BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ   
Страсбург , 5.2.2013 г. 
SWD(2013) 22 final 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНА  ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващ  
Предложение  за Директива  на Европейския  парламент  и на Съвета  за 
предотвратяване  използването  на финансовата  система  за целите  на изпирането  
на пари  и финансирането  на тероризма  
 
и 
 
Предложение  за Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  
информацията , придружаваща  паричните  преводи  
 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 ВЪВЕДЕНИЕ  – НЕОБХОДИМОСТ  ОТ АКТУАЛИЗИРАНЕ  НА СЪЩЕСТВУВАЩАТА  
НОРМАТИВНА  УРЕДБА  ЗА БОРБА  С ИЗПИРАНЕТО  НА ПАРИ  И ФИНАНСИРАНЕТО  НА 
ТЕРОРИЗМА  
ЕС разполага  с развита  нормативна  уредба  за борба  с изпирането  на пари  и 
финансирането  на тероризма . С годините  правилата  биваха  доразвивани , а обхватът  
разширен , като целта  на всяка  промяна  бе да се премахнат  евентуалните  възможности , 
от които  престъпниците  и терористите  биха  могли  да се възползват . 
Въпреки  това системата  непрекъснато  се натъква  на доказателства , че колкото  и 
надеждна , нормативната  уредба  все пак остава  уязвима  към риска  от изпиране  на пари . 
Неотдавнашното  признание  на HSBC в тази връзка  е само  един  от примерите  за това 
какво  може  да се случи , когато  бдителността  отслабне , а механизмите  за контрол  са 
недостатъчни . Все по-тежките  глоби , налагани  в такива  случаи  от регулаторните  
органи , са както  потвърждение  за международната  непоколебимост  за осигуряване  на 
прилагането  на тези правила , така и предупреждение  до останалите  заинтересовани  
страни  относно  потенциалните  последици  от слабостите  в техните  системи .  
Регулаторните  органи  и лицата , определящи  политиката , не трябва  да подценяват  тези 
опасности . Престъпниците  непрекъснато  търсят  нови  слабости , от които  да се 
възползват . Размерът  на приходите  от престъпна  дейност , търсещи  начини  да влязат  
във финансовата  система  и да скрият  своя незаконен  произход , е наистина  потресаващ . 
Според  оценката  от неотдавнашно  проучване  на Организацията  на обединените  нации  
размерът  на паричните  средства , които  ежегодно  биват  изпирани , възлиза  на 
приблизително  1,6 трилиона  USD, т.е. 2,7 % от световния  БВП . В проучването  също  
така се посочва , че по-малко  от 1 % от изпраните  средства  биват  разкрити  от 
правоприлагащите  органи , а реално  конфискувани  — по-малко  от 0,2 %. 
Поради  тези причини  бяха  положени  усилия  за актуализиране  и укрепване  на 
съществуващите  международни  стандарти . През  февруари  2012 г. Специалната  група  за 
финансови  действия  (FATF) публикува  нов набор  от преработени  стандарти , като в 
края  на 2013 г. ще започне  процес  по оценка  на съответствието  на националните  
юрисдикции . Новите  стандарти  ще позволят  на националните  органи  да предприемат  
по-ефективни  действия  срещу  изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма  на 
всички  равнища  – от идентифицирането  на клиентите , откриващи  банкови  сметка , до 
разследването , преследването  и конфискуването  на активи . Те също  така ще подобрят  
борбата  с изпирането  на приходи  от корупция  и данъчни  престъпления , въведат  по-
строги  изисквания  при по-високорискови  ситуации  и предоставят  възможност  на 
държавите  да предприемат  по-целенасочен  подход , основан  на анализ  на риска . 
Успоредно  с този процес  Европейската  комисия  извърши  също  собствен  преглед  на 
нормативната  уредба  на ЕС и през април  публикува  доклад  за прилагането  на Третата  
директива  за борба  с изпирането  на пари  („Третата  ДБИП “)1. 
Заключенията  от тази дейност  са, че нормативната  уредба  на ЕС ще трябва  да бъде  
доразвита  и адаптирана  към промените , с цел насочване  на повече  усилия  за 
подобряване  на ефективността  на механизмите  за борба  с изпирането  на пари  и 
                                                 
1 Директива  2005/60/ ЕО за предотвратяване  използването  на финансовата  система  за целите  на 
изпирането  на пари  и финансирането  на тероризъм . 
 
