BG Официален вестник на Европейския съюз C 81/102

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно междинния преглед на изпълнението на стратегията за цифров единен пазар — Свързан с интернет цифров единен пазар за всички“

[COM(2017) 228 final]

(2018/C 081/14)

Докладчик: Antonio LONGO

Консултация Европейска комисия, 5.7.2017 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане от секцията 4.10.2017 г. Приемане на пленарна сесия 18.10.2017 г. Пленарна сесия № 529 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 111/0/0

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя предложението за преразглеждане на стратегията за цифров единен пазар, като същевременно признава сериозните усилия на Комисията по отношение на законодателната инициатива за постигане на целите на ЕС за технологичен, икономически и социален растеж.

1.2. Въпреки това ЕИСК изразява загриженост поради забавянето на приемането и прилагането на представените 35 законодателни действия и инициативи, което вероятно ще задълбочи технологичните и конкурентните различия между ЕС и световните конкуренти.

1.3. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията да допълни стратегията за цифров единен пазар с три нови законодателни инициативи относно онлайн платформите, основаната на данни европейска икономика и киберсигурността. В тази връзка Комитетът препоръчва органичен подход, който да взема под внимание необходимостта от засилване на конкурентоспособността и защита на цифровите права както на вътрешния пазар, така и в трети държави.

1.4. Комитетът отново подчертава необходимостта от укрепване на социалното измерение (1) на стратегията за цифров единен пазар. Само посредством управление на европейско равнище с участието на националните правителства, социалните партньори и гражданското общество като цяло, може да се отговори на предизвикателствата и рисковете, свързани с цифровата революция, като се осигури защита на уязвимите лица и се предложат по-големи възможности на гражданите и предприятията.

1.5. ЕИСК призовава ЕС да инициира — като същевременно зачита националните правомощия в тази област — мащабен план за цифрово образование и обучение, за да предостави на всички граждани познавателните средства, които да им позволят да се справят по най-добрия начин с прехода. Планът следва да обхваща всички видове и степени на образованието, започвайки от подготовката на преподавателите и преразглеждането на учебните програми и методиката, и да е тясно свързан със система за учене през целия живот с цел актуализиране на квалификациите или преквалифициране на работниците. Трябва да се обърне специално внимание на ръководните кадри чрез организирането на курсове за повишаване на квалификацията в сътрудничество с университетите.

1.6. Цифровата революция ще преобрази всички аспекти на труда: организация, места, задачи, срокове, условия и договори. ЕИСК счита, че социалният диалог може да играе ключова роля в това отношение и призовава Комисията да инициира, съвместно със социалните партньори, процес на обмисляне на средносрочните и дългосрочните перспективи и да набележи устойчиви действия, за да се гарантират достойни заплати, качествена работа, балансирано съотношение между времето за работа и личен живот и общ достъп до социалната сигурност.

1.7. ЕИСК приветства постигнатите наскоро успехи в цифровия сектор, но призовава европейските и националните институции да следят за правилното и пълното прилагане на законодателството (например: премахване на надценките на дребно за роуминг) и да продължат да работят за намаляване на фрагментираността и изкривяванията. Във връзка с това ЕИСК препоръча на Комисията да публикува във възможно най-кратък срок регламент, който да позволява преносимост на онлайн съдържанието.

1.8. Комитетът подчертава колко е важно да се преодолее възможно най-бързо инфраструктурното, културно и териториално цифрово разделение, което понастоящем представлява спирачка за икономическото и социалното развитие на ЕС, както и източник на неравенство по отношение на условията на живот и възможностите за гражданите и предприятията. Отпуснатото до момента финансиране е съществено, но не е достатъчно за покриването на всички нужди за развитие на ЕС.

1.9. ЕИСК подчертава, че достъпът до интернет е основно право на всеки гражданин, както и незаменим инструмент за социално приобщаване и икономически растеж, и затова включването му сред универсалните услуги не търпи повече отлагане.

1.10. ЕИСК призовава Комисията да ускори сроковете за осъществяване на стратегиите за електронно управление и електронно здравеопазване, не само защото те представляват задължителна предпоставка за европейско цифрово развитие, но и заради положителното въздействие, което биха могли да окажат върху качеството на услугите и живота на гражданите.

