BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 21.11.2011 
SEC(2011) 1375 окончателен  
  
ПАКЕТ  ОТ ЗАКОНОДАТЕЛНИ  АКТОВЕ  ЗА ПРИВЕЖДАНЕ  В 
СЪОТВЕТСТВИЕ  С НОВАТА  ЗАКОНОДАТЕЛНА  РАМКА  (НЗР ) (Прилагане  на 
Пакета  от законодателни  актове  за стоките ) 
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Придружаващ  документ  към 
10 ПРЕДЛОЖЕНИЯ  ЗА ПРИВЕЖДАНЕ  В СЪОТВЕТСТВИЕ  С РЕШЕНИЕ  № 
768/2008/ ЕО НА ДИРЕКТИВИ  ЗА ХАРМОНИЗАЦИЯ  ВЪВ  ВРЪЗКА  С 
ПРОДУКТИТЕ  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
{COM(2011) 763 окончател eн} 
{SEC(2011) 1376 окончател eн}  
 
BG 1   BG 1. ДЕФИНИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Общи  проблеми  по отношение  на директивите  за хармонизация  във връзка  с 
продуктите  
За период  от повече  от 30 години  ЕС създаде  изисквания  в своите  директиви  за 
„техническа  хармонизация “ за широка  гама  от продукти , като машини , 
автомобили , играчки , електрически  продукти , асансьори  и др. С тези 
законодателни  актове  се преследват  две цели : от една  страна , да се гарантира , 
че продуктите  в Европа  до голяма  степен  защитават  обществените  интереси , 
като здравето  и безопасността , защитата  на потребителите  или опазването  на 
околната  среда , и, от друга  страна , да се осигури  свободното  движение  на 
продуктите , като се заместят  националните  правила  с единен  хармонизиран  
набор  от условия  за предлагането  на пазара  на съответните  продукти , който  да 
се прилага  във всички  държави -членки  на ЕС1. 
През  2004 г. започна  анализ  на опита  при прилагането  на действащото  
законодателство  в съответната  хармонизирана  сфера  и по-конкретно  на Новия  
подход . Цялостното  заключение  при този анализ  беше , че законодателството  
до голяма  степен  е било  успешно  по отношение  на либерализирането  на 
търговията  със стоки  и създаването  на стриктни  изисквания  за безопасност  на 
продуктите . Установиха  се обаче  и известен  брой  слабости , а именно  
наличието  на пазара  на значителен  брой  несъответстващи  на изискванията  
продукти , незадоволителни  резултати  от дейността  на някои  нотифицирани  
органи2 и несъгласуваност  в законодателството , която  необосновано  
затруднява  прилагането  му от страна  на производителите  и органите . 
…и набелязаното  общо  решение  
За да се отстранят  тези слабости , Новата  законодателна  рамка  (наричана  по-
нататък  „НЗР“) беше  приета  като част от Пакета  от законодателни  актове  за 
стоките . Тя се състои  от два допълващи  се правни  инструмента : 
• Регламент  (ЕО) № 765/2008 за акредитацията  и надзора  на пазара3 (наричан  
по-нататък  „Регламентът  от НЗР“); 
• Решение  № 768/2008/ ЕО относно  обща  рамка  за предлагането  на пазара  на 
продукти4 (наричано  по-нататък  „Решението  от НЗР“). 
                                                 
1 Развитието  на политиката  на ЕС за техническата  хармонизация  е подробно  изложено  в оценката  
на въздействието , която  придружаваше  Новата  законодателна  рамка . SEC (2007) 173, 
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2007/sec_2007_0173_en.pdf .  
2 Издаващи  сертификати  лаборатории  и органи  за сертификация  или контрол , които  държавите -
членки  нотифицират  на Комисията . 
3 Регламент  (ЕО) № 765/2008 на Европейския  парламент  и на Съвета  от 9 юли 2008 г. за 
определяне  на изискванията  за акредитация  и надзор  на пазара  във връзка  с предлагането  на 
пазара  на продукти  и за отмяна  на Регламент  (ЕИО ) № 339/93, O В L 218, 13.8.2008 г. 
4 Решение  № 768/2008/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  от 9 юли 2008 г. относно  обща  
рамка  за предлагането  на пазара  на продукти  и за отмяна  на Решение  93/465/ЕИО , ОВ L 218, 
13.8.2008 г. 
 