3 
 финансирането  на тероризма , повишаване  на яснотата  и съгласуваността  на правилата  в 
отделните  държави  членки  и разширяване  на обхвата  с оглед  на новите  заплахи  и 
слабости . 
1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Проблеми , свързани  с изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма  — кой и как 
е засегнат . 
В световен  мащаб  и на всички  политически  нива  съществува  консенсус , че 
недостатъчната  защита  на финансовите  системи  от криминални  или терористични  
злоупотреби  може  да предизвика  огромни  щети . По-специално , системите , които  не са 
в състояние  да предотвратят  изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма , са 
изложени  на:  
• рискове  за обществото , произтичащи  от реинвестирането  на незаконните  
средства  в престъпни  и терористични  дейности ; 
• отрицателни  последици  за икономиката , произтичащи  от прекъсване  на 
международните  капиталови  потоци , по-ниски  инвестиции  и по-слаб  
икономически  растеж ; 
• нестабилност  на финансовите  пазари  в резултат  на нежеланието  на други  
финансови  посредници  да извършват  дейност , загуба  на репутация , спад  на 
доверие  и пруденциални  рискове . 
Изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма  влияят  по различни  начини  на 
широк  кръг  от заинтересовани  страни : 
• задължените  субекти , които  следва  да предпазват  системата  чрез прилагането  
на механизми  и мерки  за контрол  и биха  понесли  последиците , ако техните  
системи  бъдат  счетени  за неподходящи ; 
• публичните  органи , които  трябва  да прилагат  правилата  и защитават  системата  
от криминални  или терористични  злоупотреби ; 
• клиентите  на задължените  субекти , които  трябва  да поемат  тежестта  от по-
строгите  проверки  и евентуално  ограничения  достъп  до определени  услуги ; 
• бизнес  общността , която  ще поема  тежестта  от проверките  и ограниченията , но 
ще може  да ползва  предимствата  на стабилна  и сигурна  финансова  система ; 
• лицата , осъществяващи  изпиране  на пари  и финансиране  на тероризма , 
които  въпреки  усилията  да бъдат  спрени  непрекъснато  търсят  начини  да се 
възползват  от слабостите  в системата ; 
• гражданите  и обществеността  в ЕС, които  трябва  да бъдат  защитени  от 
терористични  действия , както  и от щети , причинявани  от растящи , финансирани  
чрез нелегални  приходи  нива  на престъпност , или загуба  на благосъстояние  
вследствие  укриване  на данъци  и спад  в сигурността  или доверието  на пазара ; 
• обществеността  и правителствата  в трети  държави , ако системата  на ЕС се 
използва  за пренасочване  на незаконни  доходи  от корупция  и престъпна  дейност  
в тези държави .  
 
 
4 
 Превантивната  система  на ЕС 
Нормативната  уредба  на ЕС има за цел да защити  финансовата  система  от изпирането  
на пари  и финансирането  на тероризма .  Тя е основана  до голяма  степен  на 
международните  стандарти , приети  от FATF, на която  Европейската  комисия  е член -
основател . Нормативната  уредба  на ЕС разполага  с правила , задължаващи  финансовите  
институции  и другите  задължени  субекти  и лица  да вземат  мерки , предотвратяващи  
тяхното  използване  за целите  на изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма .   
 