1.11. Комитетът счита, че трябва да се засили подкрепата за МСП, тъй като използването на цифровите технологии вече е задължително предварително условие за оставане на пазара. Освен това мерките в подкрепа на предприятията трябва да включват специална стратегия за стартиращите предприятия, която да се основава на три ключови цели: опростяване на законодателството, изграждане на мрежи и улеснен достъп до финансиране.

1.12. Комитетът призовава Комисията да засили защитата на правата на потребителите на цифрови услуги в целия Съюз, без хармонизирането на различните законодателства да води до намаляване на защитата там, където тя вече е консолидирана и задоволителна.

1.13. ЕИСК счита, че киберсигурността е от първостепенно значение за европейския суверенитет и конкурентоспособността, тъй като засяга всички области на приложение на цифровите технологии. Комитетът препоръчва предложението на Комисията да предвижда значително повишаване на стандартите за превенция, възпиране, реакция, управление на кризи и устойчивост, при спазване на основните права на ЕС, като постави основите за укрепване на сътрудничеството между държавите членки и с трети държави.

2. Технологично равнище на цифровия единен пазар

2.1. От май 2015 г. досега Европейската комисия е изготвила 35 законодателни предложения, предвидени в стратегията за цифровия единен пазар (2), много от които все още не са изпълнени, тъй като са предмет на обсъждане между Комисията, Парламента и Съвета, или се очаква ефективното им прилагане в отделните държави членки. В съобщението за междинния преглед на стратегията за цифровия единен пазар се прави първи отчет на започнатите инициативи и постигнатите резултати.

2.2. Сред най-чувствителните инициативи, които са или предстои да бъдат въведени, се посочват: — премахването на надценките на дребно за роуминг (3) от 15 юни 2017 г.; — трансграничната преносимост на услугите за онлайн съдържание (4) от първите месеци на 2018 г.; — премахването на необоснованото блокиране на географски принцип (5), което вреди на потребителите.

2.3. Комисията счита за изключително важно прилагането на пакета за свързаността (6), което ще насърчи разработването на висококачествени цифрови инфраструктури в целия ЕС, така че ползите от цифровата революция да достигнат до всички предприятия и граждани.

2.4. С оглед насърчаването на трансграничната електронна търговия ще бъде важно да се приемат предложенията на Комисията за хармонизиране на правилата относно цифровите договори (7), засилване на сътрудничеството между националните органи за защита на потребителите (8), осигуряване на ценова достъпност на услугите за трансгранична доставка (9), опростяване на процедурите за деклариране на ДДС (10), противодействие на нелоялните търговски практики и защита на правото на интелектуална собственост, в това число авторското право (11).

2.5. С цел постигане на по-високи стандарти за защита на данните (12) и поверителност на електронните разговори (13) Комисията прие два специални регламента, които ще трябва да бъдат приложени през 2018 г.

2.6. Правната рамка на аудиовизуалния сектор (14) ще бъде адаптирана към изискванията на цифровата ера с преразглеждане на правилата относно авторското право (15), с цел улесняване на трансграничния достъп до материали и увеличаване на обхвата на използване на защитени с авторски права материали в областта на образованието, научните изследвания и културата.

3. Обобщение на новите предложения на Комисията

3.1. На фона на естественото развитие на цифровия свят, което ще доведе до постоянни законодателни и инфраструктурни промени, е много важно да се гарантира сигурна, отворена и справедлива цифрова среда за всички потребители. Тези условия са абсолютно необходими за укрепване на доверието, тъй като неговата липса все още ограничава разширяването на цифровия единен пазар (ЦЕП) (16).

3.2. Комисията е определила три области, в които е необходимо да се положат по-големи усилия от страна на ЕС и за които предвижда да представи законодателни инициативи в близко бъдеще: 1) онлайн платформи, 2) европейска икономика, основана на данни, 3) киберсигурност.

3.3. Онлайн платформите (17) преобразуват цифровия единен пазар, превръщайки се в „интернет пазители“, тъй като контролират достъпа до информация, съдържание и трансакции. Поради това през 2017 г. Комисията ще изготви инициатива за тяхното включване и натоварването им с отговорности по управлението на мрежата. По-специално ще бъде разгледан проблемът с неправомерните договорни клаузи и некоректните търговски практики във взаимоотношенията между платформите и предприятията. Освен това премахването на незаконното съдържание ще стане по-бързо и по-ефективно с въвеждането на официална система за „уведомяване и отстраняване“.