BG 2   BG И двата  законодателни  акта укрепват  и допълват  съществуващите  правила  и 
подобряват  начина , по който  предприятията  и органите  ги прилагат  и 
изпълняват  на практика . 
С Регламента  се въведоха  правила  за акредитацията  и изисквания  към 
организацията  и дейностите  по надзор  на пазара  и контрол  върху  продуктите  от 
трети  държави . Регламентът  се прилага  от 1 януари  2010 г. 
В Решението  се съдържа  модел  на текст , който  цели  укрепване  на различните  
често  използвани  разпоредби  в законодателството  на ЕС във връзка  с 
продуктите  (например  относно  определенията , задълженията  на 
икономическите  оператори , нотифицираните  органи , предпазните  механизми  и 
др.) с оглед  на по-голяма  практическа  ефективност  на законодателството . С 
него  се въвеждат  и нови  аспекти , като задълженията  на вносителите , които  са 
от основно  значение  за увеличаване  на безопасността  на продуктите  на пазара . 
За разлика  от Регламента , Решението  обаче  няма  непосредствени  правни  
последици  за икономическите  оператори , гражданите  или държавите -членки . 
То е разработено  като своеобразна  „рамка “ за бъдещи  законодателни  актове . 
Като  приеха  Решението , Парламентът , Съветът  и Комисията  се задължиха  да 
използват  разпоредбите  му във възможно  най-голяма  степен  при бъдещи  
законодателни  актове  за продукти , за да се увеличи  в максимална  степен  
съгласуваността  на нормативната  уредба5. С оглед  на практическите  последици  
от разпоредбите  на Решението  е необходимо  разпоредбите  му да се включат  в 
действащите  и новите  законодателни  актове  за продуктите . 
Специфична  група  от директиви  за хармонизация  
В тази връзка  Комисията  набеляза  специфична  група  от директиви  за 
хармонизация  във връзка  с продуктите , при които  привеждането  в съответствие  
с Решението  от НЗР може  да се извърши  заедно , т.е. като „пакет “ от 
законодателни  актове  (в противовес  на привеждането  в съответствие  на 
отделни  законодателни  актове  в рамките  на по-широкообхватно  
преразглеждане6). Тези  десет  директиви  са следните : 
– Директива  за взривните  вещества  с гражданско  предназначение : 
Директива  93/15/ЕИО  за хармонизиране  на разпоредбите , свързани  с 
пускането  на пазара  и надзора  на взривни  вещества  с гражданско  
предназначение ;  
                                                 
5 Член  2 („Предмет  и приложно  поле “) от Решение  № 768/2008/ ЕО гласи , както  следва : 
„Настоящото  решение  установява  общата  рамка  от основни  принципи  и референтни  разпоредби  
за изготвяне  на законодателството  на Общността , което  хармонизира  условията  за предлагане  на 
пазара  на продукти  („законодателство  на Общността  за хармонизация “). Законодателството  на 
Общността  за хармонизация  използва  основните  принципи , установени  в настоящото  решение , 
както  и съответните  референтни  разпоредби  от приложения  I, II и III. При все това, 
законодателството  на Общността  може  да се отклонява  от тези основни  принципи  и референтни  
разпоредби , ако това е целесъобразно  предвид  особените  характеристики  на съответния  сектор , 
особено  ако за него  вече съществуват  всеобхватни  правни  системи .“ 
6 Примери  за привеждане  в съответствие  на отделни  законодателни  актове , извършено  заедно  с 
преразглеждането  на специфични  за сектора  аспекти  (например  изискванията  към продуктите  
или методите  на изпитване ), са Директивата  за плавателните  съдове  за отдих , Директивата  за 
личните  предпазни  средства  или Директивата  за радионавигационното  оборудване  и 
далекосъобщителното  крайно  оборудване  и взаимното  признаване  на тяхното  съответствие . 
 