Проблемни  фактори  
Постоянното  развитие  на рисковете  за финансовата  система , причинени  от лицата , 
участващи  в изпирането  на пари  или финансирането  на тероризма , изисква  надеждна , 
гъвкава  и актуална  законодателна  уредба  за тяхното  предотвратяване .  Службите  на 
Комисията  определиха  три основни  области , в които  съществуващата  уредба  се нуждае  
от изменение : 
1. Съществуващите  правила  не са съгласувани  с неотдавна  преразгледаните  
международни  стандарти  за борба  с изпирането  на пари /финансирането  на 
тероризма . Партньорските  проверки  на държавите  членки  (проведени  от 
Специалната  група  за финансови  действия  или MONEYVAL) разкриха  някои  
несъответствия  между  Третата  ДБИП  и препоръките  на FATF.  Освен  това FATF 
на няколко  пъти  допълваше  съществуващите  препоръки , с което  някои  елементи  
от действащата  нормативна  уредба  загубиха  актуалност .  Например  изискванията  
по Третата  ДБИП  във връзка  с опростената  проверка  на клиента  бяха  
разкритикувани  в докладите  от партньорските  проверки  като несъответстващи  на 
препоръките  на FATF.  FATF също  така разшири  приложното  поле  на своите  
препоръки , като увеличи  обхвата  на категорията  „политически  значимите  лица “.  
Липсата  на съответствие  с международните  стандарти  оказва  влияние  върху  
репутацията  на държавите  членки  и на Европейския  съюз  като цяло .  
2. Съществуващите  правила  на ЕС се тълкуват  по различни  начини  в 
държавите  членки . Извършеният  от Комисията  преглед  разкри  редица  области , 
в които  съществуващите  правила  се тълкуват  по различен  начин .  Примерите  
включват  изискването  за установяване  на действителния  собственик  на правен  
субект  и съгласуваността  на статистическите  данни .  Това  поражда  рискове  за 
вътрешния  пазар  и създава  трудности  за привеждане  в съответствие  за 
предприятията , опериращи  извън  националните  граници . 
3. Несъответствия  и пропуски  в съществуващите  правила  на ЕС — с оглед  
развитието  на рисковете  от изпиране  на пари  и финансиране  на тероризма  е 
необходимо  нормативната  уредба  на ЕС да може  да реагира  по надежден  и 
гъвкав  начин .  Извършеният  от Комисията  преглед  събуди  притеснения  относно  
приложното  поле  на настоящата  директива  в областта  на хазартните  услуги  и 
търговците  на скъпоструващи  стоки , правилата  по отношение  на които  се считат  
за недостатъчно  устойчиви .  С подсилването  на правилата  ще бъде  направена  
крачка  към преодоляване  на тези рискове , а законодателството  на ЕС ще наложи  
най-прогресивните  международни  стандарти  в тази област . 
 
 
5 
 Основен  сценарий  
Постоянно  променящият  се характер  на заплахите  от изпиране  на пари  и финансиране  
на тероризма  изискват  реакция , която  да бъде  пропорционална  на тези заплахи .  Ако не 
бъдат  предприети  действия , биха  възникнали  следните  последици : 
1. нормативната  уредба  на ЕС няма  да бъде  съгласувана  с международните  
стандарти .  Предвид  опасността  от получаване  на неблагоприятни  доклади  от 
партньорските  проверки  държавите  членки  могат  да се изкушат  да адаптират  
собствените  си законодателства , което  ще доведе  до разпокъсаност  и ще попречи  
на сближаването ; 
2. ще се запази  несигурността  вследствие  на различното  прилагане  на разпоредбите  
на национално  равнище , което  пречи  на изграждането  на вътрешния  пазар ; 
3. ЕС ще остане  уязвим  към нововъзникващи  заплахи  поради  неоптималното  
разпределение  на ресурсите  за преодоляване  на рисковете  от изпиране  на пари  и 
финансиране  на тероризма .   
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Потоците  от „мръсни “ пари  и финансирането  на тероризма  могат  да нарушат  
стабилността  и репутацията  на финансовия  сектор  и да застрашат  вътрешния  пазар . 
Въпреки  това мерките , предприети  единствено  на равнище  държава  членка , биха  могли  
да окажат  неблагоприятен  ефект  върху  единния  пазар  на ЕС и да доведат  до 
несъгласувани  ответни  мерки . Действията  на ЕС са оправдани  с оглед  преодоляване  на 
цялостната  заплаха  от изпиране  на пари  и финансиране  на тероризма  и поддържане  на 
условия  на равнопоставеност  в целия  Съюз .   
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
Основната  цел на преразглеждането  на нормативната  уредба  за борба  с изпирането  на 
пари  е да се защити  финансовата  система  и единният  пазар  от злоупотребите  на 
престъпници , които  искат  да изперат  незаконни  доходи , или на терористи , желаещи  да 
финансират  терористични  дейности  или групи .  Посочените  от Комисията  четири  
основни  цели  са — укрепване  на вътрешния  пазар  чрез опростяване  на процедурите  
при трансгранични  операции , защита  на интересите  на обществеността  от престъпна  
дейност  и терористични  актове , запазване  на икономическия  просперитет  на 
Европейския  съюз  чрез осигуряване  на ефикасна  стопанска  среда , както  и подкрепа  на 
финансовата  стабилност  чрез защитата  на надеждността , правилното  функциониране  и 
целостта  на финансовата  система .  Тяхното  постигане  ще бъде  подпомогнато  чрез 
конкретни  политически  цели , свързани  с подобряване  на ефективността  на 
механизмите  за борба  с изпирането  на пари /финансирането  на тероризма  и поддържане  
на репутацията  на финансовата  система  на ЕС.  Нормативната  уредба  се допълва  от 
оперативни  цели  по отношение  на проблемните  фактори , като бяха  взети  под внимание  
различни  варианти  за промяна  на законодателството . 
 