3.4. Основаната на данни икономика ще има все по-голяма роля за предприятията, гражданите и обществените услуги. През 2017 г. Комисията ще публикува две законодателни инициативи относно свободното трансгранично движение на нелични данни и достъпността и повторното използване на публични данни и данни, придобити посредством използването на публични източници. И накрая, за да се подготви цифровият пазар за развитието на интернет на нещата, ще бъдат дефинирани принципи за определяне на това кой носи отговорност в случай на вреди, причинени от продукти, използващи голямо количество данни.

3.5. През 2017 г. Комисията ще преразгледа стратегията на ЕС за киберсигурността (18), както и мандата на Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA), за да ги приспособи към новите предизвикателства и рискове. Освен това ще бъдат предложени допълнителни мерки за стандарти, сертифициране и етикетиране в областта на компютърната сигурност с цел по-добра защита срещу компютърни атаки на свързаните с интернет обекти. Този процес ще доведе до укрепване на публично-частните партньорства.

3.6. За да се подобрят цифровите умения и пригодността за заетост, Комисията призовава за бързото изпълнение на Програмата за умения в Европа (19) и на Коалицията за умения и работни места в областта на цифровите технологии (20). Освен това през 2018 г. Комисията ще стартира проекта „Цифрова възможност“, за да се даде възможност на завършилите образование лица да провеждат трансгранични стажове в областта на цифровите технологии.

3.7. Стратегията за цифровизиране на европейската промишленост (21) ще насърчи сътрудничеството и обмена на добри практики. Тази инициатива допълва средствата, заделени от програмата „Хоризонт 2020“ (5,5 милиарда евро) и частните и националните инвестиции, основавайки се на публично-частните партньорства. Някои ключови сектори като енергетиката, транспорта и финансите ще бъдат значително преобразувани в съответствие с критериите за устойчивост и ефективност.

3.8. Планът за електронно управление през периода 2016—2020 г. (22) ще улесни цифровия преход на обществените услуги на национално и европейско равнище. Комисията предвижда секторът на здравеопазването да претърпи най-големи промени поради ефекта от правото на лечение във всяка държава от ЕС (здравни досиета и цифрови рецепти) и нарастващото използване на технологиите в помощ на лекарите (за изследвания, операции, терапии и т.н.).

3.9. За да укрепи позицията си в световен мащаб, ЕС увеличи средствата за научни изследвания и иновации и стартира две големи технологични инициативи: компютърните услуги в облак за споделяне и повторно използване на придобитите знания и квантовата информатика за справяне с проблеми, свързани с изчисления, по-сложни от решаваните понастоящем с помощта на суперкомпютри.

3.10. Комисията счита, че стратегията за цифровия единен пазар ще има все по-голямо влияние върху отношенията между ЕС и трети държави. Тя ще доведе до необходимост от защита на нови цифрови права, борба с цифровия протекционизъм и насърчаване на инициативи за противодействие на цифровото разделение в световен мащаб.

4. Общи бележки

4.1. ЕИСК признава усилията на Комисията по отношение на законодателната инициатива за постигане на набелязаните в стратегията за цифровия единен пазар цели на ЕС за технологичен, икономически и социален растеж. По-специално Комитетът счита, че настоящият средносрочен преглед е от решаващо значение за улесняване на прилагането на тази стратегия, чрез намаляване на нейната фрагментираност и изкривявания.

4.2. Комитетът приветства постигнатите неотдавна резултати, като например: премахването на надценките на дребно за роуминг (23), трансграничната преносимост на онлайн продуктите (24) и премахването на необоснованото блокиране на географски принцип (25). Тези инициативи ще допринесат за изграждането на по-положителна представа за ЕС, въпреки че все още са налице множество проблеми, които следва да се разрешат, за да се гарантират правата на потребителите и лоялната конкуренция между предприятията.

4.2.1. Комитетът обаче отбелязва, че в много държави членки премахването на таксите за роуминг се осъществява разпокъсано и неравномерно, което създава очевидни вреди за потребителите и имиджа на ЕС. В различни държави асоциациите на потребителите не одобряват опитите за заобикаляне на премахването на роуминга, най-вече чрез ограничаване на предоставяните гигабайти за онлайн сърфиране. Затова ЕИСК приканва Комисията да наблюдава стриктно този процес, като го укрепва и ускорява сроковете и начините за неговото изпълнение.