BG 3   BG – Директива  за ATEX:  Директива  94/9/ЕО за сближаване  на 
законодателствата  на държавите -членки  относно  оборудването  и защитните  
системи , предназначени  за използване  в потенциално  експлозивна  
атмосфера ; 
– Директива  за асансьорите : Директива  95/16/ЕО от 29 юни 1995 г. за 
сближаване  законодателствата  на държавите -членки  относно  асансьорите ; 
– Директива  за съоръженията  под налягане  (PED):  Директива  97/23/ЕО 
относно  сближаване  на законодателствата  на държавите -членки  във връзка  
със съоръженията  под налягане ; 
– Директива  за измервателните  уреди  (MID):  Директива  2004/22/E О 
относно  измервателните  уреди ; 
– Директива  за електромагнитната  съвместимост  (Директива  за ЕМС ): 
Директива  2004/108/ ЕО относно  сближаването  на законодателствата  на 
държавите -членки  относно  електромагнитната  съвместимост  и за отмяна  на 
Директива  89/336/ЕИО ; 
– Директива  за ниското  напрежение  (LVD):  Директива  2006/95/ ЕО за 
сближаване  на законодателствата  на държавите -членки  относно  
електрически  съоръжения , предназначени  за използване  при някои  
ограничения  на напрежението ; 
– Директива  за пиротехническите  изделия : Директива  2007/23/ ЕО относно  
пускането  на пазара  на пиротехнически  изделия ; 
– Директива  за везните  с неавтоматично  действие  (Директива  за NAWI):  
Директива  2009/23/E О относно  везните  с неавтоматично  действие ; 
– Директива  за обикновените  съдове  под налягане  (SPVD) : Директива  
2009/105/ ЕО относно  обикновените  съдове  под налягане . 
С директивите  в рамките  на тази инициатива  се определят  изисквания , които  
гарантират , че продуктите  се проектират  и произвеждат  по такъв  начин , че не 
представляват  риск  за здравето  и безопасността  на потребителите  или другите  
ползватели , че те дават  точни  резултати  при измерването  (измервателните  
уреди ) или че те не причиняват  смущаващи  електромагнитни  въздействия  
(Директива  за електромагнитната  съвместимост ). 
Икономическите  сектори , към които  се прилагат  директивите , са 
електрическите  и електроните  стоки  (LVD и/или Директивата  за EMC), 
оборудването , предназначено  за използване  в потенциално  експлозивна  
атмосфера  (Директивата  за ATEX), съоръженията  под налягане  (SPVD или 
PED), измервателните  уреди  (MID или Директивата  за NAWI), взривните  
вещества  с гражданско  предназначение , асансьорите  и пиротехническите  
изделия . 
Общи  проблеми , които  също  касаят  тази  специфична  група  от директиви  за 
хармонизация  
 
BG 4   BG В настоящата  оценка  на въздействието  е разгледано  до каква  степен  общите  
проблеми , набелязани  в законодателството  за хармонизация  във връзка  с 
продуктите , касаят  и тези 10 директиви  и дали  привеждането  им в съответствие  
с новата  рамка , създадена  с Решението  от НЗР, би било  от полза  за съответните  
сектори . 
Проблемът  с несъответствието  с изискванията  по директивите  като цяло  се 
усеща  от всички  засегнати  сектори , въпреки  че това важи  в по-голяма  степен  за 
някои  сектори  (и продуктови  категории ), отколкото  за други . Общо  92 % от 
икономическите  оператори , които  отговориха  при общественото  обсъждане , 
считат , че секторът  им е засегнат  от този проблем . 
Възможно  е несъответствието  с изискванията  да има отрицателни  последици  за 
ползвателите  на продуктите , макар  че рисковете  варират  много  в зависимост  от 
естеството  на продукта . Например  неизправните  електронни  продукти , 
включени  в приложното  поле  на LVD, могат  да представляват  риск  от 
електрически  удар  или изгаряния . Електрическите  съоръжения , които  не 
отговарят  на съществените  изисквания  на Директивата  за EMC, биха  могли  да 
предизвикат  смущаващи  електромагнитни  въздействия , засягащи  правилното  
функциониране  на други  устройства  (телевизори , радио - и далекосъобщителни  
мрежи ), и могат  да не работят , както  е предвидено . Експлозията  на 
промишлени  съоръжения  под налягане , като котли  или корпуси  на реактори  в 
химически  заводи , най-вероятно  ще доведе  до сериозни  наранявания  и може  да 
причини  значителни  щети  върху  прилежащите  инфраструктури . От 
несъответствието  с изискванията  при измервателните  уреди  могат  да 
произтекат  грешки  при измерването  с икономически  вреди  за крайните  
ползватели . 
Освен  това несъответствието  с изискванията  оказва  отрицателно  въздействие  
върху  конкурентоспособността  на съблюдаващите  правилата  предприятия . 
Икономическите  оператори , които  не спазват  правилата , могат  да придобият  
значителни  предимства  от гледна  точка  на разходите  (например  чрез 
заобикаляне  на скъпоструващите  процедури  за оценяване  на съответствието ) 
спрямо  тези, които  спазват  правилата7. В сектори , където  съществува  силна  
конкуренция  от вносни  продукти  на ниски  цени , европейската  промишленост  
се оказва  в неизгодна  позиция . 87 % от икономическите  оператори , отговорили  
при общественото  обсъждане , считат , че страдат  от нелоялна  конкуренция  
поради  това състояние  на нещата . 
Основна  причина  за несъответствието  с изискванията  е това, че надзорът  на 
пазара  не функционира  ефективно  в ЕС. Това  мнение  широко  се застъпва  от 
заинтересованите  страни . Конкретна  трудност  за органите  е проследимостта  на 
несъответстващите  на изискванията  продукти  и на операторите , които  ги 
доставят , по-конкретно  при произход  на продуктите  в трети  държави . 
                                                 
7 Цитат  от отговор  във въпросника : „По изчисления  на експерти  разходите  по спазване  на 
разпоредбите  за безопасността  и административните  разпоредби  съгласно  нормативната  ни 
уредба  могат  да доведат  до увеличение  на общия  размер  на производствените  разходи  до 20 %. 
При липса  на ефективни  правоприлагащи  механизми  някои  производители  могат  да се 
„изкушат “ от по-лесния  начин  и да продават  несъответстващи  на изискванията  продукти . 
 
