ДВ
, 
бр.
 80 
от
 2013 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 14.10.2013 
г.
) 
Указания
 
по
прилагане
 
на
 
наредбата
 
дава
 
министърът
 
на
 
регионалното
 
развитие
 
и
благоустройството.
§ 7.
 (
Нов
 – 
ДВ
, 
бр.
 27 
от
 2015 
г.
, 
в
 
сила
 
от
 15.07.2015 
г.
) (1) 
Националните
минимални
 
изисквания
 
към
 
енергийните
 
характеристики
 
на
 
сградите
 
и
 
сградните
компоненти
 
се
 
определят
 
и
 
сравняват
 
по
 
отношение
 
на
 
равнищата
 
на
 
оптималните
разходи
 
в
 
съответствие
 
с
 
изискванията
 
на
 
Делегиран
 
регламент
 (
ЕС
) № 244/2012
на Комисията от 2012 г.
(2) 
Резултатите
 
и
 
входящите
 
данни
 
и
 
допускания
, 
използвани
 
за
изчисленията
 
по
 
ал.
 1, 
се
 
предоставят
 
с
 
доклад
 
до
 
Европейската
 
комисия
 
на
редовни интервали, които са не по-дълги от пет години.
(3) 
Когато
 
резултатите
 
по
 
ал.
 1 
показват
, 
че
 
действащите
 
минимални
изисквания
 
за
 
енергийните
 
характеристики
 
съответстват
 
на
 
значително
 
по
-
ниска
енергийна
 
ефективност
 
в
 
сравнение
 
с
 
равнищата
 
на
 
оптималните
 
разходи
 
във
връзка
 
с
 
минималните
 
изисквания
 
за
 
енергийните
 
характеристики
, 
разликите
 
се
обосновават
 
писмено
 
в
 
доклада
 
по
 
ал.
 2. 
В
 
случаите
, 
когато
 
тази
 
разлика
 
не
 
може
да
 
бъде
 
обоснована
, 
докладът
 
се
 
придружава
 
от
 
план
, 
в
 
който
 
се
 
описват
подходящите
 
мерки
 
за
 
значителното
 
й
 
намаляване
 
до
 
следващото
 
преразглеждане
на минималните изисквания за енергийните характеристики. 
НАРЕДБА за изменение и допълнение
на Наредба № 7 от 2004 г. за енергийна ефективност,
топлосъхранение и икономия на енергия в сгради
(ДВ, бр. 2 от 2010 г.)
.......................................................................
§ 4. 
В
 § 25 
от
 
преходните
 
и
 
заключителните
 
разпоредби
 
към
 
Наредбата
 
за
изменение
 
и
 
допълнение
 
на
 
Наредба
 № 7 
от
 2004 
г.
 
за
 
топлосъхранение
 
и
икономия на енергия в сгради (ДВ, бр. 85 от 2009 г.) ал. 1 се изменя така:
"§ 25. (1) 
Наредбата
 
се
 
прилага
 
за
 
инвестиционни
 
проекти
, 
за
 
които
производството
 
по
 
одобряване
 
и
 
производството
 
по
 
издаване
 
на
 
разрешение
 
за
строеж започва след 1 февруари 2010 г.".
......................................................................
Заключителна разпоредба
§ 6. 
Производствата
 
по
 
заявленията
 
за
 
одобряване
 
на
 
инвестиционни
 
проекти
,
подадени до 1 февруари 2010 г. включително, се довършват по досегашния ред.
ПРЕХОДНА РАЗПОРЕДБА
към Наредбата за изменение и допълнение
на Наредба № 7 от 2004 г. за енергийна ефективност,
топлосъхранение и икономия на енергия в сгради
(ДВ, бр. 80 от 2013 г., в сила от 14.10.2013 г.)
§ 17. (1) 
Наредбата
 
не
 
се
 
прилага
 
за
 
сгради
, 
за
 
които
 
е
 
започнало
 
производство
 
стр.
 24 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
по въвеждането им в експлоатация.
(2) 
За
 
започнато
 
производство
 
по
 
въвеждане
 
в
 
експлоатация
 
се
 
счита
датата на внасяне на искане пред компетентния орган съгласно ЗУТ.
НАРЕДБА за изменение и допълнение на
Наредба № 7 от 2004 г. за енергийна ефективност,
топлосъхранение и икономия на енергия в сгради
(ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г., доп., бр. 35
от 2015 г., изм., бр. 90 от 2015 г., в сила от 20.11.2015 г.)
......................................................................
Допълнителна разпоредба
§ 28. 
Наредбата
 
е
 
преминала
 
процедурата
 
за
 
обмен
 
на
 
информация
 
в
 
областта
 
на
техническите
 
регламенти
 
по
 
реда
 
на
 
Постановление
 № 165 
на
 
Министерския
 
съвет
от
 2004 
г.
 
за
 
организацията
 
и
 
координацията
 
на
 
обмена
 
на
 
информация
 
за
технически
 
регламенти
 
и
 
правила
 
за
 
услуги
 
на
 
информационното
 
общество
 
и
 
за
установяване
 
на
 
процедурите
, 
свързани
 
с
 
прилагането
 
на
 
някои
 
национални
технически
 
правила
 
за
 
продукти
, 
законно
 
предлагани
 
на
 
пазара
 
на
 
друга
 
държава
членка
 (
ДВ
, 
бр.
 64 
от
 2004 
г.
), 
с
 
което
 
е
 
въведена
 
Директива
 98/34/
ЕС
, 
изменена
 
с
Директива 98/48/ЕС.
Преходни и заключителни разпоредби
§ 29. (1) 
В
 
срок
 
до
 
две
 
години
 
от
 
влизането
 
в
 
сила
 
на
 
наредбата
 
числовите
стойности
 
на
 
границите
 
на
 
енергопотребление
 
от
 
скалата
 
на
 
класовете
 
на
енергопотребление
 
за
 
различните
 
категории
 
сгради
 
се
 
проучват
 
за
 
резултатите
 
от
прилагането им и при необходимост се актуализират.
(2) 
Допуска
 
се
 
в
 
срока
 
по
 
ал.
 1 
при
 
доказана
 
и
 
обоснована
 
невъзможност
за
 
сгради
, 
за
 
които
 
се
 
установи
, 
че
 
не
 
може
 
да
 
се
 
изпълни
 
изискването
 
за
принадлежност
 
към
 
съответния
 
клас
 
от
 
скалата
 
с
 
числови
 
граници
, 
класът
 
на
енергопотребление
 
да
 
се
 
определя
 
по
 
методиката
 
съгласно
 
приложение
 № 3 
чрез
изчисляване
 
на
 
референтните
 
стойности
 
на
 EPmax,s 
и
 EPmax,r 
за
 
конкретната
сграда.
 
Невъзможността
 
за
 
изпълнение
 
на
 
нормативното
 
изискване
 
за
принадлежност
 
към
 
съответния
 
клас
 
от
 
скалата
 
с
 
числови
 
граници
 
се
 
доказва
 
пред
органа
, 
осъществяващ
 
контрол
 
по
 
спазване
 
на
 
законодателството
 
в
 
областта
 
на
енергийната ефективност.
(3) (Отм. – ДВ, бр. 90 от 2015 г., в сила от 20.11.2015 г.).
§ 30. (1) (
Доп.
 – 
ДВ
, 
бр.
 35 
от
 2015 
г.
)
 
Наредбата
 
влиза
 
в
 
сила
 
три
 
месеца
 
след
обнародването
 
й
 
в
 "
Държавен
 
вестник
", 
с
 
изключение
 
на
 § 6, 7, 9, 14, 19, 22 
и
 26,
които
 
влизат
 
в
 
сила
 
от
 
деня
 
на
 
обнародването
 
й
 
и
 
се
 
прилагат
 
за
 
проекти
,
финансирани изцяло или частично с публични и/или европейски средства.
(2) 
Наредбата
 
се
 
прилага
 
за
 
инвестиционни
 
проекти
, 
за
 
които
производството
 
по
 
одобряване
 
на
 
инвестиционен
 
проект
 
и
 
производството
 
по
издаване на разрешение за строеж започва след влизането й в сила.
(3) 
За
 
започнато
 
производство
 
по
 
одобряване
 
на
 
инвестиционен
 
проект
 
и
издаване
 
на
 
разрешение
 
за
 
строеж
 
се
 
счита
 
датата
 
на
 
внасяне
 
на
 
инвестиционния
проект
 
за
 
одобряване
 
от
 
компетентния
 
орган.
 
За
 
започнато
 
производство
 
се
 
счита
и
 
наличието
 
на
 
съгласуван
 
идеен
 
инвестиционен
 
проект
 
от
 
съответния
 
орган
,
компетентен за неговото одобряване.
(4) 
Наредбата
 
не
 
се
 
прилага
 
за
 
сгради
, 
за
 
които
 
производството
 
по
въвеждането
 
им
 
в
 
експлоатация
 
е
 
започнало
 
преди
 
влизането
 
в
 
сила
 
на
наредбата.
 
За
 
започнато
 
производство
 
по
 
въвеждане
 
в
 
експлоатация
 
се
 
счита
датата на внасяне на искане пред компетентния орган съгласно ЗУТ.
(5) 
Наредбата
 
не
 
се
 
прилага
 
за
 
сгради
, 
за
 
които
 
до
 
влизането
 
в
 
сила
 
на
наредбата
 
са
 
депозирани
 
при
 
възложителя
/
собственика
 
на
 
сградата
 
документите
по
 
чл.
 18 
от
 
Наредба
 № 16-1594 
от
 2013 
г.
 
за
 
обследване
 
за
 
енергийна
 
стр.
 25 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
ефективност, сертифициране и оценка на енергийните спестявания на сгради.
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
към Наредбата за изменение и допълнение
на Наредба № 7 от 2004 г. за енергийна ефективност на сгради
(ДВ, бр. 90 от 2015 г., в сила от 20.11.2015 г.)
§ 13. (1) 
Наредбата
 
се
 
прилага
 
за
 
инвестиционни
 
проекти
, 
за
 
които
 
производството
по
 
одобряване
 
на
 
инвестиционен
 
проект
 
и
 
производството
 
по
 
издаване
 
на
разрешение за строеж започва след влизането й в сила.
(2) 
За
 
започнато
 
производство
 
по
 
одобряване
 
на
 
инвестиционен
 
проект
 
и
издаване
 
на
 
разрешение
 
за
 
строеж
 
се
 
счита
 
датата
 
на
 
внасяне
 
на
 
инвестиционния
проект
 
за
 
одобряване
 
от
 
компетентния
 
орган.
 
За
 
започнато
 
производство
 
се
 
счита
и
 
наличието
 
на
 
съгласуван
 
идеен
 
инвестиционен
 
проект
 
от
 
съответния
 
орган
,
компетентен за неговото одобряване.
(3) 
Наредбата
 
не
 
се
 
прилага
 
за
 
сгради
, 
за
 
които
 
производството
 
по
въвеждането
 
им
 
в
 
експлоатация
 
е
 
започнало
 
преди
 
влизането
 
в
 
сила
 
на
наредбата.
 
За
 
започнато
 
производство
 
по
 
въвеждане
 
в
 
експлоатация
 
се
 
счита
датата на внасяне на искане пред компетентния орган съгласно ЗУТ.
............................................................................
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
към Наредбата за изменение и допълнение
на Наредба № 7 от 2004 г. за енергийна ефективност на сгради
(ДВ, бр. 93 от 2017 г., в сила от 21.11.2017 г.)
§ 19. (1) 
Наредбата
 
се
 
прилага
 
за
 
инвестиционни
 
проекти
, 
за
 
които
 
производството
по
 
одобряване
 
на
 
инвестиционен
 
проект
 
и
 
производството
 
по
 
издаване
 
на
разрешение за строеж започва след влизането й в сила.
(2) 
За
 
започнато
 
производство
 
по
 
одобряване
 
на
 
инвестиционен
 
проект
 
и
издаване
 
на
 
разрешение
 
за
 
строеж
 
се
 
счита
 
датата
 
на
 
внасяне
 
на
 
инвестиционния
проект
 
за
 
одобряване
 
от
 
компетентния
 
орган.
 
За
 
започнато
 
производство
 
се
 
счита
и
 
наличието
 
на
 
съгласуван
 
идеен
 
инвестиционен
 
проект
 
от
 
съответния
 
орган
,
компетентен за неговото одобряване.
(3) 
Наредбата
 
не
 
се
 
прилага
 
за
 
сгради
, 
за
 
които
 
производството
 
по
въвеждането
 
им
 
в
 
експлоатация
 
е
 
започнало
 
преди
 
влизането
 
й
 
в
 
сила.
 
За
започнато
 
производство
 
по
 
въвеждане
 
в
 
експлоатация
 
се
 
счита
 
датата
 
на
 
внасяне
на искане пред компетентния орган съгласно ЗУТ.
(4) 
Наредбата
 
не
 
се
 
прилага
 
за
 
сгради
, 
които
 
са
 
в
 
процес
 
на
 
изпълнение
на СМР по издадено разрешение за строеж преди влизането й в сила.
............................................................................
                                                              
Приложение № 1
1. 
Стандарти
 
от
 
приложното
 
поле
 
на
 
наредбата
:
1.1. БДС EN ISO 13790 "
Енергийни
 
характеристики
 
на
 
сгради
. 
Изчисляване
 
на
 
потребната
 
енергия
 
за
 
отопляване
охлаждане
 
на
 
пространство
" и 
позованите
 в 
него
 
задължителни
 
за
 
прилагане
 
на
 
този
 
стандарт
 
документи
въведени
 
като
 
български
 
държавни
 
стандарти
, 
както
 
следва
:
а) БДС EN ISO 6946:2008 "
Строителни
 
елементи
 и 
елементи
 
на
 
сгради
. 
Топлинно
 
съпротивление
 и 
коефициент
топлопреминаване
. 
Метод
 
за
 
изчисление
 (ISO 6946:2007)";
б) БДС EN ISO 7345:2000 "
Топлоизолация
. 
Физични
 
величини
 и 
определения
 (ISO 7345:1987)";
в
) БДС EN ISO 10077-1:2006 "
Топлинни
 
характеристики
 
на
 
прозорци
, 
врати
 и 
капаци
. 
Изчисляване
 
на
 
коефициента
на
 
топлопреминаване
. 
Част
 1: 
Общи
 
положения
 (ISO 10077-1:2006)";
г) БДС EN ISO 13370:2008 "
Топлинни
 
характеристики
 
на
 
сгради
. 
Топлопреминаване
 
през
 
земната
 
основа
изчисление
 (ISO 13370:2007)";
д) БДС EN ISO 13786:2008 "
Топлинни
 
характеристики
 
на
 
строителните
 
елементи
. 
Динамични
 
топлинни
характеристики
. 
Изчислителен
 
метод
 (ISO 13786:2007)";
е) БДС EN ISO 13789:2008 "
Топлинни
 
характеристики
 
на
 
сгради
. 
Коефициент
 
на
 
топлинните
 
загуби
 
от
топлопреминаване
 и 
вентилация
. 
Метод
 
за
 
изчисление
 (ISO 13789:2007)";
 
стр.
 26 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
ж
) БДС EN ISO 15927-4:2006 "
Хигротермални
 
характеристики
 
на
 
сгради
. 
Изчисляване
 и 
представяне
 
на
данни
. 
Част
 4: 
Часови
 
данни
 
за
 
изчисляване
 
на
 
годишната
 
енергия
, 
използвана
 
за
 
затопляне
 и 
охлаждане
15927-5:2004)";
з) БДС EN 15217:2007 "
Енергийни
 
характеристики
 
на
 
сгради
. 
Методи
 
за
 
изразяване
 
на
 
енергийните
характеристики
 и 
за
 
енергийна
 
сертификация
 
на
 
сгради
"
1.2. БДС EN ISO 14683:2008 "
Топлинни
 
мостове
 в 
строителните
 
конструкции
. 
Коефициент
 
на
 
линейно
топлопреминаване
. 
Опростени
 
методи
 и 
ориентировъчни
 
изчислителни
 
стойности
 (ISO 14683:2007)".
1.3. БДС EN 12207 "
Прозорци
 и 
врати
. 
Въздухопроницемост
. 
Класификация
 
Забележка
.
 