4.2.2. Що се отнася до трансграничната преносимост на онлайн съдържанието, ЕИСК се надява на бързо конкретизиране на предварителното споразумение между Съвета и Комисията, прието от Европейския парламент на 18 май тази година. Споразумението предвижда регламент, с който да се въведе общ подход на ЕС по въпроса за преносимостта на онлайн съдържанието, така че да се даде възможност на абонатите на услуги да имат достъп до тях и да ги ползват, когато временно се намират в друга държава — членка на Съюза, различна от държавата на пребиваване.

4.3. Комитетът изразява загриженост поради факта, че само някои от законодателните предложения, представени от Комисията в рамките на стратегията за цифровия единен пазар, са били действително изпълнени. Това представлява сериозно ограничение както за оценката на стратегията като цяло, така и за реалистичните перспективи за растеж и конкурентоспособност на ЕС. Комитетът призовава всички институции, участващи в процеса на съвместно вземане на решения, да съкратят сроковете на преговорите и се надява държавите членки да приложат правилата своевременно и последователно.

4.4. ЕИСК счита, че цифровата революция ще промени радикално живота на гражданите, както и начините за извършване на стопанска дейност, производство и търговия с трудно предвидими понастоящем дългосрочни последици, най-вече по отношение на пазара на труда и заетостта. Цифровите технологии ще променят организацията на труда, задачите, местата на работа, работното време, условията на труд и трудовите договори. Ето защо Комитетът подчертава необходимостта от укрепване на социалното измерение (26) на стратегията за цифров единен пазар. Само по този начин ще бъде възможно да се разгледат всички свързани с цифровата революция предизвикателства и рискове, за да се даде възможност на всички да се възползват от нейните предимства и възможности.

4.5. ЕИСК счита, че е жизненоважно да се стартира, във възможно най-кратък срок, мащабна европейска програма за цифрово образование и обучение, за да се осигурят на всички граждани необходимите инструменти, които да им позволят да се справят по най-добрия начин с прехода. По-конкретно ЕИСК — макар и да съзнава, че националните власти имат правомощия в тази област — би искал тази програма да тръгне от училищата, с цел да се повишат квалификациите на преподавателите, да се съобразят учебните програми и методиката с цифровите технологии (включително с електронното обучение) и да се осигури висококачествено образование на всички учащи. Естествено продължение на програмата ще бъде ученето през целия живот с цел преквалификация или актуализиране на квалификациите на всички работници (27).

4.6. Комитетът счита, че бизнесът трябва бързо да актуализира собствените си цифрови умения, със специален акцент върху въпроса за киберсигурността. Комитетът смята, че ЕС трябва да подкрепи усилията на предприятията за повишаване на квалификацията на ръководните им кадри, с подкрепата на академичните среди, за да се повишат техните знания и осведоменост за рисковете, свързани с кражбата на данни и киберпрестъпността. ЕИСК счита, че е също толкова важно да се подпомогне обучението на компютърните техници, отговарящи за сигурността, чрез осигуряване на специални полигони за симулиране на компютърни атаки и тестване на капацитета им за реагиране.

4.7. ЕИСК отбелязва, независимо от вече препоръчаното през 2015 г. (28), че някои ключови предизвикателства пред изграждането на цифровия единен пазар все още не са разгледани по подходящ начин. Разпространението на цифровите умения, компютърната грамотност, цифровизацията на предприятията и електронното управление продължават да представляват ключови предпоставки за широко, споделено и балансирано развитие.

4.8. ЕС е инвестирал и продължава да инвестира милиарди в научни изследвания и иновации, както и в цифровия сектор. Въпреки това, в сравнение с оценките на Комисията за средствата, които ще са необходими (около 155 милиарда евро), сме далеч от равнищата на инвестиции, които са достатъчни, за да се гарантира силно и балансирано развитие в областта на цифровите технологии, наравно с основните световни конкуренти. Поради това Комисията често е заявявала желанието си да се заложи на публично-частни партньорства (ПЧП), за да се преодолее недостигът на инвестиции.