6 
 4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
По отношение  на вариантите  на политика  в оценката  на въздействието  са разгледани  
различни  мерки /измерения , които  имат  за цел постигане  на трите  оперативни  цели  на 
политиката :  
1. Във връзка  с осигуряване  на съгласуваност  с международните  стандарти  
бяха  взети  под внимание  различни  варианти  по отношение  на:   
• включването  на данъчните  престъпления  в обхвата  на нормативната  уредба  
на ЕС; 
• въвеждането  на подход , основан  на анализ  на риска ; 
• подхода  по отношение  на еквивалентността /нееквивалентността  на 
механизмите  за борба  с изпирането  на пари  на трети  държави ; 
• установяването  на надзор , основан  на анализ  на риска ; 
• въвеждането  на нови  изисквания  към „местните “ и работещите  за 
международни  организации  политически  значими  лица ; 
• най-подходящите  начини  за подобряване  на достъпността  на информацията  
относно  действителните  собственици ; 
• адаптирането  на Регламента  за паричните  преводи  към новите  международни  
стандарти  (включване  на информация  за получателя , дерогации ).   
2. Във връзка  с осигуряване  на съгласуваност  между  националните  правила  и 
по целесъобразност  гъвкавост  при прилагането  им чрез  укрепване  и 
изясняване  на настоящите  изисквания  бяха  взети  под внимание  различни  
варианти  по отношение  на:  
• по-доброто  събиране  и докладване  на статистически  данни ; 
• поясняването  на начина , по който  е предвидено  да се прилага  прагът  от 25 % 
за установяване  на действителния  собственик ; 
• въвеждането  на нови  правила , с които  се пояснява , че клоновете  и дъщерните  
предприятия , намиращи  се извън  държавата  членка , в която  е разположено  
главното  управление , прилагат  правилата  относно  борбата  с изпирането  на 
пари  на приемащата  държава , и подсилват  договорености  за сътрудничество  
между  надзорните  органи  на държавата  на произход  и приемащата  държава ; 
• по-строги  административни  санкции . 
  
 
7 
 3. С оглед  да се гарантира , че правилата  отчитат  риска  и са съобразени  с 
нововъзникващите  заплахи , бяха  взети  под внимание  различни  варианти  по 
отношение  на: 
• разширяването  на обхвата  на Директивата , като освен  „казината “ бъде  
включен  и секторът  на хазартните  игри ; 
• изясняването  на взаимодействието  между  борбата  с изпирането  на 
пари /финансирането  на тероризма  и изискванията  за защита  на данните ; 
• преодоляването  на слабостите  в сектора  на търговия  със скъпоструващи  
стоки ; 
• укрепването  на правомощията  на ЗФР и тяхното  сътрудничество . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Не е възможно  да се направи  точна  количествена  оценка  на ползите  от съществуването  
на актуални  изисквания , които  да съответстват  на международните  стандарти  и да са 
съгласувани  в рамките  на вътрешния  пазар . Все пак Световната  банка  описва  ползите  
по следния  начин : „…изграждането  на ефективна  нормативна  уредба  за борба  с 
изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма  ще донесе  съществени  ползи  за 
държавата , както  във вътрешен , така  и в международен  план . Тези  ползи  включват  
по-ниски  нива  на престъпност  и корупция , по-голяма  стабилност  на финансовите  
институции  и пазарите , положително  въздействие  върху  икономическото  развитие  и 
репутацията  в световната  общност , по-ефективни  техники  за управление  на риска  в 
държавните  финансови  институции , както  и повишена  почтеност  на пазара .2“ 
Адаптирането  на нормативната  уредба  към по-строгите  международни  стандарти , 
съчетано  с допълнителните  промени , предлагани  в резултат  на проведения  от 
Комисията  самостоятелен  преглед , се очаква  да доведе  до значително  укрепване  на 
цялостната  законодателна  рамка . Предвидени  са следните  промени : 
• по-широк  обхват , който  ще покрие  допълнителни  области  на риска ,  
• укрепване  на трансграничното  привеждане  в съответствие ,  
• по-голяма  съгласуваност  между  въведените  национални  норми ,  
• по-голяма  ефективност  вследствие  на по-целенасочени  и отчитащи  риска  
правила . 
По отношение  на ефекта  върху  разходите , в оценката  на въздействието  е отчетено , че 
последствията  ще бъдат  твърде  различни  в зависимост  от положението  на различните  
заинтересовани  страни . Най-важните  фактори  по отношение  на разходите  във връзка  с 
привеждането  в съответствието  с изискванията  за борба  с изпирането  на пари  са 
свързани  с първоначалните  еднократни  разходи  по внедряване  на нови  системи , 
обучение , консултантски  услуги  и т.н. От предишно  проучване  на Комисията3 става  
ясно , че размерът  на тези разходи  вероятно  ще зависи  до голяма  степен  от вида  на 
                                                 