За
 
датираните
 
позовавания
 
се
 
прилагат
 
само
 
цитираните
 
издания
. 
За
 
недатираните
 
позовавания
прилагат
 
последните
 
издания
 
на
 
позованите
 
документи
 (
включително
 
измененията
).
2. Основни означения и единици за измерване:
, 
е количеството годишна първична енергия;
, 
– количеството годишна потребена енергия за отопляване;
, 
– количеството годишна потребна енергия за охлаждане;
, 
– годишното количество потребна енергия за гореща вода за битови нужди;
, 
– годишното количество регенерирана енергия в сградата;
s – отопляваното/охлажданото пространство в сградата;
A, m
2
 – общата площ на външните ограждащи конструкции и елементи на сградата;
Af, m
2
 – общата площ на отоплявано/охлаждано пространство 
в сградата, определена по външни размери;
Vs, m
3
 – обемът на отоплявано/охлаждано пространство 
в сградата, определен по външни размери;
V, m
3
 – обемът на отоплявано/охлаждано пространство 
в сградата, определен по вътрешни размери;
DD, Kd са денградуси;
U,W/ m
2
K – коефициентът на топлопреминаване;
g – коефициентът на сумарна пропускливост на слънчева енергия;
, °C – температурата на въздуха в отопляваното пространство 
;
, °C – температурата на въздуха в охлажданото пространство 
;
, °C – средната месечна стойност на температурата на окръжаващата външна среда;
t, h – продължителността на месеца в часове;
,W/K – коефициентът на пренос на топлина с вентилационния въздух при температурна разлика 1К;
, W/K – коефициентът на пренос на топлина през ограждащите елементи при температурна разлика 1К;
, W/mK – линейният коефициент на топлопреминаване по вътрешните размери;
, W/mK – линейният коефициент на топлопреминаване по външните размери;
, 
– кратността на въздухообмена;
fst – процент остъкляване.
 
                                                              
Приложение № 2
 
стр.
 27 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Таблица 1
Данни за продължителността на отоплителния период
и за денградусите (DD)по населени места
№ по
ред
Населено място
Брой
отоплителни
дни (t
HP
)
при:
DD при:
Брой
отоплителни
дни (t
HP
)
при:
DD при:
q
 
e
 ≥ 
12
°C
q
 
e
 ≥  
12°
 
C
q
 
i
, H
  
=  
19
°
 C
 
q
 
i,
H 
= 
17
°
 C
 
1
2
3
4
5
6
1.
Айтос
175
2400
175
2030
2.
Ардино
180
2500
180
2140
3.
Асеновград
170
2400
167
2060
4.
Балчик
180
2400
180
2040
5.
Белоградчик
195
3000
195
2610
6.
Берковица
195
3000
195
2610
7.
Благоевград
170
2400
170
2060
8.
Бойчиновци
180
2800
180
2440
9.
Ботевград
190
2800
190
2420
 
стр.
 28 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
10.
Брезник
210
3200
210
2780
11.
Бургас
170
2300
170
1960
12.
Бяла
175
2700
175
2350
13.
Бяла Слатина
175
3000
175
2650
14.
Варна
180
2400
180
2040
15.
Велинград
200
3300
200
2860
16.
Видин
185
2800
185
2430
17.
Враца
180
2700
180
2340
18.
Габрово
190
2800
190
2420
19.
Генерал Тошево
190
2800
190
2420
20.
Годеч
200
3100
200
2700
21.
Горна Оряховица
180
2700
180
2340
22.
Гоце Делчев
180
2600
180
2240
23.
Горни Чифлик
185
2500
185
2130
24.
Грудово
175
2400
175
2050
25.
Девин
210
3000
210
2580
26.
Димитровград
175
2400
175
2050
27.
Добрич
190
2800
190
2420
28.
Дряново
185
2700
185
2330
29.
Дулово
190
2800
190
2420
30.
Дупница
190
2700
190
2320
31.
Елена
190
2800
190
2420
32.
Елен Пелин
195
2900
195
2510
33.
Елхово
175
2400
175
2050
34.
Златарица
185
2800
185
2430
35.
Ивайловград
170
2300
170
1960
36.
Исперих
190
2800
190
2420
37.
Ихтиман
195
3400
195
3010
38.
Казанлък
190
2800
190
2420
39.
Карлово
180
2600
180
2240
40.
Карнобат
175
2400
175
2050
41.
Кнежа
190
3000
190
2620
42.
Копривщица
250
4000
250
3500
43.
Котел
190
2800
190
2420
44.
Крумовград
175
2400
175
2050
45.
Кубрат
185
2800
185
2430
46.
Кула
190
3000
190
2620
47.
Кърджали
175
2400
175
2050
48.
Кюстендил
190
2700
190
2320
 
стр.
 29 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
49.
Ловеч
180
2700
180
2340
50.
Лом
180
2700
180
2340
51.
Луковит
180
2600
180
2240
52.
Мадан
210
3000
210
2580
53.
Малко Търново
170
2200
170
1860
54.
Момчилград
180
2500
180
2140
55.
Монтана
180
2800
180
2440
56.
Никопол
175
2600
175
2250
57.
Нова Загора
175
2400
175
2050
58.
Нови пазар
190
2800
190
2420
59.
Омуртаг
190
2800
190
2420
60.
Оряхово
175
2600
175
2250
61.
Павликени
180
2700
180
2340
62.
Пазарджик
175
2500
175
2150
63.
Панагюрище
195
3000
195
2610
64.
Перник
195
3000
195
2610
65.
Петрич
155
2000
155
1690
66.
Пещера
165
3000
165
2270
67.
Пирдоп
180
3100
180
2740
68.
Плевен
180
2700
180
2340
69.
Пловдив
175
2500
175
2150
70.
Поморие
170
2300
170
1960
71.
Попово
185
2800
185
2430
72.
Преслав
190
2800
190
2420
73.
Провадия
180
2600
180
2240
74.
Първомай
180
2600
180
2240
75.
Радомир
185
3000
185
2630
76.
Разград
190
2800
190
2420
77.
Разлог
220
3300
220
2860
78.
Русе
175
2600
175
2250
79.
Самоков
220
3300
220
2860
80.
Сандански
160
2100
160
1780
81.
Свиленград
165
2200
165
1870
82.
Свищов
175
2600
175
2250
83.
Своге
195
3000
195
2610
84.
Севлиево
185
2800
185
2430
85.
Силистра
180
2700
180
2340
86.
Сливен
175
2400
175
2050
87.
Сливница
200
3100
200
2700
 
стр.
 30 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
88.
Смолян
240
3600
240
3120
89.
София
190
2900
190
2520
90.
Созопол
160
2100
160
2780
91.
Стара Загора
170
2300
170
1960
92.
Тервел
190
2800
190
2420
93.
Тетевен
195
3000
195
2610
94.
Тополовград
170
2400
170
2600
95.
Троян
195
3000
195
2610
96.
Трън
220
3500
220
3060
97.
Трявна
190
2800
190
2420
98.
Тутракан
180
2700
180
2340
99.
Търговище
190
2800
190
2420
100.
Велико Търново
180
2600
180
2240
101.
Харманли
170
2300
170
1960
102.
Хасково
175
2300
175
1950
103.
Хисаря
175
2500
175
2150
104.
Царево
160
2100
160
1780
105.
Чепеларе
250
3800
250
3300
106.
Чирпан
180
2600
180
2240
107.
Шумен
190
2800
190
2420
108.
Ямбол
180
2500
180
2140
Забележки:
1. В случаите, когато в табл. 1 няма данни за съответното населено място,
продължителността на отоплителния период и денградусите се определят в
зависимост от климатичната зона по картата и данните в табл. 2 от това приложение.
2. (Изм. – ДВ, бр. 85 от 2009 г.)Когато надморската височина на дадено населено
място е по-голяма от 500 m, 
годишният разход на енергия
 се пресмята по данните за
съответната климатична зона, към която принадлежи населеното място, и се умножава с
отношението на денградусите за населеното място съгласно табл. 1 и денградусите за
зоната.
 
 
стр.
 31 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
стр.
 32 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
стр.
 33 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
стр.
 34 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
                                                              
Приложение № 3
МЕТОДИКА
за изчисляване на показателите за разход на енергия
и 
на 
енергийните характеристики на сгради
1. Основни положения
1.1. Методиката е разработена въз основа на 
БДС 
EN
 
ISO
 13790 
и на добрите европейски практики
в областта на 
определяне на годишен разход на енергия за отопляване, вентилация, охлаждане и
гореща вода
.
1.2. Методиката дава количествена оценка за влиянието на:
1.2.1. топлинните загуби и топлинните притоци от топлопреминаване през ограждащите
елементи;
1.2.2. топлинните загуби и топлинните притоци от вентилация вследствие смяната на въздуха в
помещенията с външен въздух;
1.2.3. топлинните печалби от слънчевото греене, получени в резултат както на директното
слънцегреене през прозрачни елементи, така и на поглъщането на лъчение от непрозрачни
елементи;
1.2.4. топлинните загуби от излъчване към небосвода;
1.2.5. топлинните печалби от вътрешни източници, от работата на електрически уреди, изкуствено
осветление, от топлопредаването на хора;
1.2.6. ефективността на техническите системи, осигуряващи параметрите на микроклимата.
2. Външни климатични условия
2.1. Показателите за разход на енергия се определят при базови стойности на следните
климатични фактори:
2.1.1. средномесечна температура на външния въздух;
2.1.2. 
средни часови температури на външния въздух за периода на охлаждане;
2.1.3. средночасов интензитет на пълното слънчево греене, определен на база 24 часа;
2.1.4. средномесечна относителна влажност на външния въздух (за периода на охлаждане)
;
2.1.
5 средночасова относителна влажност на външния въздух (за периода на охлаждане).
2
.2. Базовите стойности на климатичните фактори са определени за девет климатични зони на
страната съгласно картата и таблици 1 и 2 на приложение № 2.
3. Потребна и първична енергия
3.1. (Изм. – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 14.04.2015 г., бр. 93 от 2017 г., в сила от
21.11.2017 г.) Общи положения
 
Изчисляването на разхода на енергия се основава на енергиен баланс на сградата като
интегрирана система за период от време един месец. Такъв подход налага съвместяване на
нестационарни и стационарни компоненти на енергийните потоци по целия тракт – от
енергообмена в отопляваното и/или охлажданото пространство през системата за пренос и
разпределение до генератора/преобразувателя на енергия. Това налага въвеждане на някои
специфични определения, с които да се дефинират междинни граници на енергийния баланс.
Енергията, която трябва да се внесе или отнеме от кондиционирания обем, е "нетна потребна
енергия". Онази част от нетната енергия, която е необходима в границите на отопляваното или
охлажданото пространство енергия за поддържане на параметрите на микроклимата, е нетната
потребна енергия за поддържане на микроклимата.
Когато към нетната потребна енергия за поддържане на микроклимата се отчетат и загубите за
преобразуване, пренос и разпределение, които се реализират в съответните системи на сградата,
както и енергията за транспортиране на топлоносителите/студоносителите в тези системи
(енергията за помпи и вентилатори), се получава енергията, която трябва да се достави до
границите на сградата за подържане на микроклимата. Тази енергия е брутната потребна енергия
за поддържане на параметрите на микроклимата в сградата.
Брутната потребна енергия общо за сградата е сума от брутната потребна енергия за поддържане
на параметрите на микроклимата и брутната потребна енергия за функционирането на останалите
технически съоръжения и системи. Брутната потребна енергия за сградата има еквивалентна
стойност на т. нар. 
"първична енергия".
 
стр.
 35 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
3.1.1. Изчислителният метод за определяне на брутната потребна енергия в сгради се основава
на квазистационарен топлинен баланс на сградата, в който динамиката на топлообменните
процеси се отчита с коефициенти на оползотворяване на топлинните печалби и топлинните
загуби.
3.1.2. (Изм. – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 14.04.2015 г.) Топлинно зониране на сградата се
налага в случаите, когато в отопляемия/охлаждания обем на сградата има пространства с
различно функционално предназначение, различен режим на обитаване и различни параметри
на микроклимата, топло-/студоснабдяване на пространствата от различни технически системи. 
3.1.2.1. Критерии за определяне на топлинна зонаЕдна топлинна зона включва пространства,
които имат:
а) еднакво функционално предназначение;
б) еднакъв режим на обитаване;
в) еднаква небесна ориентация на външните ограждащи елементи (за случаите, когато се
изисква охлаждане);
г) изискване за осигуряване на еднакви параметри на микроклимата в режим на отопление и
охлаждане, при които температурната разлика между пространствата в един режим е по-малка
от 4К;
д) топло- и/или студоснабдяване от една система.
3.1.2.2. Когато условията по т. 3.1.2.1 не може да се изпълнят, е необходимо да се извърши
"топлинно куплиране" на съседните зони, т.е. отчитане на топлообмена между зоните.
Необходимите параметри за топлинното куплиране са: коефициентът на топлопреминаване
през вътрешния граничен ограждащ елемент, площта на този елемент, температурите в двете
съседни зони и въздухообменът между тях.
3.1.2.3. При топлинно зониране на сградата се прилагат следните правила:
   
а) отопляемата/охлажданата площ на зоната е разгънатата площ на пода на зоната,
определена по външни размери откъм страната на ограждащите елементи, граничещи с
външния въздух, и по оста на симетрия на вътрешните вертикални гранични ограждащи
елементи;
   
б) площта на вътрешните вертикални гранични ограждащи елементи се определя по вът-
решни размери;
   
в) за периода на отопляване средната температура в зоната (
θ
i
,
H
) се определя по формулата:
 
Description: C:pi/87010t312.gif
 
 3.1.3 Топлинните печалби от вътрешни източници зависят от режима на експлоатация на
сградата и мощността на използваните уреди.
В топлинните печалби топлината, отделена от хора, се отчита само с осезаемата съставяща.
3.1.4. 
Когато зоната съдържа 
пространства
 с 
различен режим на използване, 
различни
вътрешни топлинни източници, продължителност на осветление
 и 
продължителност на
вентилация, се използват 
осреднени по площ стойности на 
параметрите
.
 
стр.
 36 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
3.2. (Попр. - ДВ, бр. 92 от 2009 г.) Годишна потребна енергия
Годишната потребна енергия (
) в kWh за отопляване, вентилация, гореща вода за битови нужди
и охлаждане се 
изчислява
 по следното балансово уравнение:
Q = Q
H
 + Q
V
 + Q
W
 + Q
C
 – Q
r
,
(3.3),
където:
 
е годишната потребна енергия за отопляване, 
kWh
;
 
- годишната потребна енергия за вентилация, 
kWh
;
 
- годишната потребна енергия за гореща вода за битови нужди, 
kWh
;
 
- годишната потребна енергия за охлаждане, 
kWh
;
 - годишното количество регенерирана енергия в сградата, 
kWh
.
3.3. 
П
ървична енергия
За определяне на първичната енергия се използва коефициент е
р
, отчитащ загубите при добив
и/или производство и пренос на енергийни ресурси и енергия. Първичната енергия за сградата (
) в 
kWh
 се определя по формулата:
(3.
4
),
където:
Q
p
 е количеството първична енергия, kWh;
Q
i
 – количеството брутна потребна енергия с i-тия енергоносител, kWh;
e
p
,
i
 
 
- коефициент, отчитащ загубите за добив/производство и пренос на i-тата съставяща на
брутната потребна енергия
.
Стойностите на коефициента е
р
 са дадени в таблица 1.
Таблица 1
(Изм. – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 14.04.2015 г.)
 
Вид енергиен ресурс/ енергия
Коефициент
е
р
Коефициент на екологичен
еквивалент f
i
–
g СО
2
/kWh
Промишлен газьол и дизел
1,1
267
Мазут
1,1
279
Природен газ
1,1
202
Пропан-бутан
1,1
227
Черни каменни въглища
1,2
341
Лигнитни/кафяви каменни въглища
1,2
364
Антрацитни въглища
1,2
354
Брикети
1,25
351
Дървени пелети, брикети и дърва
1,05
43
Топлина от централизирано
топлоснабдяване
1,30
290
Електричество
3,0
819
 
4. Метод за изчисляване на потребната енергия
4.1. Потребна 
енергия за отопляване
За всяка зона на сградата 
потребната 
енергия 
за отопляване 
за всеки месец 
от отоплителния
период 
се изчислява 
по уравнението
:
(3
.5
),
при условие че 
,
където
:
е потребната енергия за отопляване на 
зоната, 
kWh
;
  
-
 пълните топлинни загуби 
на зоната за месеца
, определени съгласно 
т. 4.4, 
kWh
;
- 
топлинни
те
 печалби 
в зоната за месеца
, определени съгласно 
т. 4.5, 
kWh
;
  
- 
безразмерен фактор на оползотворяване 
н
а топлинните печалби
 в зоната за месеца
,
определен съгласно 
т. 11.1.
 