4.8.1. ЕИСК счита, че ПЧП със сигурност представляват важен лост за развитие и иновации, но не могат да бъдат считани за решение на всички проблеми. Поради това Комитетът призовава европейските институции да се ангажират по-активно с действия и финансиране в областите с нисък пазарен потенциал, както и с всички инициативи, предназначени за създаване на инфраструктури с висока добавена стойност, ползите от които обаче биха могли да се проявят само в дългосрочен план (програма „Механизъм за свързване на Европа“).

4.9. Данъчното облагане на цифровите мултинационални компании отдавна е предмет на оживени дебати и значителни институционални инициативи. По-специално националните данъчни системи изглежда невинаги налагат справедливо облагане на генерираните от тези дружества печалби в рамките на ЕС. Комитетът призовава Комисията да набележи решения, които в рамките на принципа на субсидиарност да осигурят баланс между необходимостта от справедливо данъчно облагане на печалбите, без да се спират иновациите и развитието.

4.10. ЕИСК отново припомня необходимостта от намаляване на цифровото разделение, което би могло да се превърне в един от основните фактори за икономическо, професионално и социално изключване. В този контекст е необходимо възможно най-скоро да се осъществят предвидените от ЕС стратегии за образование и обучение в областта на цифровите технологии (Програмата за умения в Европа и Коалицията за умения и работни места в областта на цифровите технологии). Затова ЕИСК препоръчва на Комисията да следи за бързото и правилно протичане на този процес в държавите членки.

4.11. Комитетът отново подчертава принципа, според който достъпът до интернет е основно право на всеки гражданин, както и незаменим инструмент за социално приобщаване и икономически растеж. Поради това включването на достъпа до високоскоростен интернет сред универсалните услуги не търпи повече отлагане (29). ЕИСК също така счита, че явлението „цифрова революция“ може да бъде управлявано единствено ако е налице активно участие на гражданите, които трябва да бъдат наясно с възможностите и опасностите, свързани с интернет.

4.12. Следователно е важно ЕС да подкрепя и участва активно в ежегодния форум за управление на интернет, който на следващото заседание в Женева през декември 2017 г. ще бъде озаглавен Shape Your Digital Future! („Начертайте цифровото си бъдеще!“) и на който ще се обсъжда как предлаганите от интернет възможности могат да бъдат максимално оползотворени, като същевременно се посрещнат възникващите рискове и предизвикателства.

4.13. ЕИСК подкрепя пакета за свързаността (30) и със задоволство приветства инициативите за намаляване на териториалното цифрово разделение (Wifi4EU) и гарантиране на качеството на цифровите комуникации (5G). По-специално, Комитетът счита, че Wifi4EU е от ключово значение, за да може цифровият единен пазар да стане „действително“ свързан за всички. Затова изразява надежда, че гореспоменатият пилотен проект, който понастоящем предвижда заделянето на 125 милиона евро, ще залегне в структурата на политиките на ЕС, като коригира бюджета му, така че да се гарантира достъп до качествен интернет за всички граждани, включително за живеещите в зони, които не представляват интерес от пазарна гледна точка (острови, планински и най-отдалечени райони).

4.14. ЕИСК споделя предложението онлайн платформите да бъдат включени в широкообхватен проект, с което да се превърнат в отговорни участници в една справедлива и прозрачна интернет екосистема. Този процес обаче не може да пренебрегне необходимостта от намаляване на фрагментираността на законодателството, като се вземе предвид въздействието върху предприятията (нелоялна конкуренция), работещите (договори) и потребителите (31) (трансгранични спорове), и като се гарантира запазването на установените стандарти.

4.15. ЕИСК счита, че европейската икономика, основана на данни, е един от секторите, в които разликата между ЕС и лидерите в областта на глобалните цифрови иновации е по-очевидна. Комитетът подкрепя предложението за създаване на регулаторна рамка, при условие че тя се впише правилно и в контекста на компютърните услуги в облак (32), изкуствения интелект и интернет на нещата, като взема предвид свободата на договаряне, премахвайки пречките пред иновациите, и намери адекватен отговор в предоставеното финансиране от ЕС.