2  Reference Guide to Anti-Money Laundering and Combating the Financing of Terrorism, Второ  
издание , и Supplement on Speci al Recommendation IX, Международната  банка /МВФ , 2006 г.. 
3  Europe Economics: Study on the Cost of Compliance with Select ed FSAP Measures, 5 януари  2009 г. 
 
8 
 възприетата  стратегия  за привеждане  в съответствие  (т.е. автоматизирани  вместо  ръчни  
процедури ). Те ще зависят  и от степента  на рисковете  от изпиране  на пари /финансиране  
на тероризма , свързани  с естеството  на всяка  дейност . Не се очаква  съществуващите  
задължени  субекти  да бъдат  неосновано  засегнати  от предвидените  промени , тъй като 
те вече са инвестирали  в системи , които  би следвало  сравнително  лесно  да бъдат  
адаптирани , без да се налагат  значителни  нови  инвестиции . Същото  обаче  не може  да 
се твърди  по отношение  на субектите , които  до момента  не са попадали  в обхвата  на 
нормативната  уредба  за борба  с изпирането  на пари , но в бъдеще  ще трябва  да прилагат  
действащите  в тази област  правила . Това  конкретно  се отнася  за сектора  на хазартните  
игри , където  понастоящем  националните  правила  на редица  държави  членки  обхващат  
единствено  „традиционните “ казина4. В случаите , при които  се разширява  обхватът  на 
съществуващите  мерки  (например  по отношение  на политически  значимите  лица ), ще 
бъдат  необходими  допълнителни  средства  за извършване  на необходимите  проверки .  
Надзорните  органи  също  ще поемата  допълнителни  функции  вследствие  на разширения  
обхват .   
Акцентирането  върху  подход , основан  на анализ  на риска , ще има последици  за 
правителствата  (които  ще трябва  да провеждат  оценки  на риска ), компетентните  органи  
и задължените  лица  и субекти .  Свързаните  с това разходи  обаче  следва  да бъдат  
компенсирани  от по-целенасочените  и ефективни  мерки  за преодоляване  на рисковете  
от изпиране  на пари  и финансиране  на тероризма , т.е. няма  да бъдат  изразходвани  
време  и ресурси  за техническото  спазване  на изисквания , което  не е свързано  с реални  
рискове .  Малко  е вероятно  клиентите  да бъдат  пряко  засегнати  от промените , въпреки  
че ще настъпят  промени  в изискваната  от тях информация  (например  дали  са 
политически  значимите  лица  или дали  са клиенти  на някой  от новите  задължени  
субекти ). 
По отношение  на другите  последствия , оценката  на въздействието  обръща  специално  
внимание  на начина , по който  предвидените  мерки  биха  повлияли  върху :  
• заинтересованите  страни  — както  попадащите  в обхвата  на съществуващата  
нормативна  уредба , така и тези, обхванати  от променените  правила ; 
• основните  права , по отношение  на които  е особено  важно  да се осигури  
подходящ  баланс  между  ефективността  на мерките  срещу  изпирането  на 
пари /финансирането  на тероризма  и съблюдаване  на правото  на защита  на 
личните  данни  и на личен  живот ;  
• МСП , като се прави  разлика  между  въздействието  върху  МСП , попадащи  в 
обхвата  на нормативната  уредба  за борба  с изпирането  на пари  и финансирането  
на тероризма , и върху  МСП  като цяло ; 
• околната  среда , по отношение  на която  не се очакват  значителни  последствия ; 
• международното  измерение , където  сегашният  подход  за признаване  на 
еквивалентността  на трети  държави  трябва  бъде  основан  на анализ  на риска , 
което  следователно  ще означава , че в бъдеще  географското  разположение  ще 
бъде  само  един  от факторите  за по-широка  оценка  на рисковете  от изпиране  на 
пари  и финансиране  на тероризма . 
                                                 
4  За повече  информация  вж. приложение  V. 
 