стр.
 37 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
4.2. Потребна енергия за охлаждане
Когато в охлажданата зона няма влагообмен, 
потребната енергия за охлаждане за всеки месец
се изчислява 
по уравнението
:
(
3.6
),
при условие че 
,
където
:
  е потребната енергия за охлаждане на 
зоната, 
kWh
;
-
 топлинни
те печалби в зоната за месеца
, 
kWh
;
-
 пълните топлинни 
загуби на зоната за месеца
, 
kWh
;
  
-
 безразмерен фактор на оползотворяване 
н
а топлинните загуби 
в зоната за месеца
,
определен съгласно 
т. 11.2.
Особеностите на изчисляването на потребната енергия за охлаждане с отчитане на
влагообмена са дадени в т. 12.
4.3. Потребна енергия за загряване на вода за битови нужди
При загряване на вода за битови нужди дефинираната в т. 3.1 потребна енергия съвпада с
нетната енергия и се
 
определя по уравнението:
, 
kWh
(3.7),
където:
(ρc)
w
 = 1,161 kWh/(m
3
.K) е обемно
 
изразеният топлинен капацитет на водата;
V
w
 - обемът на горещата вода за изчислителния период, 
m
3
;
- температурата на горещата вода, °С
;
 - температурата на студената вода, °С.
4
.4. 
Пълните топлинни загуби 
 
в 
kWh
 
за всяка зона и за всеки 
месец
 се определят 
като
сума
:
,
(3.
8
),
к
ъдето
:
 
са топлинните загуби 
на зоната 
от топлопреминаване 
за 
месеца
, 
kWh
;
 -
 топлинните загуби 
на зоната от
 вентилация 
за 
месеца
, 
kWh
.
4.4.1. Топлинните загуби 
 в kWh от топлопреминаване
 се изчисляват за всяка зона и за
всеки месец по формулата:
а) за периода на отопляване:
(3.
9
);
б) за периода на охлаждане:
(3.10),
където:
     
са топлинните загуби от 
топлопреминаване, 
kWh
;
      е коефициент на 
пренос на топлина
 през 
ограждащите зоната елементи при
температурна разлика 1К, 
; определя се съгласно т. 5
;
 - топлинният поток през земята
 при температурна разлика 1К
, причинен от топлинната
инертност на земята, W
/
K
;
 - съответно температури
те
 в зоната при зимен и летен режим, °С
;
       
- средната месечна стойност на температурата на окръжаващата зоната среда, °С
;
         
-
 продължителността на 
месеца в часове
.
4.4.2. Топлинните загуби 
 в kWh о
т вентилация 
се изчисляват за всяка зона и за всеки
месец по формулата:
в) за периода на отопляване:
 
стр.
 38 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
(
3.11
);
г) за периода на охлаждане:
(3.12),
където:
     
e
 количеството топлина, 
пренесено с вентилационния въздух
, 
kWh
;
     е коефициент на 
пренос на топлина с вентилационния въздух при температурна разлика
1К, 
; определя се съгласно т. 
8
;
 са съответно температури
те
 в зоната при зимен и летен режим, °С
;
       
- средната месечна стойност на температурата на външния въздух, °С
;
         
-
 продължителността на 
месеца в часове
.
В някои периоди от време топлинните загуби от вентилация може да се получат с отрицателен
знак. Това означава „внасяне на топлина в зоната”.
4.5. Т
оплинни
те печалби 
 
в 
kWh 
за всяка зона и за всеки месец се изчисляват по
формулата
:
,
(
3.13
),
к
ъдето
:
     
е 
сумарното количество топлина, отделено от 
вътрешните топлинни източници 
в зоната
за дадения месец, определена съгласно 
т. 9
, 
kWh
;
    
-
 сумата от притоците на топлина 
в зоната 
от слънцето за даден
ия месец
, определена
съгласно 
т. 10
, 
kWh
.
5. Коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване
Коефициентът на пренос на топлина чрез топлопреминаване 
 се определя по формулата:
(3.14),
където:
 
e
 коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване през ограждащите елементи,
граничещи с външния въздух, W/K;
 - коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване през земята в стационарен
режим, W/K;
H
U
 - коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване през елементи, граничещи с
неотопляеми или неохлаждани зони, W/K;
 - коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване през елементи, граничещи с
прилепени сгради
, W/K
.
5.1. 
Коефициент на пренос на топлина чрез т
оплопреминаване през ограждащи конструкции
и елементи, граничещи с външен въздух
Коефициентът на пренос на топлина чрез топлопреминаване през ограждащите конструкции и
елементи, граничещи с външния въздух, 
 се определя по формулата:
(3.15),
к
ъдето
:
 е номерът на елемента, k – номерът на 
линейния
 топлинен мост, j - номерът на точковия
топлинен мост;
U
i
 е коефициент на топлопреминаване на 
i
-тия 
ограждащ елемент, граничещ с външен въздух,
W/m
2
K;
A
i
 – площта на 
i
-тия 
ограждащ елемент, m
2
;
 - дължината на k-тия линеен топлинен мост, 
m
;
- линейният коефициент на топлопреминаване на 
k-тия линеен топлинен мост, W/mK;
 - коефициентът на пренос на топлина през j-тия точков топлинен мост, W/K.
 
стр.
 39 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
5.2. Коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване през земята
Топлинните загуби от топлопреминаване 
през 
ограждащи конструкции и елементи, граничещи
със земята - подови плочи, стени и подове на подземен етаж, се изчисляват по метод, описан
подробно в БДС EN ISO 13370:2008. Те се определят с две компоненти:
• стационарна, отразяваща постоянен топлинен поток през повърхността на елемента и
постоянен топлинен поток през периферията му,
• нестационарна, отразяваща променлив по големина топлинен поток през земята, причинен от
топлинната инертност на земята.
Стационарната част на коефициента на пренос на топлина през ограждащи елементи,
граничещи със земя, се изчислява по формулата:
 
(3.16),
където:
Р е периметърът на елемента, граничещ със земята, m;
 - линейният коефициент на топлопреминаване за периферията на елемента
, 
W
/
mK
.
Изчисленията започват с определяне на стойността на 
характерния размер (
пространствена
характеристика) на пода 
 по формулата:
 
(3.17).
Изчислява се и еквивалентната дебелина на пода d
t
 по формулата:
d
t
 = w + 
l
 (R
si
 + R
f
 + R
se
)
(3.18),
където:
А е площта на земната основа, m
2
;
Р - периметърът на земната основа, 
m
;
w 
- дебелината на надземната част на вертикалната стена над нивото на терена, m;
l
 - коефициентът на топлопроводност на земята, 
W
/(
m
.
K
)
; ако няма други данни, 
се приемат
следните стойности за земята: 
l
 = 2 W/(m.K); 
r
с = 2.10
6
 J/(m
2
.K);
R
si 
- съпротивлението на топлопредаване на вътрешната повърхност; R
si
 = 0,17 m
2
.K/W;
R
f
 - термичното съпротивление на подовата плоча, m
2
.K/W;
R
se
 – съпротивлението на топлопредаване на външната повърхност; R
sе 
= 0,04 m
2
.K/W.
В случаите на подземен етаж 
 се определя по площта и периферията на пода му. Топлинните
загуби през стените на сутерена се изчисляват отделно от пода.
По-долу е показан редът за изчисляване на коефициента на топлопреминаване U при четири
характерни вида ограждащи конструкции и елементи, граничещи със земя:
а) под върху земя (подова плоча върху земята, без подземен етаж) без топлинна изолация по
периферията;
б) под върху земя (подова плоча върху земята, без подземен етаж) с топлинна изолация по
периферията;
в) при отопляем подземен етаж;
г) при неотопляем подземен етаж.
5.2.1. Коефициент на топлопреминаване през подова плоча върху земя (без подземен етаж)
без топлинна изолация по периферията
Коефициентът на топлопреминаване U на подовата плоча се изчислява при следните условия:
а) при d
t
 < 
 коефициентът на топлопреминаване U се определя по формулата:
(3.19),
формула (3.19) се използва в случаите, когато подовата плоча не е топлинно изолирана или е
слабо изолирана;
б) ако d
t
 
³
 
 (добре изолирана подова плоча), то
(3.20).
5.2.2. Коефициент на топлопреминаване през подова плоча върху земя (без подземен етаж)
с топлинна изолация по периферията
Подовата плоча върху земя може да има топлинна изолация, положена като хоризонтални или
вертикални ленти по периферията, както схематично е показано на фиг.1 и 2.
 
стр.
 40 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Description: Description: pi/87010-068.jpg
В тези случаи коефициентът на пренос на топлина 
включва допълнителна добавка за 
отчитане
на 
ефекта от изолацията:
(3.21),
където 
е коефициентът на линейно топлопреминаване, отчитащ наличие на топлинна
изолация по периферията, W/mK; има отрицателна стойност; влиянието на този коефициент
може да се отчете директно в коефициента на топлопреминаване U по формулата:
(3.22).
В тази формула с U
o
 
е означена стойността на коефициента на топлопреминаване, определена
по т. 5.2.1.
При хоризонтално положена изолация, както е показано на фиг. 1, стойността на коефициента 
 се изчислява по формулата:
 
(3.23),
където:
D е широчината на топлоизолационната ивица, m;
- дебелината на топлоизолационната ивица, определена по формулата:
,
(3.24)
R
n
 – съпротивлението на топлопроводност на топлоизолационната ивица, m
2
K/W;
d
n
 – дебелината на топлоизолационната ивица, m.
При вертикално положена изолация, както е показано на фиг. 2, стойността на коефициента 
 се изчислява по формулата:
 
(3.25),
където D е дълбочината на топлинната изолация под нивото на земята, m.
5.2.3. Коефициент на топлопреминаване при отопляем подземен етаж
Коефициентът на топлопреминаване U
 
през подземен етаж се определя по формулата:
 
(3.26),
където:
 
е коефициентът на топлопреминаване през
 пода на подземния етаж;
R
g
 
- термичното съпротивление на пода на подземния етаж, m
2
K/W;
 
стр.
 41 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
U
x
 
е еквивалентен коефициент на топлообмен между сутерена и околния въздух чрез
топлопреминаване през стените на подземния етаж над земята и вентилиране на сутерена.
5.2.3.1. 
Коефициентът на топлопреминаване 
 през пода на подземния етаж се определя
чрез еквивалентната дебелина d
g
:
d
g
 = w + 
l
 (R
si
 + R
g
 + R
se
)
(3.27)
по формулата:
 
(3.28).
Ако 
подът на подземния етаж
 е на дълбочина 
z, по-голяма от 0,5 m под нивото на земята, е
необходимо да се отчете и топлопреминаването през стените, които са в контакт със земята.
Една възможност за това е коефициентът на топлопреминаване 
 да се изчисли като сума от
две съставящи по формулата:
 
(3.29),
където:
 
e
 коефициентът на топлопреминаване през пода на подземния етаж в контакт със земята,
W
/
m
2
K
;
 -
 коефициентът на топлопреминаване през стените 
на подземния етаж в контакт със
земята
, 
W
/
m
2
K
;
A 
-
 площта на пода на подземния етаж, m
2
.
5.2.3.2. Коефициентът на топлопреминаване 
 през пода на подземния етаж се
изчислява при следните условия:
а) при 
 (неизолиран или слабо изолиран под), където z е височината на стената
от пода до повърхността на терена, коефициентът U
bf
 се определя по формулата:
Description: Description: pi/87010-084.gif
(3.30);
б) при 
 (добре изолиран под) коефициентът U
bf
 се определя по формулата:
(3.31).
5.2.3.3. Коефициентът на топлопреминаване U
bw
 през стените на подземния етаж се
изчислява в следната последователност:
w
 = λ (R
si
 + R
w
 +R
se
)
(3.32),
където:
R
si
 = 0,13 m
2
.K/W (за вертикални ограждащи елементи);
R
se
 = 0,04 m
2
.K/W;
R
w
 - съпротивлението на топлопроводност на стените на подземния етаж, m
2
.K/W.
а) при 
w
 ≥ d
t 
коефициентът U
bw
 се определя по формулата:
(3.33);
б) при 
w
 < d
t
 коефициентът U
bw
 се определя по формулата:
(3.34).
5.2.3.4. Ако е необходимо да се определи общ ефективен коефициент на топлопреминаване
през всички ограждащи елементи на подземния етаж в контакт със земята, може да се използва
следната формула:
(3.35).
 
стр.
 42 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Стационарната част на коефициента на пренос на топлина през ограждащите елементи на
подземния етаж в контакт със земята е:
(3.36).
5.2.3.5. Еквивалентният коефициент на топлообмен U
x
 
между подземния етаж и околния
въздух през стените над нивото на терена се изчислява по формулата:
(3.37),
където:
h
 е височината на стените над нивото на терена (стените, които са в контакт с външния
въздух), 
m
;
 - коефициентът на топлопреминаване през стените над нивото на терена, W/m
2
K;
 -
 площта на вентилационните отвори на подземния етаж за единица дължина от
периметъра, 
m
2
/
m
;
- средната скорост на вятъра на височина 10 m, m/s;
 
-
 фактор на защита от вятъра; стойности за фактора са дадени в табл
. 
2.
Таблица 2
 
Разположение на сградата
Местоположение
Стойност на фактора f
w
Защитено
Център на населено място
0,02
Средно открито
Жилищен квартал
0,05
Открито
Извън населено място
0,10
 
5.2.4. Коефициент на топлопреминаване при неотопляем подземен етаж
Действителният коефициент на топлопреминаване U
 
се определя по формулата:
Description: Description: pi/87010-097.gif
 
(3.38),
където:
A е площта на пода на подземния етаж, m
2
;
z
' - височината на стените в контакт със земята на съответния неотопляем подземен етаж, m;
P - периметърът на подземния етаж, m;
(
z
.
P
) 
- площта на стените в контакт със земята на неотопляемия подземен етаж, m
2
;
(
h
.
P
) 
-
 площта на ограждащите конструкции и елементи на неотопляемия подземен етаж, които
граничат с външен въздух;
U
f
 - коефициентът на топлопреминаване през пода на отопляваното помещение, W/m
2
K, при
съпротивления на топлопредаване R
si 
= R
se 
= 0,17 m
2
K/W;
U
w
 - коефициентът на топлопреминаване през ограждащите конструкции и елементи на
неотопляемия подземен етаж, 
които граничат с външен въздух
 W/m
2
K
;
h - височината на стените на подземния етаж, които граничат с външния въздух, m (от долната
повърхност на подовата плоча на отопляваното помещение до нивото на земята);
n – кратността на въздухообмена в подземния етаж; ако няма други данни, се приема n = 0,3 h
-
1
;
V – нетният обем на въздуха в подземния етаж, m
3
;
U
bf 
– коефициентът на топлопреминаване през пода на подземния етаж, W/m
2
K
;
U
bw
 – 
коефициентът на топлопреминаване през стените на подземния етаж, граничещи със
земята, W
/
m
2
K
.
В случай на частично отопляван подземен етаж се изпълнява следната процедура:
а) извършват се съответни изчисления за изцяло отопляван подземен етаж;
б) извършват се съответни изчисления за изцяло неотопляван подземен етаж;
в) сумират се стойностите на топлинните загуби съответно пропорционално на площите на
контактуващи със земята части на отопляваните и неотопляваните части на подземния етаж.
5.2.5. Коефициентът на пренос на топлина към неотопляеми или от неохлаждани
помещения/зони 
 се определя по формулата:
 
(3.39)
 
стр.
 43 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
при
 
 
(3.40),
 
където:
 е коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване и вентилация от
неотопляваното/неохлажданото помещение към външния въздух, W/K;
 - коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване и вентилация от отопляваното
към неотопляваното помещение или от неохлажданото към охлажданото помещение, W/K.
5.2.6. Коефициентът на пренос на топлина към прилепени сгради 
 се определя по
формулата:
 