4.16. ЕИСК счита, че киберсигурността е от първостепенно значение, тъй като обхваща всички сфери на прилагане на цифровите технологии и е жизненоважна за гарантирането на европейския суверенитет, който е неразривно свързан с цифровата автономност както на събирането и управлението на данни, така и на самите съоръжения, които контролират и следят този процес. Като се има предвид широкият кръг от засегнати области, ЕИСК счита, че трябва да се увеличат значително средствата, предназначени за киберсигурност, да се излезе извън рамките на научните изследвания, да се осигури участието на чувствителни сектори на промишлеността (като транспорт, промишлено производство с висока добавена стойност и др.) и да се подкрепят усилията на държавите членки за укрепване на цифровата защита.

4.17. Кибертероризмът и киберпрестъпността вече представляват заплаха за всички икономики и правителства. Комитетът препоръчва предложението за преразглеждане на стратегията за киберсигурността да предвижда значително подобряване на стандартите за превенция, възпиране, реакция, управление на кризи и устойчивост при спазване на основните права на ЕС, като постави основите за укрепване на сътрудничеството между държавите членки и с трети държави.

4.17.1. ЕИСК споделя мнението на Комисията, че всички цифрови продукти и свързаните с тях системи трябва да бъдат безопасни още от пускането им на пазара, и изразява надежда за бързо предприемане на обявените мерки.

4.17.2. Комитетът подкрепя предложението на Комисията мандатът на ENISA (33) да бъде разширен и приспособен към новите глобални заплахи. По-специално ЕИСК счита, че преразглеждането на европейските стратегии в областта на киберсигурността следва да протече и при повече откритост, диалог и прозрачност на ENISA спрямо гражданите и организираното гражданско общество, така че да може да се подобрят нейните инициативи и дейности.

5. Конкретни бележки

5.1. Въпреки че 90 % от европейските предприятия изискват цифрови умения, през 2016 г. само 44 % от европейските граждани и 37 % от работещите са ги притежавали в достатъчна степен. Освен това, почти половината от европейските предприятия не преквалифицират своите служители, което е в ущърб както на работещите, така и на конкурентоспособността на самите предприятия (34). Поради това ЕИСК отново подчертава неотложната необходимост от финансиране със специални ресурси на една широка стратегия за цифрово образование и обучение (35), с особено внимание към разликата между „цифровото поколение“ и възрастните хора (36), и с по-общата цел да се окаже подкрепа и съдействие на всички „нецифровизирани“ лица, независимо от тяхната възраст или статут.

5.2. По отношение на въздействието върху заетостта, съществува конкретна възможност роботизирането да доведе до общо намаляване на работните места, като постепенно погълне всички повтарящи се и „не толкова“ творчески трудови дейности (37). Поради това ЕИСК призовава Комисията да започне, чрез инструмента на европейския социален диалог, процес за гарантиране на достойни заплати, балансирано съотношение между времето за работа и личен живот, качествени работни места и общ достъп до социалната сигурност (38).

5.2.1. За справяне с предизвикателството на цифровизацията от съществено значение ще бъде предприемането на действия в областта на образованието и обучението, като се предвидят специални процедури в европейски мащаб за преместване на работниците, чиято трудова дейност ще бъде поверена на машини или ще се превърне в остаряла поради роботизирането, като се осигурят подходящи социални амортизатори, за да им се гарантира достоен живот във фазите на преквалификация. Също така ще бъде изключително важно тези мерки да бъдат включени в гъвкава и устойчива широкообхватна стратегия, способна да реагира бързо и ефективно на предизвиканите от цифровата революция промени, така че да я управлява и да не бъде засегната от нея.

5.3. ЕИСК подчертава отново подкрепата за плана за действие в областта на електронното управление за предлагане на лесни за ползване, персонализирани и трансгранични цифрови услуги. Комитетът обаче счита, че понастоящем тези цели не могат да бъдат постигнати, предвид закъсненията в прилагането на стратегията на национално равнище и липсата на широко разпространена и взаимосвързана цифрова инфраструктура в европейски мащаб. Комитетът отбелязва, че все още има проблеми с принципа на „еднократност“ и закъснения в създаването на единен цифров портал. Освен това ЕИСК подчертава необходимостта от актуализиране спрямо най-новите технологии и от по-голяма откритост по отношение на потребителите във връзка с възможността за промяна или заличаване на техните данни (право „да бъдеш забравен“) (39).