9 
 6. СРАВНЕНИЕ  НА РАЗЛИЧНИТЕ  ВАРИАНТИ  
По отношение  на избора  на политика , в оценката  на въздействието  е достигнато  до 
заключението , че за прилагането  на международните  стандарти  би било  подходящо  да 
се използва  съгласуван  подход  на ЕС, като в същото  време  бъдат  въведени  
допълнителни  елементи  за хармонизация , подобряващи  съгласуваността  в рамките  на 
вътрешния  пазар  и позволяващи  достатъчна  гъвкавост  на държавите  членки , за да 
реагират  на новите  и нововъзникващите  заплахи .  
По отношение  на избора  на конкретна  политика , в оценката  на въздействието  са 
разгледани  редица  специфични  области  на политика , ориентирани  към установените  
проблемни  фактори : 
1. Съществуващите  правила  не са съгласувани  с неотдавна  преразгледаните  
международни  стандарти  за борба  с изпирането  на пари /финансирането  на 
тероризма : необходимост  от съблюдаване  на международните  стандарти , като 
бъде  отчетена  спецификата  на единния  пазар .  Във връзка  с това заключението  от 
оценката  на въздействието  е, че с промените  в настоящата  нормативна  уредба  
следва  да бъдат  отразени  следните  фактори : 
 
• данъчните  престъпления  — трябва  да бъдат  добавени  като първоначално  
престъпление ; 
• националните  оценки  на риска  — трябва  да станат  задължителни , като се 
предвиди  възможност  за добавяне  на елементи  на наднационална  оценка . 
• правилата  за опростена  и задълбочена  комплексна  проверка  на клиента  — 
трябва  да бъдат  преразгледани  с цел адаптирането  им към 
международните  стандарти ; 
• еквивалентността  на трети  държави  — ще бъде  преразгледана , като 
акцентът  ще попадне  върху  „нееквивалентните “ трети  държави ; 
• основан  на анализ  на риска  подход  за надзорни  цели  — ще бъде  
специално  разгледан , като ще се подсигури  възможност  за изготвяне  на 
насоки  на секторна  основа ; 
• политически  значими  лица  — директивата  ще предложи  разширяване  на 
кръга  от лица , които  са включени  в обхвата ; 
• информацията  относно  действителните  собственици  — ще бъде  
предоставяна  на компетентните  органи  и задължените  субекти . 
• електронните  парични  преводи  — Регламент  (ЕО) № 1781/2006 ще бъде  
изменен  с цел отразяване  на последните  промени  в стандартите  на FATF и 
отчитане  на извършения  от Комисията  преглед .  
 
2. Съществуващите  правила  на ЕС се тълкуват  по различни  начини  в 
държавите  членки : различните  подходи , предприети  от държавите  членки  по 
отношение  на съществуващото  законодателство  на ЕС, разкриват  
необходимостта  от по-висока  степен  на хармонизация  на нормативната  уредба .  
Пълната  хармонизация  обаче  не би била  непременно  най-подходящото  решение  
за справяне  с рисковете  от изпиране  на пари  и финансиране  на тероризма  в ЕС.  
Като  се има предвид  нуждата  от определена  степен  на гъвкавост  за преодоляване  
на нововъзникващите  рискове , заключението  от оценката  на въздействието  е, че 
Директивата  следва  да предложи  следните  промени : 
 
10 
  
• статистическите  данни  – необходимо  е да се подобри  начинът , по който  се 
събират  статистически  данни  в целия  ЕС; 
• определението  „действителен  собственик “ — ще бъде  изяснено ; 
• разпределението  на отговорностите  между  надзорните  органи  на 
държавата  на произход  и приемащата  държава  — ще бъде  изяснено ; 
• съществуващите  административни  санкции  — ще бъдат  до известна  
степен  хармонизирани . 
 