(3.41)
при 
 
(3.42),
където:
 е коефициент на пренос на топлина чрез топлопреминаване и вентилация между
разглежданото помещение и прилепената сграда, W/K;
 е температурата в разглежданото помещение/зона, °С;
 - температурата в прилепената сграда, °С;
 - средната месечна температура на външния въздух, °С.
6. Топлинен поток през земята, причинен от топлинната й инертност
Топлинният поток 
през земята, причинен от топлинната й инертност, се изчислява за всеки
месец по формулата:
Description: Description: pi/87010-108.gif
, W/К
(3.43),
където
се нарича „вътрешен коефициент на периодичен пренос на топлина”, W/K;
се нарича „външен коефициент на периодичен пренос на топлина”, W/K;
 е средномесечната температура на вътрешния въздух, °С;
 - амплитудата на средномесечната температура на вътрешния въздух, °С;
 - средномесечната температура на външния въздух, °С;
 - амплитудата на средномесечната температура на външния въздух, °С;
m - номерът на месеца (за януари m = 1);
t
 - номерът на месеца с най-ниска външна температура (
t
=1);
α – времето на фазово изпреварване на цикъла на топлинния поток по отношение на цикъла на
температурата на вътрешния въздух в месеци; определя се по формулата:
(3.44);
β – коефициент на фазово закъснение на цикъла на топлинния поток по отношение на цикъла
на температурата на външния въздух в месеци; определя се по формулата:
,
(3.45),
където:
d
t 
е приведената дебелина на пода, m;
δ - дълбочината на проникване , m, 
която се определя по формулата:
 
стр.
 44 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
(3.46),
където:
3,15.10
7
 е броят на секундите в годината;
l
 - коефициентът на топлопроводност на земята;
r
с - топлинният капацитет на земята.
При коефициент на топлопроводност на земята 
l
 = 2 W/m.K и топлинен капацитет на земята 
r
с
= 2.10
6
 J/(m
2
.K) се получава 
d
 = 3,2 m.
В таблица 3 са дадени типични стойности за коефициентите α и β.
Т
аблица 3
 
Вид на пода
α
β
Под върху земя без изолация
0
1
Под върху земя с хоризонтална изолация по периферията
0
1
Под върху земя с вертикална изолация по периферията
0
2
Подземен етаж (отопляем и неотопляем)
0
1
 
Формулите, по които се изчисляват стойностите на 
 и 
 за някои характерни случаи, са
дадени по-долу.
6.1. При под върху земя без топлинна изолация или с цялостна изолация:
,
(3.47),
,
(3.48).
6.2. При под върху земя с изолация по периферията
 , но се игнорира ефектът от изолацията, отчитан с 
във формула
(3.21).
При хоризонтална топлоизолационна ивица:
Description: Description: pi/87010-118.gif
.
(3.49)
където D е широчината на хоризонталната ивица топлинна изолация, m.
При вертикална топлоизолационна ивица:
Description: Description: pi/87010-119.gif
,
(3.50)
където D е дълбочината на вертикалната ивица топлинна изолация, m.
6.3. При подземен отопляем етаж
Description: Description: pi/87010-120.gif
(3.51)
За под:
,
(3.52)
За под и стени:
Description: Description: pi/87010-122.gif
,
(3.53)
6.4. При подземен неотопляем етаж
 
стр.
 45 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Description: Description: pi/87010-123.gif
(3.54)
Description: Description: pi/87010-124.gif
(3.55)
7. Коефициент на топлопреминаване през покривни пространства
7.1. Определяне на коефициента на топлопреминаване на покрив, граничещ с външeн
въздух
В този случай покривната конструкция се разглежда като хоризонтална многослойна стена, при
която топлинният поток е отдолу нагоре и R
si
=0,
1
0 m
2
K/W, а R
se
=0,04 m
2
K/W.
7.2. Определяне на коефициента на топлопреминаване при конструкция с подпокривно
пространство
В случаите, когато покривната конструкция включва неотоплявано подпокривно пространство,
въздухът се приема като допълнителен слой със съпротивление на топлопроводност в
зависимост от височината на неотопляваното подпокривно пространство.
7.2.1. При височина на подпокривното пространство до 0,30 m
Преносът на топлина през въздушния слой е само чрез топлопроводност. Стойността на
термичното съпротивление на въздуха може да бъде отчетена от таблица 4 в зависимост от
това дали температурата на въздуха в подпокривното пространство е положителна или
отрицателна.
7.2.2. При височина на подпокривното пространство, по-голяма от 0,30 m
При този тип покривни конструкции топлообменът се определя от разположението на топлата и
студената повърхност, разстоянието между тях и температурите им. Свободно движение на
въздуха, заключен между двете плочи, се наблюдава само когато температурата на долната
плоча е по-висока от тази на горната плоча. Една възможност за пресмятане на топлообмена в
такива случаи е сложният процес на пренос на топлина през въздуха между двете плочи да се
третира като кондуктивен топлообмен през слой със същата дебелина, но с еквивалентен
коефициент на топлопроводност λ
екв.
.
Таблица 4
 
Съпротивление на топлопроводност на затворен въздушен слой R
вс
, m
2
K/W при
топлопреминаване отдолу нагоре
Дебелина на въздушния
слой, m
Температура на въздуха
, 
o
C
положителна
отрицателна
0,01
0,13
0,15
0,02
0,14
0,16
0,03
0,14
0,16
0,05
0,14
0,17
0,10
0,15
0,18
0,15
0,16
0,18
0,20 - 0,30
0,16
0,19
 
7.2.2.1. Определяне на дебелината на въздушния слой в неотопляваното подпокривно
пространство
Поради разнообразието на покривните конструкции се работи с приведена височина на
въздушния слой, която представлява височината на подпокривно пространство с еквивалентно
правоъгълно сечение.
,
(3.56)
където:
δ
вс
 е височината на въздушния слой, m;
 – обемът на подпокривното пространство по вътрешни размери, m
3
;
– площта на подовата плоча на подпокривното пространство по вътрешни размери, m
2
.
Действителният коефициент на топлопреминаване U
r 
се определя по формулата:
 
стр.
 46 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Description: Description: pi/87010-128.gif
(3.57),
Description: Description: pi/87010-129.jpg
където:
A
1
 е площта на таванската плоча на последния отопляем етаж, m
2
;
U
1
 – коефициентът на топлопреминаване на таванската плоча на последния отопляем етаж,
W/m
2
K;
A
2
 – площта на покривната плоча от покривната конструкция, m
2
;
U
2
 – коефициентът на топлопреминаване на покривната плоча, W/m
2
K;
A
w
 – площта на вертикалните ограждащи елементи, m
2
;
U
w
 – коефициентът на топлопреминаване на вертикалните ограждащи елементи на
подпокривното пространство, W/m
2
K
;
n – кратността на въздухообмена в подпокривното пространство; при уплътнени покриви се
приема n = 0,1 h-1, а при неуплътнени n = 0,3 h-1;
V – обемът на въздуха в подпокривното пространство, m
3
.
Коефициентите на топлопреминаване U
1
, 
U
2
 
и U
w
 се определят по следните формули:
Description: Description: pi/87010-130.gif
,
(3.58)
Description: Description: pi/87010-131.gif
,
(3.59)
Description: Description: pi/87010-132.gif
,
(3.60)
Съпротивленията на топлопредаване R
se
1
 
и R
si
2
 
се определят по формулата :
(3.61).
7.2.2.2. Определяне на еквивалентния коефициент на топлопроводност на въздушния слой
Еквивалентният коефициент на топлопроводност на въздушния слой в неотопляваното
подпокривно пространство λ
екв.
 се определя като 
. Корекционният коефициент ε
k
 е
функция на произведението Gr.Pr, т.е 
.
Стойностите на Gr.Pr се пресмятат в зависимост от дебелината на въздушния слой δ
вс
.
За стойности на произведението 
 ε
k
 = 1.
 
стр.
 47 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
В интервала 
 се използва уравнението:
(3.62),
а при 
10
6
 <
GrPr
<10
10
 
– уравнението:
(3.63).
Стойността на критерия на Грасхоф се пресмята по формулата:
(3.
64),
където:
g е земното ускорение, m/s
2
;
 е коефициент на обемно разширение;
δ
вс
 – височината на въздушния слой, m;
(θ
se1
 – θ
si2
) – разликата между повърхностните температури на двете плочи, 
o
C;
ν – кинематичен вискозитет на въздуха, m
2
/s.
7.2.3. Температура на въздуха в подпокривното пространство
Температурата на въздуха в подпокривното пространство се определя по формулата:
Description: Description: pi/87010-142.gif
(3.65),
където:
θ
i
 е средната обемна температура на сградата, 
o
C;
θ
u
 – температурата на въздуха в подпокривното пространство, 
o
C;
θ
e
 – външната температура с най-голяма продължителност за отоплителния период, 
o
C.
Коефициентите на топлопреминаване U
1
 и U
2
 се изчисляват, както следва:
а) при определяне на θ
se
1
 
и 
θ
si
2
 – със съпротивления на топлопредаване R
se1
=0,10 m
2
K/W 
и
R
s
i
2
 = 0,17 m
2
K/W;
б) при определяне на действителните им стойности – с получените съпротивления на
топлопредаване R
se1 
и 
R
s
i
2
 от формула(3.61).
7.2.4. Температури на повърхностите
Температурите на повърхностите, граничещи с въздушния слой в подпокривното пространство,
се определят по формулите:
Description: Description: pi/87010-143.gif
(3.66),
Description: Description: pi/87010-144-br2.gif
(3.67).
8. 
Определяне на коефициент
а
 на 
пренос на явна топлина с вентилационен въздух
Коефициентът на пренос на топлина с вентилационен въздух
 
отразява топлинния поток, който
се внася или изнася от сградата с въздух от инфилтрация, естествена или механична
вентилация, при температурна разлика 1K. Изчислява се за всеки месец по формулата:
 , W/K
(3.68),
к
ъдето:
(
ρ
с)
а
=
0,34 
Wh
/(
m
3
·
K
) 
е специфичният обемен топлинен капацитет на въздуха;
q
ve
,
k 
- средномесечният часов дебит на въздуха през елемента k, m
3
/
h
;
b
ve
,
k
 
- безразмерен 
температурен фактор за дебита през елемента 
k 
и има стойност, различна
от 1, когато температурата на постъпващия въздух е различна от температурата на външния
въздух.
(3.69),
където:
 е температурата в разглежданото помещение/зона, °С;
 - температурата на постъпващия въздух, °С;
 - средната месечна температура на външния въздух, °С.
8
.1. 
Определяне на дебита на въздуха при инфилтрация и естествена вентилация
Средночасовият дебит на въздуха от инфилтрация в отоплявано/охлаждано пространство се
 
стр.
 48 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
определя чрез кратността на въздухообмена по формулата:
(3.70),
където:
n - е средночасовата кратност на въздухообмена за пространството, h
-1
;
V -
 нетният обем на 
отопляваното/охлажданото пространство
, 
m
3
.
8
.2. 
Определяне на дебита на въздуха при 
м
еханична вентилация
Дебитът на въздуха 
q
ve 
в 
m
3
/
h 
се определя като сума от средния часов дебит на подавания от
вентилаторите на системата въздух 
q
ve
,
f
, и дебита на допълнителния въздушен поток 
q
ve
,
x
 в
отвори
те за външен въздух, дължащ се на вятъра:
(3.71)
.
Дебитът 
 се изчислява по формулата:
 
m
3
/
h
(3.72).
където:
n
50
 
е средночасовата кратност на въздухообмена за пространството
 при разлика 
между
наля
ганията вън и вътре 50 Ра с отчитане на съпротивлението на входящия отвор, h
-1
;
- дебитът на засмуквания от пространството въздух, 
m
3
/
h
.
Коефициентите за защитеност от вятър 
 и 
 се отчитат от таблица 5.
Таблица 5
 
Разположение на
сградата
Описание
Коефициент за защитеност от вятър 
при повече от една
фасада, изложена на
вятъра
при една фасада,
изложена на вятъра
Открито
Сгради на открито,
сгради с високо
застрояване в населени
места
0,10
0,03
Полуоткрито
Сгради, обкръжени от
други сгради или дървета
0,07
0,02
Защитено
Сгради със средно
застрояване в населени
места, сгради в гора
0,04
0,01
Коефициент 
За всички случаи
15
20
 
Нивото на въздухоплътност на сградата е в съответствие със стойностите за кратността на
въздухообмена 
 при разлика в налягането 50 Ра , както е показано в таблица 6.
Таблица 6
 
Ниво на въздухоплътност на
сградата
Многофамилни сгради при 
, h
-1
Едно-/двуфамилна сграда при
, h
-1
Висока
до 2,0
до 4,0
Средна
от 2,0 до 5,0
от 4,0 до 10,0
Малка
над 5,0
над 10,0
 
9. Топлинни печалби (явна топлина) от вътрешни топлинни източници
Топлинните печалби зависят от вътрешните топлинни източници, от вида на сградата, от
нейното предназначение (жилищна, нежилищна),
 
както и от техническото обзавеждане, броя
на обитателите и мощността на наличните съоръжения.
Топлинните печалби/загуби от вътрешните топлинни източници в топлинна зона от сградата
включват:
а) метаболичната топлина от обитателите;
б) топлината, отделена от уреди;
в) топлината от осветителните тела;
г) отделената или погълнатата топлина от водопроводната система и канализацията в
 
стр.
 49 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
сградата;
д) отделената или погълнатата топлина от елементите на системите за отопляване, вентилация
и охлаждане, различни от крайните топлообменни съоръжения на тези системи за целенасочен
топлообмен с вътрешната среда;
е) отделената или погълната топлина от процеси и продукти;
ж) всички компоненти на регенерирана топлина, които не са отчетени за намаляване на
топлинните загуби.
Общите топлинни печалби от вътрешни източници за всяка зона и за всеки месец се изчисляват
по уравнението:
Description: Description: pi/87010-157.gif
, kWh
(3.73),
където:
b
tr
,
l
 e
 редуциращият фактор за съседна не
отоплявана/неохлаждана
 зона с вътрешен топлинен
източник 
l
, 
определен в БДС EN 13789;
- средната по време стойност на топлинния поток от вътрешния източник k, W;
 - средната по време стойност на топлинния поток от вътрешния източник 
l 
в съседната
неотоплявана/неохлаждана зона, W;
t 
-
 продължителността на месеца в часове.
В случаите, когато неотопляваната/неохлажданата зона е съседна на няколко други,
топлинният поток 
 се разделя между тях пропорционално на отопляваните/охлажданите
площи на тези зони.
10. Топлинни печалби от слънчево греене
10.1. Общи топлинни печалби от слънчево греене
Топлинните печалби от слънчево греене зависят от интензитета на слънчевото облъчване,
ориентацията на облъч
ваната 
повърхност, постоянните или подвижните засенчващи
устройства, както и от топлинните и оптическите свойства на облъчваната повърхност
.
Общите топлинни печалби от слънчево греене за всяка топлинна зона и за всеки месец се
изчисляват по уравнението:
Description: Description: pi/87010-160.gif
, kWh
(3.74),
където:
b
tr
,
l
 e 
редуциращият фактор за съседна не
отоплявана/неохлаждана
 зона с топлинен поток от
слънчево облъчване през елемента 
l
,
 определен в БДС EN 13789;
- средната по време стойност на топлинния поток от слънчево облъчване през елемента
k, W;
 - средната по време стойност на топлинния поток от слънчево облъчване на елемента l
в съседната неотоплявана/неохлаждана зона , W;
t 
-
 продължителността на месеца в часове.
В случаите, когато неотопляваната/неохлажданата зона е съседна на няколко други,
топлинният поток 
 се разделя между тях пропорционално на отопляваните/охлажданите
площи на тези зони.
10.2. Компоненти на топлинните печалби от слънчево греене
10.2.1. Топлинният поток 
 от слънчево греене
 през сградния ограждащ елемент k се
изчислява по уравнението:
, 
W
(3.75),
където:
 
e
 фактор
ът
 на 
засенчване на приемащата слънчева енергия повърхност от външни
причини; определя се по т.10.2.5.1;
- ефективната площ на приемащата слънчева енергия повърхност, m
2
;
- средноденонощният интензитет на слънчевото греене върху приемащата повърхност,
W/m
2
; отчита се от табл. 2 на приложение № 2;
 - ъгловият коефициент между елемента k и небосвода; има стойности, както следва: 
=1
за незасенчена хоризонтална повърхност, 
=0,5 за незасенчена вертикална повърхност;
 