5.4. В сектора на електронното здравеопазване (e-health) Комитетът установява сходни проблеми с тези на електронното управление. Поради това ЕИСК предлага да се насърчи създаването на модерни цифрови инфраструктури, да се укрепи сътрудничеството със секторите на научните изследвания и иновациите и да се включат по-активно потребителите и здравните специалисти (40).

5.5. ЕИСК подкрепя съобщението относно цифровизирането на европейската промишленост, като подчертава, че нито една държава членка не е в състояние да се възползва сама от всички възможности, предлагани от цифровите технологии. За сметка на това ЕС може да се изправи срещу основните световни конкуренти, при условие че се разработи обща стратегия за укрепване на европейската промишлена база (промишленост 4.0) като самостоятелен фактор за конкурентоспособност, която да може да привлича инвестиции, да увеличава броя на работните места и да продължи да преследва целта за промишлено производство в размер на 20 % от европейския БВП до 2020 г. (41).

5.6. Комитетът призовава Комисията да подкрепя цифровите иновации във всички предприятия, с особено внимание по отношение на МСП, които биха могли да получат сериозни предимства от цифровизацията (опростяване и намаляване на бюрокрацията), но които без подходяща подкрепа и подпомагане може да бъдат изхвърлени от пазара. На практика цифровизацията на всяко едно предприятие вече е необходимо, но недостатъчно условие за оставане на пазара, и е възможно МСП да имат повече трудности в приспособяването към промените, тъй като разполагат с по-малко средства и ресурси.

5.7. ЕИСК счита, че е необходимо да се подкрепят стартиращите предприятия като привилегировани участници в цифровите иновации, икономическия растеж и заетостта, като се насърчава тяхното развитие и укрепване (scale-up). По-специално се препоръчва междусекторен подход към различните видове предприятия, основан на три ключови цели: опростяване на законодателството, изграждане на мрежи и улеснен достъп до финансиране (42).

5.8. ЕИСК счита трансграничната електронна търговия за един от ключовите сектори за развитието на цифровия единен пазар. Комитетът подновява призива за по-решителни действия, с цел разходите за доставка на колетни пратки да станат по-достъпни за всички (43). Също така се препоръчва по-добро хармонизиране на правилата относно цифровите договори, поради избрания законодателен инструмент (две директиви), което без опростяването на регулаторната рамка може да създаде объркване (44).

5.9. ЕИСК приветства предоставената от Комисията информация за резултатите, постигнати в областта на защитата на потребителите с платформата за онлайн решаване на спорове (45), но счита, че има още много какво да се направи за нейното популяризиране и засилване на доверието на потребителите в онлайн търговията. По-специално Комитетът изразява надежда за укрепване на инструментите за извънсъдебно решаване на спорове, особено трансгранични. Също така настоява за действия в областта на защитата на данните (46), аудиовизуалните медийни услуги (47), борбата с измамите и защитата на авторското право (48), като се следи за защитата на потребителите, особено на най-уязвимите от тях, от кибертормоз, фалшиви новини и всякакви форми на подбуждане към насилие.

5.10. ЕИСК също така подкрепя започнатия от Комисията процес за хармонизиране на защитата на потребителите в европейски мащаб, при условие че останат непроменени по-високите стандарти за защита на потребителите и се преследва цялостно подобряване на защитата на потребителите на цифрови услуги в ЕС.

5.11. ЕИСК призовава Комисията да разширява все повече обхвата на стратегията за цифровия единен пазар, като го допълва с други сектори/стратегии с ключово значение за развитието на Европа, като енергетиката, кръговата икономика (49) и транспорта (50), в по-широката рамка на целите за устойчив растеж, набелязани от Организацията на обединените нации. Това всъщност би могло да даде решителен принос за постигането на целите за устойчивост, опростяване и ефективност.

5.12. ЕИСК счита за необходимо ЕС да увеличи инвестициите в научни изследвания и иновации, за да може да се конкурира с лидерите в областта на цифровите иновации. Инициативите, насочени към укрепване на инфраструктурната база, са важни, но не и решаващи. По-специално Европа трябва да въведе възможно най-скоро компютърните услуги в облак (51), в съответствие със стратегията Open Innovation, Open Science, Open to the World. („Отворени иновации, отворена наука, отвореност към света“). Също така Комитетът счита за правилно да се продължи със задълбочената работа в областите на квантовата информатика и изкуствения интелект (52).