3. Съществуващите  правила  не отговарят  адекватно  на новите  рискове  от 
изпиране  на пари  и финансиране  на тероризма : Необходимостта  от надеждна , 
но гъвкава  реакция  на новите  и нововъзникващите  заплахи  предполага  
въвеждането  на повече  мерки , които  са основани  на анализ  на риска , без да се 
посочва  нивото  на изчерпателност .  В оценката  на въздействието  се стига  до 
заключението , че са подходящи  следните  изменения  на законодателството : 
 
• сектора  на хазарта  — приложното  поле  на Директивата  следва  да бъде  
разширено , за да обхване  всички  видове  хазартни  игри ; 
• правилата  за защита  на данните  — следва  да бъдат  изяснени , за да се 
позволи  целесъобразното  прилагане  на правилата  за борба  с изпирането  на 
пари  и финансирането  на тероризма ; 
• търговците  на стоки  — прагът  за включване  в обхвата  и извършване  на 
комплексна  проверка  на клиента  ще бъде  намален  до 7 500 EUR; 
• сътрудничеството  между  звената  за финансово  разузнаване  — ще бъде  
засилено  в директивата . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Комисията , в ролята  ѝ на пазител  на Договора , ще трябва  следователно  да контролира  
начина , по който  държавите  членки  са приложили  промените  на Третата  ДБИП  и 
разпоредбите  срещу  финансирането  на тероризма .  В рамките  на периода  за прилагане  
на законодателните  промени  службите  на Комисията  ще предложат , ако е 
целесъобразно  и при поискване , помощ  на държавите  членки  под формата  на семинари  
относно  транспонирането  с участието  на всички  държави  членки  или двустранни  
срещи . При необходимост  Комисията  ще действа  по процедурата , описана  в член  258 
от договора , в случай  че някоя  държава  членка  не спази  задълженията  си за прилагане  
на законодателството  на Общността .  
Комисията  ще работи  със Съвместния  комитет  на европейските  надзорни  органи  по 
въпросите  на борбата  срещу  изпирането  на пари , който  конкретно  ще изготви  доклади  
относно  прилагане  на Третата  директива  за БИП  в определени  области , с цел да се 
контролира  прилагането  на новата  нормативна  уредба . Комитетът  по 
предотвратяването  на изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма  би могъл  
също  да послужи  като форум  за обмен  на информация  относно  въпросите  по 
прилагането . Службите  на Комисията  могат  също  така да използват  заключенията  от 
изследванията , проведени  от заинтересованите  страни  или от държавите  членки , както  
и обратната  информация , получена  при срещите  с частни  заинтересовани  страни . По 
съобразност  ще бъде  проучена  възможността  за възлагане  на външно  проучване .  
 
11 
 Мониторингът  на прилагането  на Директивата  за БИП  ще се осъществява  също  така 
индиректно  в рамките  на партньорските  проверки  на FATF (15 държави  — членки  на 
ЕС, са членове  на този орган ), както  и MONEYVAL ( останалите  12 държави  членки  са 
членове  на този орган ). Тези  партньорски  проверки  формират  важен  и изчерпателен  
процес , с който  се гарантира , че държавите  членки  спазват , както  по отношение  на 
законодателството , така и на практика , международните  стандарти  на FATF, на които  
се основават  повечето  от изискванията  на Директивата  за БИП . Проверките  се 
извършват  приблизително  на всеки  5—7 години  за всяка  държава  и може  да бъдат  
допълнени  от последващи  доклади  — обикновено  на всеки  две години  (или по-често , 
ако констатираните  в тях пропуски  изисква  това).  
 ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Комисията  счита , че предпочитаните  варианти , изложени  и анализирани  в настоящата  
оценка  на въздействието , са пропорционални  на поставените  цели . Осигуряването  на 
адекватен  и гъвкав  подход  няма  да ограничи  държавите  членки  от приемането  на мерки  
и предприемането  на действия , необходими  за противодействие  на основните  заплахи , 
с които  те могат  да се сблъскат  на национално  равнище . С включването  на процеси  на 
равнище  ЕС, осигуряващи  по-добра  координация  и развитие  на наднационални  
подходи , заедно  с допълнителната  хармонизация  в конкретни  области  ще се гарантира , 
че целите  на ЕС също  ще бъдат  изпълнени . Въпреки  че създаването  на ефикасна  
система  за борба  с изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма  ще създаде  
значителни  разходи  за задължените  субекти , Комисията  счита , че свързаните  с 
предотвратяването  на изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма  ползи , които  
трудно  могат  да бъдат  количествено  оценени , ще превишат  разходите , в т.ч. и 
нововъзникналите  вследствие  на променената  нормативна  уредба .