стр.
 50 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 - топлинният поток в резултат на излъчването от елемента k към небосвода, W.
1
0
.2.2. Ефективна площ на прозрачни 
ограждащи елементи
Ефективната приемаща повърхност на прозрачен ограждащ елемент (напр. прозорец) А
sol
 се
определя по формулата:
, m
2
(3.76),
к
ъдето:
е фактор на засенчването (от подвижни засенчващи устройства);
 - общата пропускателна способност за прозрачната част на елемента;
 - факторът на рамката на елемента k (частта, която заема рамката);
 - пълната площ на елемента k, m
2
.
Когато слънчевите лъчи не падат перпендикулярно на повърхността, стойността на 
 се
определя по формулата:
(3.77),
където:
F
w
 е коригиращият фактор за неперпендикулярност на лъчението
; 
;
 - действителният коефициент на сумарна пропускливост на слънчева енергия при
перпендикулярно лъчение; стойности на този коефициент са дадени в таблица 7.
Таблица 7
 
Видове прозрачни ограждащи елементи
Коефициент на сумарна
пропускливост на слънчева енергия
g
gl,n
Еднослойно остъкление
0,8
5
Двойно остъкление
0,75
Стъклопакет, двойно остъкление с
ъс 
селективно
нискоемисионно покритие
0,67
Тройно остъкление
0,70
Тройно остъкление с две селективни нискоемисионни
покрития
0,50
Сдвоен прозорец
0,75
 
1
0
.2.3. Ефективна площ на непрозрачни 
ограждащи елементи
Топлинните печалби от слънчево греене върху непрозрачни ограждащи елементи при зимни
условия са незначителни, когато същите са оцветени в светли тонове. Но през тъмни и лошо
изолирани повърхности и особено през хоризонтални такива топлинните печалби от слънчево
облъчване може да имат съществен дял в топлинния баланс на сградата.
При летни условия тези топлинни печалби се отчитат задължително.
Ефективната приемаща повърхност на непрозрачен ограждащ елемент А
sol
 се определя по
формулата:
, m
2
(3.78),
к
ъдето:
е коефициентът на поглъщане на слънчевата радиация от повърхността
; стойности
 на
коефициента
 за някои повърхности са
 дадени в таблица 8;
 - външното термично съпротивление на повърхността, определено по БДС 
EN 
ISO 6946,
m
2
K/W;
 - 
коефициентът на топлопреминаване на елемента
, определен по БДС 
EN 
ISO 6946, 
W
/
m
2
K;
 - площта на елемента k, m
2
.
Таблица 8
 
Външна повърхност
Коефициент на поглъщане
На стени:
- светло оцветена
0,4
 
стр.
 51 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
- по-матово оцветена
0,6
- по-тъмно оцветена
0,8
Керамична тухлена зидария
0,8
Керамична зидария със светла мазилка
0,6
На покрив:
- керемиденочервена
0,6
- тъмна повърхност
0,8
- метална (блестяща) повърхност
0,2
- битумна покривна изолация (опесъчена)
0,6
 
1
0
.2.
4. Топлинен поток от излъчване към небосвода
Топлинният поток от излъчване към небосвода 
се определя по формулата:
, 
W
(3.79),
к
ъдето:
е външното термично съпротивление на повърхността, определено по БДС 
EN 
ISO 6946,
m
2
K/W;
 - 
коефициентът на топлопреминаване на елемента
, определен по БДС ISO 6946, 
W
/
m
2
K;
 - площта на елемента k, m
2
;
 
- коефициентът на топлопредаване чрез излъчване от повърхността към небосвода, 
W
/
m
2
K;
 - средната разлика между температурата на външния въздух и температурата на
небосвода, К; приема се 11 К.
Коефициентът 
се изчислява по формулата:
 , 
W
/
m
2
K
(3.80),
к
ъдето:
e
 степента
 на чернота на повърхността;
=5,67х10
-8
 W/m
2
K
4
 
- константата на Стефан-Болцман;
 - средната аритметична стойност на температурата на повърхността и температурата на
небосвода, 
о
С; когато няма други данни, се приема 10 
о
С.
1
0
.2.5. Фактор
и
 на засенчване
 на приемащата повърхност
10.2.5.1.  (Попр. - ДВ, бр. 88 от 2009 г.) Фактор на засенчване от външни причини
Факторът на засенчване Fsh,ob на приемащата повърхност отразява намаляването на
падащата върху повърхността слънчева радиация в резултат на:
а) други сгради;
б) топографията (хълмове, дървета и др.);
в) козирки и други елементи на сградата.
Изчислява се по формулата:
(3.81),
където:
е факторът на засенчване от хоризонта;
 - факторът на засенчване от козирки;
 - факторът на засенчване от странични екрани.
Влиянието на засенчването от хоризонта зависи от ъгъла към хоризонта, т.е. от средния ъгъл
към хоризонта от разглежданата фасада, както е показано на фиг.3. Стойности на F
h
or
 
в
зависимост от ориентацията на прозорците за отоплителен период от октомври до април са
дадени в таблица 9.
 
стр.
 52 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Description: Description: pi/87010-197.jpg
Фиг. 3
Таблица 9
 
Ъгъл на засенчване от
местността
(застрояването)
41º северна географска
ширина
43º северна географска ширина
юг
изток/
запад
север
юг
изток/
запад
север
0º
1,00
1,00
1,00
1,00
1,00
1,00
10º
0,982
0,962
1,00
0,976
0,956
1,00
20º
0,918
0,848
0,992
0,884
0,834
0,986
30º
0,
672
0,
732
0,9
48
0,646
0,716
0,94
4
40º
0,484
0,63
0,904
0,472
0,62
0,90
2
 
Засенчването от козирки и странични екрани зависи от географската ширина и е показано на
фиг. 4. Стойностите на фактора на F
ov 
при конзола
 
(стреха, козирка) за месеците от
отоплителния сезон са дадени в таблица 10, а на фактора F
f
in
 – в таблица 11.
Description: Description: pi/87010-199.jpg
Фиг. 4
Таблица 10
 
Ъгъл на засенчване от
конзола
41º северна географска ширина
43º северна географска ширина
юг
изток/
запад
север
юг
изток/
запад
север
0º
1,00
1,00
1,00
1,00
1,00
1,00
30º
0,8
88
0,882
0,91
0,8
94
0,886
0,91
45º
0,7
16
0,748
0,80
0,728
0,754
0,80
60º
0,46
0,5
68
0,664
0,48
0,57
4
0,662
 
Таблица 11
 
41º северна географска ширина
43º северна географска ширина
 
стр.
 53 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Ъгъл на засенчване от
страничен екран (ребро)
юг
изток/
запад
север
юг
изток/
запад
север
0º
1,00
1,00
1,00
1,00
1,00
1,00
30º
0,94
0,9
24
1,00
0,94
0,92
2
1,00
45º
0,832
0,8
44
1,00
0,836
0,84
2
1,00
60º
0,712
0,75
1,00
0,716
0,75
1,00
 
10.2.5.2
. 
Фактор на засенчване от засенчващи устройства
Стойности на фактора на засенчване 
в зависимост от вида на използваното засенчващо
устройство са дадени в таблици 12 и 13.
Таблица 12
 
Видове слънцезащитни приспособления
Стойност на
Слънцезащитно приспособление, разположено от вътрешната страна на
стъклата и между стъклата:
- с бяла или рефлектираща (отразяваща) горна повърхност с малка
прозрачност
0,75
- светло оцветено и с малка прозрачност
1)
0,8
- тъмно оцветено и с голяма прозрачност
1)
0,9
Слънцезащитно приспособление, разположено от външната страна на
стъклата:
- жалузи, въртящи се ламели, задно вентилирани
0,25
- капаци на прозорци или сенници
0,3
- навеси и лоджии
0,5
- щори, горно или странично вентилирани
0,4
Забележка
:
1)
 Когато прозрачността на слънцезащитното приспособление е под 15 %, тя се оценява като
малка.
 
Таблица 13
 
Вид на
засенчващото
устройство
Оптични свойства
поглъщане
пропускане
вътрешен монтаж
външен монтаж
Бял венециански
транспарант
0,1
0,05
0,1
0,3
0,25
0,30
0,45
0,10
0,15
0,35
Бяло перде
0,1
0,5
0,7
0,9
0,65
0,80
0,95
0,55
0,75
0,95
Цветен текстил
0,3
0,1
0,3
0,5
0,42
0,57
0,77
0,17
0,37
0,57
Текстил с
алуминиева
вложка
0,2
0,05
0,20
0,08
 
11. Определяне на факторите на оползотворяване на топлинните печалби и топлинните загуби
11.1. Фактор на оползотворяване на топлинните печалби 
Коефициентът на оползотворяване 
 зависи основно от отношението „топлинни
печалби/топлинни загуби” 
 за сградата:
(3.82),
където:
са пълните топлинни печалби в зоната за съответния месец, 
kWh
;
 
стр.
 54 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
- топлинните загуби от топлопреминаване и вентилация в зоната за съответния месец, 
kWh
.
Коефициентът на оползотворяване 
 се определя по формулите:
Description: Description: pi/87010-204.gif
 
(3.
83),
,
(3.84),
(3.85),
където:
а
H
 
е числен параметър, който се определя по формулата:
(3.
86
);
τ – времеконстанта, h; определя се по формула (3.92);
;
=15.
На фиг. 5 е изобразена графично зависимостта за определяне на фактора на оползотворяване на
топлинните печалби.
Description: Description: pi/87010-210.gif
Фиг. 5.
Илюстрация на изменението на фактора на оползотворяване на топлинните печалби при
отоплителен режим и времеконстанта 8
h
, 1 ден, 2 дни, 7 дни и безкрайно голяма времеконстанта
11.2. Фактор на оползотворяване на топлинните загуби 
Коефициентът на оползотворяване 
 зависи основно от отношението „топлинни
печалби/топлинни загуби” 
 за сградата:
(3.87),
където:
са пълните топлинни печалби в зоната за съответния месец, 
kWh
;
 
стр.
 55 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
  
- топлинните загуби от топлопреминаване и вентилация в зоната за съответния месец,
kWh
.
Коефициентът на оползотворяване 
 се определя по формулите:
Description: Description: pi/87010-215.gif
 
(3.88),
,
(3.89),
(3.
90
),
където:
а
С
 е числен параметър, който се определя по формулата:
(3.
91
);
τ – времеконстанта, h; определя се по формула (3.92);
;
=15 h.
На фиг. 
6
 е изобразена графично зависимостта за определяне на фактора на оползотворяване на
топлинните 
загуби
.
Description: Description: pi/87010-219.gif
Фиг. 6.
Илюстрация на изменението на фактора на оползотворяване на топлинните загуби при режим на
охлаждане и времеконстанта 8
h
, 1 ден, 2 дни, 7 дни и безкрайно голяма времеконстанта
11.3. Определяне на времеконстантата τ
Времеконстантата на зоната характеризира вътрешната топлинна инерция на
отопляваната/охлажданата зона. Изчислява се по формулата:
,h
(3.92),
 
стр.
 56 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
к
ъдето:
 е ефективният топлинен капацитет на зоната , Wh/K;
 са 
съответно коефициент
ите
 на 
пренос на топлина
 през 
ограждащите зоната
елементи чрез топлопреминаване и с вентилационния въздух при температурна разлика 1К, 
.
Ефективният топлинен капацитет се отчита от таблица 14 в зависимост от масивността на зоната.
Таблица 1
4
 
Клас на масивност на конструкцията
С
m
 , Wh/K
Много лека
22,22.А
f
Лека
30,56.А
f
Средна
45,83.А
f
Тежка
72,22.А
f
Много тежка
102,78.А
f
А
f
 e 
площта на пода на отопляваното и/или охлажданото пространство, m
2
.
 
За леки могат да се приемат следните сгради:
а) сгради с дървени плоскости без масивни вътрешни стени;
б) сгради с дървени плоскости без масивни външни стени;
в) сгради с високи помещения (спортни зали, музеи и др.).
За тежки могат да се приемат сградите с масивни вътрешни и външни строителни елементи без
окачени тавани.
12.
 
Изчисляване на потребната енергия за 
охлаждане с отчитане на влагообмена
Една зона от сградата се охлажда по един от трите основни начина:
а) охлаждане с конвектори и пресен въздух от инфилтрация;
б) охлаждане чрез механична вентилация с пресен и с рециркулационен въздух;
в) охлаждане чрез механична вентилация с пресен въздух, обработен извън зоната.
12.1. Охлаждане с конвектори и пресен въздух от инфилтрация
В този случай охлаждането се извършва чрез конвектори в зоната. Пресен въздух може да
постъпи в зоната само чрез инфилтрация.
12.1.1. Сухият товар (потребната явна топлина) се изчислява по уравнение 
(3.
6):
.
12.1.2. Латентният товар се изчислява по уравнението:
 , kWh  
(
3.93
),
където:
  е топлината на влагата, която трябва да се отнеме от зоната
, 
kWh
;
   - топлината на влагата от инфилтрирания външен въздух
, 
kWh
;
   - топлината на влагата от хора
, 
kWh
;
   - топлината на влагата от други източници в зоната
, 
kWh
.
12.1.3. Топлина с влагата от инфилтрирания въздух
 , 
kWh
(3.94),
където:
n е кратността на въздухообмена от инфилтрация, h
-1
;
V
 – обемът 
на въздуха в зоната, m
3
;
x
e
 
– влагосъдържанието 
на външния въздух, определено по средномесечната температура и
относителна влажност на въздуха; определя се по уравнение (3.109), 
kg
/
kg
 сух въздух;
x
i 
– влагосъдържанието на въздуха в зоната, определено по уравнение (3.109), с температурата
на вътрешния въздух и относителната му влажност, 
kg
/
kg
 сух въздух;
ρ
dа
- плътността на сухия въздух, определена по уравнение (3.114), kg/m
3
;
250
1 
kJ
/
kg
 – специфичната топлина на изпарение на водата при 
0 
o
C
;
t
С 
- 
броят на работните 
часове на системата за охлаждане в месеца, 
h
.
12.1.4. Топлина с отделена влага от хората
 
стр.
 57 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 , 
kWh
(3.95),
където:
 е средната часова стойност на латентния топлинен поток от хора за периода на престоя
им в зоната в 
kW
; определя се като произведение на броя на хората и отделения от един човек
латентен топлинен поток; последният е функция на физическата активност на човека по време
на престоя;
t
p
- 
сумарният за месеца брой 
часове на обитаване на зоната, 
h
.
Ако 
, се приема 
.
12.1.5. Топлина с влага от други източници в зоната
 , kWh
(3.
96),
където:
 
е средната часова стойност на топлинния поток с отделена от други източници влага (за
периода на отделянията), 
kW
;
t
е
- 
сумарният за месеца брой 
часове с влагоотделяне от други източници в зоната, 
h
;
 ако 
, се приема 
.
12.2. Охлаждане чрез механична вентилация с пресен и с рециркулационен въздух
12.2.1. Сухият товар (потребната явна топлина) се изчислява по уравнение
(3.
6) :
.
12.2.2. 
Латентният товар се изчислява по уравнението:
 , kWh  
(3.
97
),
където:
  е топлината на влагата, която трябва да се отнеме от зоната
, 
kWh
;
   - топлината на влагата от постъпващия въздух
, 
kWh
;
   - топлината на влагата от хора
, 
kWh
;
   - топлината на влагата от други източници в зоната
, 
kWh
.
12.2.3. Топлина с влагата от постъпващия въздух
 , kWh
(3.
98),
където:
 е 
часовият 
обем
ен дебит на подавания въздух в зоната, m
3
/
h
;
x
sup
 – влагосъдържанието 
на подавания въздух, определено по температурата и относителната
му влажност, 
kg
/
kg
 сух въздух;
x
i 
– влагосъдържанието на въздуха в зоната, определено по температурата на вътрешния
въздух и относителната му влажност, 
kg
/
kg 
сух въздух;
ρ
a
,
sup 
- плътността на сухия въздух, kg/m
3
;
t
С
- 
броят на работните 
часове на системата за охлаждане в месеца, 
h
.
12.2.4. 
Топлина с влагата от хора – определя се както в 12.1.4.
12.2.5. Топлина на влагата от други източници- определя се както в 12.1.5.
12.3. 
Охлаждане чрез механична вентилация с пресен въздух, обработен извън зоната
Включва охлаждане чрез подаване на предварително обработен външен въздух. Топлинната
обработка на въздуха е извън границите на зоната. Пълният товар в зоната се поема от
подавания въздух. Разходът на енергия се отнася към вентилационната система.
13. Допълнително потребна енергия
В системите за отопляване, вентилация, охлаждане и загряване на вода за битови нужди е
необходима допълнителна енергия за транспортиране на въздуха, горещата вода и
топлоносителя/студоносителя. Количеството допълнителна енергия за всяка система може да се
изчисли за всеки месец по следната формула:
, kWh
(3.99),
където:
е средната по време мощност на k-тия вентилатор/помпа от системата, W;
 