5.13. ЕИСК подкрепя подхода на Комисията за засилване на външната проекция на стратегията за цифровия единен пазар, но счита, че досега в тази област е направено твърде малко. По-специално Комитетът изразява надежда за две равнища на действия: — определяне на нови взаимоотношения с цифровите конкуренти. ЕС ще трябва да защитава цифровите права, да противодейства на цифровия протекционизъм и да бъде двигател на изграждането на световен съюз за киберсигурност. Този процес ще играе ключова роля при определянето на новото глобално управление; — насърчаване на цифровото развитие. Цифровизацията може да представлява важен двигател на растежа, способен да противодейства на причините за войни, бедност и миграция. Освен това Комитетът счита, че за постигането на голяма част от целите на ООН за устойчиво развитие е задължително цялостното и широко използване на цифровите технологии, активно участие в което вземат държавите и гражданите, а не само най-богатите и най-напредналите от тях. Следователно намаляването на технологичните различия трябва да бъде приоритет за ЕС в глобален мащаб, а не само с оглед на трансграничното сътрудничество.

Брюксел, 18 октомври 2017 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграфи 3.8 и 3.9.

(2) COM(2015) 192 final.

(3) COM(2016) 399 final.

(4) COM(2015) 627 final.

(5) COM(2016) 289 final.

(6) COM(2016) 587, 588, 589, 590, 591 final.

(7) COM(2015) 634 и 635 final.

(8) COM(2016) 283 final.

(9) COM(2016) 285 final.

(10) COM(2016) 757 final.

(11) COM(2016) 593 final.

(12) Регламент (ЕС) 2016/679.

(13) COM(2017) 10 final.

(14) COM(2016) 287 final.

(15) COM(2016) 593 и 594 final.

(16) Специален Евробарометър 460.

(17) COM(2016) 288 final.

(18) JOIN (2013) 1.

(19) COM(2016) 381 final.

(20) 2016/C484/01.

(21) COM(2016) 180 final.

(22) COM(2016) 179 final.

(23) ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 131; ОВ C 34, 2.2.2017 г.,стр. 162.

(24) ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 86.

(25) ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 93.

(26) ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграфи 3.8 и 3.9.

(27) OB C 434, 15.12.2017, стр. 30.

(28) ОВ C 71, 24.2.2016, стр. 65, Стратегия за цифровия единен пазар, параграфи 1.1, 1.2, 1.3 и 1.8.

(29) ОВ C 161, 6.6.2013 г., стр. 8.

(30) ЕИСК изготви становища относно всяко предложение, но под обща шапка, за да се гарантира последователност във визията и съдържанието: ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 51; ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 56; ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 65; ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 69; ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 74.

(31) ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 119.

(32) ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 86.

(33) ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 124.

(34) Европейска комисия, Digital Transformation Scoreboard (Индекс на цифровата трансформация), 2017 г.

(35) ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 1, ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 45.

(36) ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 28.

(37) „The Risk of Automation for Jobs in OECD Countries: A Comparative Analysis“ („Рискът от автоматизация на работните места в държавите от ОИСР: сравнителен анализ“), ОИСР, 2016 г. Тече разгорещен дебат относно въздействието на цифровата революция върху равнищата на заетост. ОИСР предвижда намаляване на работните места с 9 % (тези, които се считат за по-монотонни), но други проучвания като тези на Световната банка или други институции допускат увеличаване на работните места или компенсиране между закритите и новосъздадените работни места. Със сигурност всички проучвания се обединяват около принципа, че пазарът на труда ще бъде обект на големи промени, и необходимостта от предприемане на навременни и устойчиви контрамерки.

(38) ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 161.

(39) ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 99.

(40) ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 14.

(41) ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 50.

(42) ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 20.

(43) ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 106.

(44) ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 57.

(45) Над 24 000 са разрешените през първата година случаи, съгласно съобщеното от комисар Jourova. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-727_bg.htm.

(46) ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 107.

(47) ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 157.

(48) ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 27.

(49) ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98.

(50) ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 85; ОВ C 345, 13.10.2017 г, стр. 52.

(51) ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 86.

(52) ОВ C 288, 31.8.2017 г, стр. 1.