стр.
 58 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
t 
-
 продължителността на месеца в часове.
1
4
. 
Изчисляване на брутната потребна енергия
14.1. Брутна потребна енергия за отопляване
Брутната потребна енергия за отопляване се изчислява за всяка зона и за всеки месец от
отоплителния период по формулата:
, 
kWh
(3.100),
където:
 е брутната потребна енергия за отопляване на зоната за месеца m от отоплителния
период, kWh;
 - потребната енергия за отопляване на зоната за месеца m от отоплителния период,
kWh;
 - необходимата допълнителна енергия за работата на отоплителната система (като
напр. електроенергията за циркулационните помпи и т.н.), kWh;
представлява ефективността на цялата система за отопляване
;
- ефективността на отдаване на топлината от отоплителните тела към отопляемия обем;
формулите за определяне на този коефициент за различни видове отоплителни системи са
дадени в БДС 
EN
 15316-2.1, - 2.3;
 - ефективността на преноса и разпределението на топлината от генератора 
на топлина 
до
зоната;
 - ефективността на системата за автоматично управление на топлоподаването;
 - ефективността на генератора на топлина.
14.2. Брутна потребна енергия за охлаждане
Брутната потребна енергия за охлаждане на една зона за даден месец може да се определи по
формулата:
 
, 
kWh
(3.101),
където:
 е брутната потребна енергия за охлаждане на зоната за месеца m от охладителния
период, kWh;
 - явният топлинен товар на зоната за месеца m на охладителния период, kWh;
 - топлината на влагата, внесена с въздуха, отделена от хора и други източници в
зоната за месеца m от охладителния период, kWh; това е количеството топлина, което се
отдава на повърхността на охлаждащото тяло в зоната при кондензация на влагата;
 - необходимата допълнителна енергия за работата на системата за охлаждане (като
напр. електроенергията за циркулационните помпи и т.н.), kWh;
представлява ефективността на цялата система за охлаждане;
 - ефективността на отвеждане на топлината от охлаждания обем чрез охладителните тела;
формулите за определяне на този коефициент за различни видове охлаждащи системи са
дадени в БДС 
EN 
15243;
 - ефективността на акумулирането, преноса и разпределението на студ от генератора 
на
студ до зоната;
 - ефективността на системата за автоматично управление на студоснабдяването;
 - ефективността на генератора на студ.
14.3. Брутна потребна енергия за вентилация
В случаите, когато е необходимо да се оцени самостоятелно брутната потребна енергия за
вентилация и процесът на предварително загряване/охлаждане
 на въздух 
е свързан и с процес
на овлажняване/изсушаване на въздуха, се използват следните формули:
За вентилация в зимен режим:
 
стр.
 59 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
където:
 е брутната потребна енергия за вентилация на зоната за месеца m, kWh;
 - необходимата допълнителна енергия за работата на системата за вентилация (като
напр. електроенергията за циркулационните помпи, вентилаторите и т.н.)
 за месеца 
m
, kWh;
ρ
е
,
m
; 
ρ
sup
,
m
 - съответно плътностите на 
външния 
и подавания 
въздух
, kg/m
3
;
q
ve
,m 
- средномесечният часов дебит на подавания въздух 
в зоната
, m
3
/
h
;
- енталпията на подавания в зоната въздух, kJ/kg;
 - енталпията на външния въздух, kJ/kg;
t
m
 
- 
часовете в месеца 
m
, 
h
;
 - ефективността на преноса и разпределението на топлина от генератора до апаратите за
обработка на въздуха;
 - ефективността на системата за автоматично управление на топлоснабдяването;
 - ефективността на генератора на топлина;
η
r
 - 
ефективността на регенератора/рекуператора на топлина
За вентилация в летен режим:
Description: Description: pi/87010-266-br2.gif
, 
kWh
(3.103),
където:
 е брутната потребна енергия за вентилация на зоната за месеца m, kWh;
 - необходимата допълнителна енергия за работата на системата за вентилация (като
напр. електроенергията за циркулационните помпи, вентилаторите и т.н.)
 за месеца 
m
, kWh;
i
m
 
- 
индексът на деня в месеца 
m
, през който ра
боти вентилационната система;
j
b
, 
j
e
 
- съответно началният и крайният час на 
работа на вентилационната система в деня i;
q
ve 
- средният 
за времето на работа на вентилационната система
 часов дебит на подавания
пресен въздух 
в зоната
, m
3
/
h
;
ρ
е
,
j
 -
 плътността на 
външния въздух в 
j
-тия час от денонощието за
 месеца m, kg/m
3
;
 - енталпията на 
външния въздух в 
j
-тия час от денонощието за
 месеца m, kJ/kg;
ρ
sup
,
m
 
- плътностт
a 
на подавания 
въздух
, kg/m
3
;
 - енталпията на подавания в зоната въздух, kJ/kg;
 - ефективността на преноса и разпределението на студ от генератора до апаратите за
обработка на въздуха;
 - ефективността на системата за автоматично управление на студоснабдяването;
 - ефективността на генератора на студ;
η
r
 - 
ефективността на регенератора/рекуператора на топлина
Когато се определя общата енергия за охлаждане и вентилация, във формула (3.103)
енталпията на въздуха участва със стойността само на латентната топлина, определена по
формулата:
h
 = 
x h
w
(3.104),
където:
x 
е влагосъдържанието на въздуха в съответното състояние (подаван или външен), 
kg
/
kg
;
h
w
 
- енталпията на водните пари, 
kJ
/
kg
, определена като:
h
w
 = 
c
pw
 θ
w
 
+ 
h
we
(3.
105);
c
pw
= 1,
84 
kJ
/
kg
o
C 
- специфичният топлинен капацитет на водните пари при постоянно
налягане;
θ
w
 
- температурата на водните пари за съответното състояние на въздуха (външен или
 
стр.
 60 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
подаван), 
o
C
;
h
we
 
= 2501 
kJ
/
kg 
- специфичната топлина на изпарение на водата при 
0 
o
C
.
14.4. Брутна потребна енергия за загряване на вода за битови нужди
Брутната потребна енергия за загряване на вода за битови нужди се изчислява за всяка зона и
за всеки месец по формулата:
 
, 
kWh
(3.106),
където:
 е брутната потребна енергия за гореща вода за зоната за месеца m, kWh;
 - потребната енергия за загряване на водата за зоната за месеца m, kWh;
 - необходимата допълнителна енергия за работата на системата за гореща вода (като
напр. електроенергията за циркулационните помпи и т.н.), kWh;
 - ефективността на акумулирането, преноса и разпределението на горещата вода от
генератора 
на топлина 
до зоната;
 - ефективността на системата за автоматично управление на топлоподаването;
 - ефективността на генератора на топлина.
15. Основни изчислителни термодинамични зависимости в алгоритъма за определяне на
разхода на енергия при охлаждане
15. 1.  (Попр. - ДВ, бр. 88 от 2009 г.) Определяне на налягането на насищане на водните
пари във въздуха
Налягането на насищане на водните пари във въздуха се определя по формулата:
p
ws
 = e
(77.3450 + 0.0057 T - 7,235 / T)
 / T
8.2
(3.
107
),
където:
p
ws
 е налягането на насищане на водните пари, 
Pa
;
T
 = 
t
 + 273,15 - 
абсолютната температура на въздух
a
, 
K
.
15. 2.  (Попр. - ДВ, бр. 88 от 2009 г.) Определяне на налягането на водните пари във
въздуха
Относителната влажност на въздуха се изразява като отношение на парциалното налягане на
водните пари и налягането на насищане на водните пари при температурата на въздуха по
сухия термометър:
φ
 = 
p
w
/
p
ws
.100
, 
%
(3.
108
),
където
:
φ
 е 
относителната влажност
, %;
p
w
 - 
парциалното налягане на водните пари, Pa;
p
ws 
- налягането на насищане на водните пари при температура на въздуха по сухия
термометър.
При известна относителна влажност от уравнение 
(3.108)
 
следва:
p
w
 
= (
φ
 . 
p
ws 
)
 
/100, 
Pa
.
15.3. 
Определяне на влагосъдържание
то „х” на въздуха
Влагосъдържанието на въздуха се определя по формулата:
x
 = 0,62198 
p
w
 / (B – 
p
w
), 
kg
/
kg 
сух въздух.
(3.109
),
където 
B 
е барометрично
то
 налягане
, 
Pa
.
15.4. 
Определяне на специфична
та 
енталпия на въздуха
Специфичната енталпия на влажния въздух се изразява с уравнението:
h
 = 
h
a
 + 
x h
w
(3.110)
,
където:
h 
е специфичната енталпия на влажния въздух, 
kJ
/
kg
;
h
a
 
- специфичната енталпия на сухия въздух, 
kJ
/
kg
; определя се като функция на
температурата:
h
a
 = 
c
pa
 t
(3.
111)
c
pa
 
– специфичният топлинен капацитет на въздуха при постоянно налягане, 
kJ
/
kg
o
C
; за
диапазона на изменение на температурата от 
минус 100 
o
C 
до + 
100 
o
C 
може да се приеме 
c
pa
= 1,006 
kJ
/
kg
o
C
;
t 
– температурата на въздуха, 
o
C
;
x 
– влагосъдържанието, 
kg
/
kg
 сух въздух;
h
w
 
- специфичната енталпия на водните пари, 
kJ
/
kg
.
При постоянно налягане специфичната енталпия на водните пари мо
ж
е да се 
изрази
 като
:
h
w
 = 
c
pw
 t
 + 
h
we
(3.112),
 
стр.
 61 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
където:
c
pw
 
е специфичният топлинен капацитет на водните пари при постоянно налягане, 
kJ
/
kg
o
C
;
може да се приеме 
c
pw
 
= 1,
805 
kJ
/
kg
o
C
;
t 
– температурата на водните пари, 
o
C
;
h
we
 
= 2501 
kJ
/
kg 
– специфичната топлина на изпарение на водата при 
0 
o
C
.
Чрез заместване на (3.
111)
 и (3.
112)
 в уравнение (3.
110)
 се получава изчислителната
зависимост (3.
113)
:
 
h = c
pa
 t + x [c
pw
 t + h
we
] 
, 
kJ/kg 
, 
или
h
 = 1
,
006.
t
 + 
x
 (1
,
805.
t
 + 2501) 
, 
kJ
/
kg
(3.113).
15.5. (Попр. - ДВ, бр. 31 от 2015 г.) 
Определяне на 
плътността
 на въздуха
От уравнението:
ρ = ρ
da
 (1 + x)/(1 + x R
w
/R
a
),
където:
ρ
da
 е плътността на сухия въздух, kg/m
3
, определена по формулата:
ρda = p/R
a
T
(3.114);
p 
– налягането на въздуха, Pa;
R
a
= 286,9 J/kg K
 - газовата константа
 на сухия въздух;
R
w
= 461,5 J/kg K
 - газовата константа
 на водните пари;
R
w
/R
a 
= (461,5 J/kg K)/(286,9 J/kg K) = 1,609
се достига до изчислителната зависимост за плътността на влажния въздух (формула 3.115):
ρ = ρ
da
 (1 + x) / (1 +
 
1,609
 
x
 
)
 , 
kg
/
m
3
(3.
115)
.
 
                                                
Информационно приложение № 4
Таблица 1
Топлофизични характеристики на строителни продукти (материали)
Топлофизични характеристики на строителни продукти (материали)
№
по
ред
Строителни продукти
(материали)
Плът-
ност
ρ
,
Изчислителни стойности
специфи-
чен
топлинен
капацитет
с,
коефи-
циент на
топлопро-
водност
 
λ
 ,
число на
дифузион-
но съпро-
тивление
на водна
пара 
m
 
 
kg/m
3
J/(kg.K)
W/(m.K)
 
1
2
3
4
5
6
1. Естествени камъни
1.1.
Мрамор, гранит, базалт
2800
920
3,49
67
1.2.
Пясъчник, кварц
2400
920
2,04
21
1.3.
Варовик
2000
840
1,16
12
 
 
1700
840
0,93
10
2. Бетони
2.1.
Стоманобетон
2500
960
1,63
90
2.2.
Обикновен бетон
2400
960
1,45
60
 
стр.
 62 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
2.3.
Бетон с трошени тухли
2000
920
1,02
10
2.4.
Керамзитоперлитобетон
1100
1000
0,38
6
 
 
1000
1000
0,34
5
 
 
900
1000
0,32
4
2.5.
Керамзитобетон
1500
1000
0,58
8
 
 
1400
1000
0,52
8
 
 
1300
1000
0,47
7
 
 
1200
1000
0,42
7
 
 
1100
1000
0,37
6
 
 
1000
1000
0,33
5
2.6.
Аглопоритбетон, сгуробетон
1500
980
0,62
8
 
 
1400
980
0.55
8
 
 
1300
980
0,51
7
 
 
1200
980
0,44
7
 
 
1100
980
0,40
6
 
 
1000
980
0,36
5
2.7.
Перлитобетон
800
1050
0,26
2
 
 
600
1050
0,17
2
 
 
450
1050
0,14
2
2.8.
Пенобетон
800
1050
0,26
5
 
 
600
1050
0,17
3
 
 
400
1050
0,14
3
2.9.
Газобетон (автоклавен)
800
1050
0,26
5
 
 
700
1050
0,21
4
 
 
600
1050
0,19
3
 
 
500
1050
0,16
2
2.10.
Дървобетон
700
1450
0,23
4
 
Пепелобетон
1200
960
0,47
-
 
 
1150
960
0,35
-
 
 
1000
840
0,33
-
 
 
850
840
0,31
-
3. Разтвори и мазилки
 
стр.
 63 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
3.1.
Циментово-пясъчен разтвор
1800
1050
0,93
8
3.2.
Вароциментопясъчен разтвор
1700
1050
0.87
7
3.3.
Варо-пясъчен разтвор
1600
1050
0.81
6
3.4.
Разтвор със сгуриен пясък
1400
1050
0,58
6
 
 
1200
1050
0,47
5
3.5.
Варо-перлитов разтвор
550
1050
0,16
2
 
 
350
1050
0,12
2
3.6.
Варо-пясъчна мазилка (външна)
1800
1050
0.87
5
3.7.
Варо-пясъчна мазилка (вътрешна)
1600
1050
0.70
5
3.8.
Топлоизолационни външни
мазилки с гранули от
пенополистирен
400
350
920
920
0,12
0,10
6
6
4. Битумни и асфалтови материали и продукти
4.1.
Битум
1100
1050
0,17
1200
4.2.
Асфалт 20 mm
2100
1900
1050
1050
0,70
0,70
2500
2000
4.3.
Мушама битумна
хидроизолационна
600
1050
0,17
100
4.4.
Мушама битумна
хидроизолационна с алуминиево
фолио
900
1460
0,19
100000
4.5.
Битумизиран картон
1100
1460
0,19
2000
4.6.
Асфалтобетон
2100
1050
1,05
92.59
4.7.
Битумоперлит
500
300
1050
1050
0,14
0,09
 
5. Зидарии
5.1.
Зидарии от обикновени плътни
тухли на варо-пясъчен разтвор
1800
1050
0,79
7
5.2.
Зидарии от варо-пясъчни
(силикатни) тухли на варов
разтвор
1900
1050
0,87
7
5.3.
Зидария от кухи и решетъчни
тухли на варо-пясъчен разтвор
1400
1050
0,52
-
5.4.
Зидария от диатомитови тухли на
лек разтвор
900
1050
0,29
4
5.5.
Зидария от камъни с правилна
форма при плътност на камъка
2680
1960
1260
1050
1050
920
3,20
1,13
0,51
3
11
5
5.6.
Зидария от камъни с неправилна
форма при плътност на камъка
2420
1900
1380
1050
1050
920
2,57
1,06
0,60
3
11
5
 
стр.
 64 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
6. Насипни материали
6.1.
Естествен пясък
1600
840
1,1 до 2,2
4
6.2.
Перлит
150
840
0,06
-
6.3.
Керамзит
500
840
0,16
1
6.4.
Аглопорит
500
840
0,19
1
6.5.
Сгурия
1000
840
0,29
1
 
 
800
840
0,24
1
 
 
600
840
0,20
1
 
 
500
840
0,17
1
6.6.
Металургична (доменна) шлака
900
840
0,26
2
6.7.
Пепел от ТЕЦ
700
840
0,17
1
7. Почви
7.1.
Скала
2700
920
3,5
 
7.2.
Пясък
1800
840
2,0
 
7.3.
Глина
1400
840
1,5
 
8. Метални, гипсови и азбестоциментни
**
**
 продукти
8.1.
Стомана, листова
7800
460
53,5
600000
8.2.
Алуминиево фолио с дебелина:
0,1
0,15
0,20
2700
940
203
600000
700000
800000
8.3.
Медно фолио с дебелина:
0,10
0,15
9000
380
380
700000
800000
8.4.
Оловни листове
11500
130
35
-
8.5.
Цинкови листове
7100
390
110
-
8.6.
Плътни гипсови плочи
1400
1200
1000
840
840
840
0,70
0,58
0,47
12
8,5
6
8.7.
Гипсовлакнести плочи със и без
отвори
800
600
840
840
0,35
0,29
1,5
1,5
8.8.
Плочи от гипсокартон с
дебелина, mm:
над 15
над 18
900
900
840
840
0,21
0,23
12
8
8.9.
Гипсоперлитови плочи
700
500
840
840
0,20
0,15
5
3
8.10.
Азбестоциментни плочи
1900
840
0,35
10
 
стр.
 65 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
9. Дърво и продукти от него
9.1.
(Изм. –
ДВ, бр.
85 от
2009 г.)
Дърво:
дъб и бук
(надлъжно на влакната)
(напречно на влакната)
смърч, бор
(надлъжно на влакната)
(напречно на влакната)
от 700
до 800
от 500
до 600
от 2090 до
2510
2090
0,41
0,23
0,
35
0,
17
от 40 до 60
70
9.2.
Водоустойчиви плочи дървени с
дървени частици или влакна
620
600
400
2090
2090
2090
0,13
0,12
0,08
60
60
30
9.3.
Водоустойчив шперплат
660
550
2090
2090
0,14
100
60
9.4.
Талашитови плоскости
(изолит, хераклит и т. н.) с
дебелина, mm:
над 15
над 25
над 35
над 50
550
500
450
400
2010
1670
1670
1670
0,140
0,099
0,093
0,081
11
8
6
5
9.5.
Тапети:
- хартиени
- миещи се
- пластмасови
600
700
700
1340
1340
1250
0,15
0,15
0,20
5
10
3000
9.6.
Дъски за подове
520
1670
0,140
15
9.7.
Паркет
700
1670
0,21
15
10. (Отм. – ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г.)
11. Други материали
11.1.
Прозоречно стъкло
2500
840
0,81
10000
11.2.
Кухи стъклени блокчета
1100
840
0,44
4000
11.3.
Клинкерни плочи
1900
920
1,05
100
11.4.
Облицовъчни тухли
1800
920
0,79
20
11.5.
Фасадни плочи глазирани
1800
920
0,91
300
11.6.
Линолеум
1200
1880
0,19
500
11.7.
Гума
1000
1470
0,16
10000
11.8.
Поливинилхлоридни хомогенни
плочи
1400
960
0,23
10000
11.9.
Поливинилхлоридни плочи върху
кече
800
960
0,12
3000
11.10.
Полиетиленово фолио
1000
1250
0,19
80000
11.11.
Поливинилхлоридно фолио меко
1200
960
0,19
42000
 
стр.
 66 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
11.12.
Покривни керемиди - глинени
1900
880
0,99
40
11.13.
Азбестобетонни плочи
1800
960
0,35
50
11.14.
Камъшит
800
1260
0,046
2
 
Забележки:
* (Отм. - ДВ, бр. 27 от 2015 г., в сила от 15.07.2015 г.).
** Включените в табл. 1 топлофизични характеристики за
продукти от азбест се прилагат при изчисляване на топлотехническите
характеристики на ограждащите конструкции и елементи само в случаите на
реконструкция и обновяване на сгради в експлоатация.
Таблица 2
Изчислителни и максимално допустими стойности на влажността на строителни
продукти (материали)
№
по
ред
Строителни продукти (материали)
Плътност 
ρ
,
kg/m
3
Влажност по
маса
10
-2
х`
r
х
max
1.
Обикновен бетон
Бетон с трошени тухли
Бетон с леки добавъчни материали
2200
от 1800 до
2200
от 1600
до1800
1600
1400
1200
2,1
2,5
3,5
3,7
5,0
6,2
3,8
4,8
6,0
6,2
7,5
9,0
2.
Газобетон, клетъчен бетон
1200
1000
800
600
500
400
4,2
5,0
6,2
8,3
10,0
12,5
8,4
10,0
12,4
16,6
20,0
25,0
3.
Плътни тухли
Тухли с кухини
от 1400 до
2000
1400
1200
1,5
2,2
2,6
4,0
5,0
5,8
4.
Разтвори и мазилки:
- циментови и циментоварови
- варо-гипсови
- варови
- топлоизолационни (перлит, вермикулит,
минерална вата)
2100
1500
1200
от 300 до
600
2,5
2,0
1,8
1,8
5,0
6,0
5,8
7,0
5.
Дървесина:
- плочи (талашитови, влакнести и др.)
от 500 до
800
от 400 до
550
15,0
14,0
25,0
22,0
6.
Топлоизолационни продукти:
- корк
- дюшеци и плочи от минерални влакна
от 100 до
200
40
60
от 100 до
200
7,5
12,5
8,3
5,0
15
25,0
16,7
10,0
 
стр.
 67 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
- пенополистирен, 
- пенополиуретан 
- и пенофенопласт
15
20
25
30
40
40
60
20,0
15,0
12,0
8,0
6,0
17,5
11,7
40,0
30,0
24,0
28,0
21,0
35,0
23,3
 
                                                             
Приложение № 4а
Преобразуване на съществуващи стойности на коефициента на топлопроводност
 
1. Основни принципи за преобразуване на съществуващи стойности на коефициента на
топлопроводност.
 
1.1. Общи положения.
 
В случаите, когато условията на експлоатация
 
се различават от тези, при които са измерени стойностите на коефициента на
топлопроводност (декларирани или измерени), е необходимо преизчисляване, което се
извършва по следната зависимост:
 
λ
2 
=λ
l
.F
T
.F
m
.F
a
 
              
(1),
 
където:
 
λ
2
 е стойността на коефициента на топлопроводност при експлоатационни условия;
 
λ
1
 – стойността на декларирания/измерения коефициент на топлопроводност;
 
F
T
 – фактор за температура;
 
F
m
 – фактор за влажност;
 
F
а
 – фактор за стареене (когато не е включен в декларираната/измерената стойност).
 
1.2. Преобразуване за температура.
 
Факторът F
T
 за температура се определя, както
 
следва:
 
F
T = 
e
ft
 
(
T
2
 – T
1
)
 
                     
(2),
 
където:
 
f
T
 e коефициентът на преобразуване за температура;
 
T
1
 – температурата при първата система от условия;
 
Т
2
 – температурата при втората система от условия.
 
1.3. Преобразуване за влага.
 
Факторът за преобразуване за влага F
m
 се определя, както следва:
 
a) преобразуване за съдържанието на влага по маса:
 
Fm
 = 
e
fu
 
(
U
2
 – U
1
)
 
              
(
3
),
 
където:
 
f
u
 е коефициентът на преобразуване за съдържание на влага по маса;
 
u
1
 – съдържанието на влага по маса при първата система от условия;
 
u
2
 – съдържанието на влага по маса при втората система от условия;
 
б) преобразуване на съдържанието на влага по обем:
 
Fm
 = 
e
f
ψ
 
(
ψ
2
 – 
ψ
1
)
 
              
(4),
 
където:
 
f
ψ
 е коефициентът на преобразуване за съдържание на влага по обем;
 
ψ
1
 – съдържанието на влага по обем при първата система от условия;
 
ψ
2
 – съдържанието на влага по обем при вторатасистема от условия.
 
 
стр.
 68 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
1.4. Преобразуване за стареене.
 
Стареенето зависи от вида на материала, облицовките, структурата, набъбващите вещества,
температурата и дебелината на материала. За даден материал ефектът на стареене може да
бъдеполучен от теоретични модели, обосновани с експериментални данни. Няма установени
правила за връзка между стареенето във времето на даден материал.
 
Не е необходимо преобразуване за стареене, когато ефектът от стареенето е отчетен при
измерената стойност на топлопроводността.
 
2. Коефициенти на преобразуване за температура.
 
За стойностите на коефициентите на топлопроводност между тези, дадени в таблици от 2.1
до 2.15, се използва линейна интерполация.
 
Когато не е предписано друго, коефициентите на преобразуване се прилагат както за
произведени в заводски условия продукти, така и за материалите, от които са получени.
 
Стойностите на коефициента на топлопроводност са дадени само за идентификация на
параметрите и не са предназначени за други цели. Стойностите в таблици от 2.1 до 2.15 са
валидни за средни температури между 0 °С и + 30 °С.
 
 
Таблица 2.1 – Минерална вата
 
Тип на продукта
Коефициент на
топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/K
 
Кечета, дюшеци и насипна вата
0,035 
0,040 
0,045 
0,050
0,004 6 
0,005 6 
0,006 2 
0,006 9
 
Плочи
0,032 
0,034 
0,036 
0,038
0,003 8 
0,004 3 
0,004 8 
0,005 3
 
Твърди плочи
0,030 
0,033 
0,035
0,003 5 
0,003 5 
0,003 5
 
 
 
 
 
Таблица 2.2 – Експандиран полистирен
 
Дебелина, d, mm
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/K
 
d < 20
0,032
0,035 
0,040 
0,043
0,003 1
0,003 6 
0,004 1 
0,004 4
 
20 < d < 40
0,032
0,035 
0,040
0,003 0
0,003 3 
0,003 6
 
40 < d < 100
0,032
0,035 
0,040 
0,045 
0,050
0,003 0
0,003 3 
0,003 6 
0,003 8 
0,004 1
 
d > 100
0,032
0,035 
0,040 
0,053
0,003 0
0,003 2 
0,003 4 
0,003 7
 
 
 
 
 
Таблица 2.3 – Eкструдиран полистирен
 
Тип на продукта
Коефициент на
топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на
преобразуване,
f
T
, 1/K
0,025 
0,004 6 
 
стр.
 69 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
Без покритие
0,030 
0,040
0,004 5 
0,004 5
 
С покритие, продукти от фини
пеноматериали без покритие
0,025
0,030 
0,035
0,004 0
0,003 6 
0,003 5
 
С водонепропускливо покритие
0,025 
0,030 
0,035 
0,040
0,003 0 
0,002 8 
0,002 7 
0,002 6
 
 
 
 
 
Таблица 2.4 – Полиуретанова пяна
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване,
f
T
, 1/К
 
Продукти без облицовка
0,025
0,005 5
 
0,030
0,005 0
 
Продукти с непроницаема 
облицовка
0,022
0,005 5
 
0,025
0,005 5
 
 
 
 
 
Таблица 2.5 – Пенофенопласт (Фенолна пяна)
 
Тип на продукта
Коефициент на
топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване,
f
T
, 1/K
 
Със затворени вериги (> 90 %)
0 °C до 20 °C 
20 °C до 30 °C 
a b
до 0,025
0,002 0 
0,005 0
 
С отворени вериги
0 °C до 30 °C
0,032
0,002 9
 
a
 Превръщането трябва да бъде отделно между 0° и 20 °C и между 20 °C и 30 °C. За да се
превърне от 10 °C на 25 °C, първо се превръща от 10 °C на 20 °C, а след това от 20 °C на 25
°C.
b
 Коефициентите на превръщане се прилагат за пропиленти (пенообразуващи агенти) пентан
и хлорвъглероди. Те могат да бъдат различни за други пропиленти.
 
 
 
Таблица 2.6 – Пеностъкло
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
0,035
0,040
0,045
0,050
0,055
0,004 3
0,003 7
0,003 3
0,003 0
0,002 7
 
 
 
 
 
Таблица 2.7 – Твърди плочи от перлит, нишки и свързващи вещества
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
всички
0,003 3
 
 
 
 
 
Таблица 2.8 – Плочи от дървесна вата
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
0,070
0,080
0,090
0,004 0
0,004 1
0,004 6
 
 
 
 
 
Таблица 2.9 – Коркови плоскости (експандиран корк)
 
стр.
 70 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
всички
0,002 7
 
 
 
 
 
Таблица 2.10 – Насипни влакна от целулоза
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Плътност < 40 kg/m
3
Плътност ≥ 40 kg/m
3
всички
всички
0,004 0
0,003 5
 
 
 
 
 
Таблица 2.11 – Бетон, керамика и строителен разтвор
 
Тип на продукта
Коефициент на
топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на
преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Лек бетон
0,100 
0,150 
0,400
0,003 
0,002 
0,001
 
Обикновен бетон, керамика и
строителен разтвор
всички
0,001
 
 
 
 
 
Таблица 2.12 – Калциев силикат
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
всички
0,003
 
 
 
 
 
Таблица 2.13 – Насипен експандиран перлит
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
0,040 
0,050
0,004 1 
0,003 3
 
 
 
 
 
Таблица 2.14 – Насипен експандиран керамзит
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
0,070 до 0,150
0,004
 
 
 
 
 
Таблица 2.15 – Насипен експандиран вермикулит
 
Тип на продукта
Коефициент на топлопроводност
λ, W/(m.К)
Коефициент на преобразуване, 
f
T
, 1/К
 
Всички продукти
всички
0,003
 
3. Коефициенти на преобразуване за влага. Таблица 3.1.
(Изм. – ДВ, бр. 90 от 2015 г., в сила от 20.11.2015 г.)
 
 
стр.
 71 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Материал
Плътност
ρ
kg/m
3
Влагосъдържание
при 23 °C, 50 %
относителна
влажност
Влагосъдържание
при 23 °C, 80 %
относителна
влажност
Коефициент за превръщане по
влага
u
kg/kg
ψ
m
3
/m
3
u
kg/kg
ψ
m
3
/m
3
Влаго-
съдържание
u, kg/kg
fu
Влаго-
съдържание,
ψ, m
3
/m
3
Експандиран 
полистирен
10 – 50
0
0
< 0,10
Екструдиран 
полиститен (пяна)
20 – 65
0
0
< 0,10
Полиуретанова пяна,
твърда
28 – 55
0
0
< 0,15
Минерална вата
10 – 200
0
0
< 0,15
Пенофенопласт 
(Фенолна пяна)
20 – 50
0
0
< 0,15
Пеностъкло
100 – 150
0
0
0
0
Плочи от перлит
140 – 240
0,02
0,03
0 до 0,03
0,8
Коркови плоскости
(експандиран корк)
90 – 140
0,008
0,011
< 0,10
Плочи от дървесна вата
250 – 450
0,03
0,05
< 0,10
Талашит
40 – 250
0,1
0,16
< 0,05
Карбамид – формалдехидна
пяна
10 – 30
0,1
0,15
< 0,15
0,7
Полиуретанова пяна
(спрей)
30 – 50
0
0
< 0,15
Насипна минерална вата
15 – 60
0
0
< 0,15
Насипни влакна
от целулоза
20 – 60
0,11
0,18
< 0,20
0,5
Насипен експандиран
перлит
30 – 150
0,01
0,02
0 до 0,02
3
Насипен 
вермикулит
30 – 150
0,01
0,02
0 до 0,02
2
Насипен експандиран
керамзит
200 – 400
0
0,001
0 до 0,02
4
Насипен експандиран
полистирен
10 – 30
0
0
< 0,10
4
Керамзит
1000 – 2400
0,007
0,012
0 до 0,25
Калциев силикат
900 – 2200
0,012
0,024
0 до 0,25
Бетон с добавъчен
материал от вулканична
пемза
500 – 1300
0,02
0,035
0 до 0,25
Бетон с добавъчен
материал от 
естествени скали
1600 – 2400
0,025
0,04
0 до 0,25
Бетон с добавъчен
материал от поли-стирен
500 – 800
0,015
0,025
0 до 0,25
Бетон с добавъчен
материал от експандиран
керамзит
400 – 700
0,02
0,03
0 до 0,25
2,6
Бетон с преобладаващ
добавъчен материал от
експандиран керамзит
800 – 1700
0,02
0,03
0 до 0,25
4
Бетон с повече от 70 %
добавъчен материал от
гранулирана доменна
шлака
1100 – 1700
0,02
0,04
0 до 0,25
4
Бетон с преобладаващ
добавъчен материал,
1100 – 1500
0,02
0,04
0 до 0,25
4
 
стр.
 72 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
получен от пиропроцеси
при изгаряне на въглища
Газобетон
300 – 1000
0,026
0,045
0 до 0,25
4
Бетон с други леки
добавъчни материали
500 – 2000
0,03
0,05
0 до 0,25
Разтвор (зидарски разтвор
и мазилка)
250 – 2000
0,04
0,06
0 до 0,25
Материал
Плътност
ρ
kg/m
3
Влагосъдържание
при 23 °C, 50 %
относителна
влажност
Влагосъдържание
при 23 °C, 80 %
относителна
влажност
Коефициент за превръщане по
влага
u
kg/kg
ψ
m
3
/m
3
u
kg/kg
ψ
m
3
/m
3
Влаго-
съдържание
u, kg/kg
fu
Влаго-
съдържание,
ψ, m
3
/m
3
 
                                                              
Приложение № 5
                                                              
Приложение № 6
     Изчисляване на ограждащите конструкции и елементи на влажностен режим                          (евентуален кондензационен пад)
     1. Съпротивлението на дифузионно преминаване на водна пара (z) вm²hPa/kg на един слой строителен материал се изчислява за стандартнатемпература 10 °С по формулата:
     2. Плътността на дифузионния поток на водна пара (g) в kg/(m²h) безкондензационен пад се изчислява по формулата:
     3. Изчисляването на евентуален кондензационен пад в многослойниограждащи конструкции и елементи с хомогенни слоеве е показано на фиг. 6.1 и6.2. То се състои в следното:     3.1. Ограждащата конструкция или елемент се изобразява мащабно, като поабсцисата се нанасят слоевете на строителните материали, представени смащаба на дифузионно-еквивалентните дебелини на въздушните прослойки,определени по формулата sd = μ.d, а върху ординатата - температурите наповърхностите на отделните слоеве, определени, както следва:     3.1.1. Температурата на вътрешната повърхност на ограждащатаконструкция или елемент (θ0i) в °С се определя по формулата:
                                                              
Приложение № 7
Таблица 1
Температура
на въздуха,
Температура на оросяване 
q
 
s
 
(
°
 С ) при относителна влажност на въздуха (%)
 
стр.
 73 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
°
 С
 
30
35
40
45
50
55
60
65
70
75
80
85
90
95
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
30
10,5
12,9
14,9
16,8
18,4
20,2
21,4
22,7
23,9
25,0
26,2
27,2
28,2
29,1
29
9,7
12,0
14,0
15,9
17,5
19,0
20,4
21,7
23,0
24,1
25,2
26,2
27,2
28,1
28
8,8
11,1
13,1
15,0
16,6
18,1
19,5
20,8
22,0
23,2
24,2
25,2
26,2
27,1
27
8,0
10,2
12,2
14,1
15,7
17,2
18,6
19,9
21,1
22,2
23,3
24,3
25,2
26,1
26
7,1
9,4
11,4
13,2
14,8
16,3
17,6
18,9
20,1
21,2
22,3
23,3
24,2
25,1
25
6,2
8,5
10,5
12,2
13,9
15,3
16,7
18,0
19,1
20,3
21,3
22,2
23,2
24,1
24
5,4
7,6
9,6
11,3
12,9
14,4
15,8
17,0
18,2
19,3
20,3
21,3
22,2
23,1
23
4,5
6,7
8,7
10,4
12,0
13,5
14,8
16,1
17,2
18,3
19,4
20,3
21,3
22,2
22
3,6
5,9
7,8
9,5
11,1
12,5
13,9
15,1
16,3
17,4
18,4
19,4
20,3
21,2
21
2,8
5,0
6,9
8,6
10,2
11,6
12,9
14,2
15,3
16,4
17,4
18,4
19,3
20,2
20
1,9
4,1
6,0
7,7
9,3
10,7
12,0
13,2
14,4
15,4
16,4
17,4
18,3
19,2
19
1,0
3,2
5,1
6,8
8,3
9,8
11,1
12,3
13,4
14,5
15,5
16,4
17,3
18,2
18
0,2
2,3
4,2
5,9
7,4
8,8
10,1
11,3
12,5
13,5
14,5
15,4
16,3
17,2
17
-0,6
1,4
3,3
5,0
6,5
7,9
9,2
10,4
11,5
12,5
13,5
14,5
15,3
16,2
16
-1,4
0,5
2,4
4,1
5,6
7,0
8,2
9,4
10,5
11,6
12,6
13,5
14,4
15,2
15
-2,2
-0,3
1,5
3,2
4,7
6,1
7,3
8,5
9,6
10,6
11,6
12,5
13,4
14,2
14
-2,9
-1,0
0,6
2,3
3,7
5,1
6,4
7,5
8,6
9,6
10,6
11,5
12,4
13,2
13
-3,7
-1,9
-0,1
1,3
2,8
4,2
5,5
6,6
7,7
8,7
9,6
10,5
11,4
12,2
12
-4,5
-2,6
-1,0
0,4
1,9
3,2
4,5
5,7
6,7
7,7
8,7
9,6
10,0
11,2
11
-5,2
-3,2
-1,8
-0,4
1,0
2,3
3,5
4,7
5,8
6,7
7,7
8,6
9,4
10,2
10
-6,0
-4,2
-2,6
-1,2
0,1
1,4
2,6
3,7
4,8
5,8
6,7
7,6
8,4
9,2
Таблица 2
Темпе-
ратура,
°
 С
Максимално налягане на водната пара 
r
    ,  Ра
                               
max
 
.0
.1
.2
.3
.4
.5
.6
.7
.8
.9
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
30
4244
4269
4294
4319
4344
4369
4394
4419
4445
4469
29
4006
4030
4053
4077
4101
4124
4148
4172
4196
4219
28
3781
3803
3826
3848
3871
3894
3916
3939
3961
3984
27
3566
3588
3609
3631
3652
3674
3695
3737
3793
3759
26
3362
3382
3403
3423
3443
3463
3484
3504
3525
3544
25
3169
3188
3208
3227
3246
3266
3284
3304
3324
3343
24
2985
3003
3021
3040
3059
3077
3095
3114
3132
3151
23
2810
2827
2845
2863
2880
3897
2915
2932
2950
2968
22
2645
2661
2678
2695
2711
2727
2744
2761
2777
2794
21
2487
2504
2518
2535
2551
2566
2582
2598
2613
2629
20
2340
2354
2369
2384
2399
2413
2428
2443
2457
2473
19
2197
2212
2227
2241
2254
2268
2283
2297
2310
2324
18
2
0
65
2079
2091
2105
2119
2132
2145
2158
2172
2185
17
1937
1950
1963
1976
1988
2001
2014
2027
2039
2052
16
1818
1830
1841
1854
1866
1878
1889
1901
1914
1926
15
1706
1717
1729
1739
1750
1762
1773
1784
1795
1806
 
стр.
 74 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
14
1599
1610
1621
1631
1642
1653
1663
1674
1684
1695
13
1498
1508
1518
1528
1538
1548
1559
1569
1578
1588
12
1403
1413
1422
1431
1441
1451
1460
1470
1479
1488
11
1312
1321
1330
1340
1349
1358
1367
1375
1385
1394
10
1228
1237
1245
1254
1262
1270
1279
1287
1296
1304
9
1148
1156
1163
1171
1179
1187
1195
1203
1211
1218
8
1073
1081
1088
1096
1103
1110
1117
1125
1133
1140
7
1002
1008
1016
1023
1030
1038
1045
1052
1059
1066
6
935
942
949
955
961
968
945
982
988
955
5
872
878
884
890
896
902
907
913
919
925
4
813
819
825
831
837
843
849
854
861
866
3
759
765
770
776
781
787
793
798
803
808
2
705
710
716
721
727
732
737
743
748
753
1
657
662
667
672
677
682
687
691
696
700
0
611
616
621
626
630
635
640
645
648
653
-0
611
605
600
595
592
587
582
577
572
567
-1
562
557
552
547
543
538
534
531
527
522
-2
517
524
509
505
501
496
492
489
484
480
-3
476
472
468
464
461
456
452
448
444
440
-4
437
433
430
426
423
419
415
412
408
405
-5
401
398
395
391
388
385
282
379
375
372
-6
368
365
362
359
356
353
350
347
343
340
-7
337
336
333
330
327
324
321
318
315
312
-8
310
306
304
301
298
296
294
291
288
286
-9
284
281
279
276
274
272
269
267
264
262
-10
260
258
255
253
251
249
246
244
242
239
-11
237
235
233
231
229
228
226
224
221
219
-12
217
215
213
211
209
208
206
204
202
200
-13
198
197
195
193
191
190
188
186
184
182
-14
181
180
178
177
175
173
171
169
168
167
-15
165
164
162
161
159
158
157
155
153
152
-16
150
149
148
146
145
144
142
141
139
138
-17
137
136
135
133
132
131
129
128
127
126
-18
125
124
123
122
121
120
118
117
116
115
-19
114
113
112
111
110
109
107
106
105
104
-20
103
102
102
100
99
98
97
95
95
94
 
Забележка. Стойностите на максималното налягане на водната пара от табл. 2служат за определяне на парциалното налягане (р) в Ра по формулата:
                                                              
Приложение № 8
Оценка на действителната защита на остъклена фасада от слънчево греене
1. Стойността на фактора (f
st
g) за проверка на действителната защита от слънчево греене
на остъклена фасада със слънцезащитно приспособление се изчислява по формулата:
f
st
g = g
gl
 (1-F
F
). F
sh, gl 
F
sh
,
 
стр.
 75 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
където:
g
gl 
е действителният коефициент на сумарна пропускливост на слънчева енергия,
определен по формула (3.77);
F
F
 – коригиращият фактор за частта на рамката на прозрачните конструкции и елементи
на фасадата;
F
sh, gl 
– коригиращият фактор за слънцезащитно приспособление, определен съгласно
таблици 12 и 13;
F
sh
 – коригиращият фактор на частично засенчване от козирки и ребра, определен по
формула (3.81).
Забележка. Направените позовавания са съгласно приложение № 3.
2. Нормативното условие за осигуряване на защитата от слънчево греене е съгласно чл. 24,
ал. 1 от наредбата.
3. Надеждна защита от слънчево греене чрез слънцезащитни приспособления се осигурява,
когато са постоянно инсталирани и:
а) при южна ориентация вертикалният покриващ ъгъл на слънцезащитното
приспособление е 
b
 ≥ 50°;
б) при източна и западна ориентация хоризонталният покриващ ъгъл на слънцезащитното
приспособление е 
b
 
≥ 85° или γ ≥ 115°;
в) при междинна ориентация се изисква покриващ ъгъл 
b
 
≥ 80°; вертикалният и
хоризонталният разрез на фасадата в зависимост от ориентацията са показани на
фигурата.
 
                                                              Приложение № 9
                                                             към чл. 5, ал. 3                                               (Ново – ДВ, бр. 27 от 2015 г.,                                                     в сила от 15.07.2015 г.)
Изчисляване на икономическата ефективност и ефикасност за жизнения цикъл 
на технически решения за съхранение на енергията в сгради
1. Оценката за икономическа ефективност и ефикасност на технически решения за съхранение на
енергия в сгради представлява последователност от изчисляване на следните основни показатели:
1.1. Разходи за разработване, въвеждане в експлоатация и експлоатация на техническото решение през
жизнения му цикъл.
1.2. Приходи от експлоатацията на техническото решение.
1.3. Прост срок на откупуване на инвестициите.
1.4. Срок на изплащане на инвестициите.
1.5. Нетна настояща стойност.
1.6. Вътрешна норма на възвръщаемост.
1.7. Индекс на нетната настояща стойност.
 
стр.
 76 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
2. Разходите за разработване, въвеждане в експлоатация и експлоатация на техническото решение
през жизнения му цикъл включват:
2.1. Разходи до началото на експлоатационния период (I
0
):
а) разходи за проектиране;
б) разходи за съгласуване и одобряване на инвестиционния проект;
в) разходи за издаване на разрешение за строеж;
г) разходи за закупуване, доставка, монтаж/изграждане, пуск и настройка на оборудването;
д) разходи за въвеждане в експлоатация.
2.2. Експлоатационни разходи:
а) разходи за енергия;
б) други експлоатационни разходи:
– за материали;
– за поддръжка.
3. Нетните приходи от експлоатацията на техническото решение се изчисляват по формулата:
където: 
B са нетните годишни приходи, лв./годишно;
S
i
 е спестената енергия с i-тия енергоносител за една година, kWh/годишно;
Е
i
 – цената на i-тия eнергоносител, лв./kWh;
ΔΟ&M – промяната в разходите за експлоатация и поддръжка (+ или -) в резултат на въвеждането в
експлоатация на техническото решение, лв./годишно.
4. Срок на откупуване (РВ).
При равни спестявания през годините на жизнения цикъл срокът на откупуване (РВ) се изчислява по
формулата:
където:
I
0
 са разходите до началото на експлоатационния период, лв.;
B – нетните годишни спестявания, лв./годишно.
5. Нетната настояща стойност (NPV) се изчислява по формулата: 
където:
 
стр.
 77 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
r е реалният лихвен процент, %; изчислява се по формулата:
n
r
 – номиналният лихвен процент, %;
b – годишната инфлация, %; 
B
i
 са нетните приходи за i-тата година от жизнения цикъл, лв./годишно;
n – жизненият цикъл на техническото решение, години;
I
0
 – разходите до началото на експлоатационния период, лв.
Проектът е рентабилен, ако NPV > 0.
Ако нетните приходи са еднакви през годините на жизнения цикъл, т.е. ако B
1
=B
2
=B
3
=….=B
n
, горната
формула се опростява до вида:
6. Коефициентът на нетна сегашна стойност (NPVQ) се изчислява по формулата:
7. Срок на изплащане (РО) и вътрешна норма на възвращаемост (IRR).
Срокът на изплащане представлява реалното време, което е необходимо за възвръщане на
инвестицията, т.е. времето, което е необходимо нетната сегашна стойност да стане равна на 0 (NPV=0),
като се отчита реалният лихвен процент:
Вътрешната норма на възвръщаемост IRR е онази стойност на реалния лихвен процент, при която NPV =
0.
                                                             
Приложение № 10 
                                              (Ново – ДВ, бр. 27 от 2015 г.,                                                     в сила от 14.04.2015 г.,                                                    доп., бр. 93 от 2017 г.,                                                     в сила от 21.11.2017 г.)
Скала на класовете на енергопотребление за видовете категории сгради 
Скалата на класовете на енергопотребление за видовете категории сгради е, както следва:
1. Жилищни сгради*
 
стр.
 78 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
*Скалата за жилищни сгради се прилага и за общежития.
2. Сгради за обществено обслужване:
а) сгради за административно обслужване 
б) сгради за образование и наука 
б.1) училища
 
стр.
 79 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
б.2) университети
б.3) (доп. – ДВ, бр. 93 от 2017 г., в сила от 21.11.2017 г.)
 детски градини и детски ясли
 
стр.
 80 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
в) лечебни заведения
г) сгради за обществено обслужване в областта на хотелиерството
д) сгради в областта на търговията 
е) сгради за спорт
 
стр.
 81 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
ж) сгради в областта на културата и изкуството
                                                             
Приложение № 11
Таблица 1 от приложение № 11 към чл. 29
 
стр.
 82 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Таблица 1 от приложение № 11 към чл. 29
 
стр.
 83 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
Таблица 1 от приложение № 11 към чл. 29
 
стр.
 84 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg
 
стр.
 85 
от
 85
Информационна система АПИС 
https://web.apis.bg