BG 5   BG Друга  причина  е, че съществуващите  задължения  в директивите  за продуктите  
поставят  акцента  върху  производителите , докато  вносителите  и 
дистрибуторите  не извършват  необходимите  проверки , за да гарантират , че не 
доставят  несъответстващи  на изискванията  продукти . Те се основават  на факта , 
че производителите  трябва  да осигурят  съответствието  на продукта  и не 
проверяват  дали  производителят  действително  е изпълнил  тази задача  по 
надлежния  начин . За да решат  този проблем , държавите -членки  въведоха  
задължения  за вносителите  и дистрибуторите  в своите  национални  
законодателства , които  обаче  се различават  в отделните  държави  и водят  до 
различни  подходи  по отношение  на несъответстващите  на изискванията  
продукти . 
Осем  от десетте  засегнати  директиви  налагат  изискването  за сертификация  на 
продуктите  от страна  на нотифицирани  органи8 преди  пускането  им на 
пазара9. Ето защо  нотифицираните  органи  имат  важна  роля  в гарантирането  на 
безопасността  и съответствието  на продуктите  на пазара . Налице  са обаче  
проблеми  с качеството  на услугите , предоставяни  от някои  от 
нотифицираните  органи . Тази  оценка  се споделя  от 68 % от нотифицираните  
органи , 84 % от икономическите  оператори , използващи  услугите  на 
нотифицирани  органи , и 53 % от органите  на публичната  власт , които  
участваха  в общественото  обсъждане . 
Една  от причините  е, че някои  нотифицирани  органи  не разполагат  с нужната  
компетентност  да извършват  оценяване  на съответствието , както  е необходимо . 
Друга  причина  е, че за издаването  на своите  сертификати  на значително  по-
ниски  цени , някои  органи  не инвестират  необходимите  усилия  в оценяването  
или прилагането  на процедурите . Например  премахването  или намаляването  на 
контрола  на място  или облекчаването  на изискванията  към честотата  на 
периодичните  одити /контрол  може  в доста  значителна  степен  да намали  
разходите  по оценяването . 
Третият  проблем  е свързан  с несъгласуваността , която  постепенно  се създаде  в 
действащото  законодателство  за продуктите  поради  измененията  в 
директивите . Например  различни  термини  се използват  за понятия , които  са 
общи  за всички  директиви  (процедурите  за оценяване  на съответствието , 
определенията  или предпазните  клаузи ). В някои  случаи  определенията  или 
правните  разпоредби  оставят  възможност  за различно  тълкуване , което  води  до 
правна  несигурност  и объркване , по-конкретно  когато  две или повече  
директиви  се прилагат  едновременно  към едни  и същи  продукти . Например  
значителен  брой  измервателни  уреди  трябва  да отговарят  и на изискванията  на 
Директивата  за EMC. Някои  пиротехнически  изделия  трябва  да съответстват  
също  на изискванията  по LVD или Директивата  за EMC. 
                                                 
8 Това  са органите  за оценяване  на съответствието , които  изпитват , контролират  и сертифицират  
продуктите . Те са наречени  „нотифицирани  органи “, тъй като държавите -членки  ги нотифицират  
на Комисията . 
9 В сектора  на електротехниката  функцията  на нотифицираните  органи  е различна . Например  по 
Директивата  за ЕМС  използването  на услугите  на нотифицирани  органи  е доброволно  при 
процедурата  за оценяване  на съответствието .  
 
BG 6   BG 2. АНАЛИЗ  ОТ ГЛЕДНА  ТОЧКА  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Тази  инициатива  касае  правилното  функциониране  на вътрешния  пазар  на 
стоки . Действията  на ЕС в тази област  се основават  на член  114 от Договора  за 
функционирането  на ЕС. Аспектите  в тази област  вече са уредени  с 
разпоредбите  на десетте  засегнати  директиви , въпреки  че набелязаните  
слабости  не са решени  ефективно  с тях, като е възможно  по отношение  на 
въпроса  с несъгласуваността  дори  точно  те да са в основата  на проблема . 
Действията , предприети  на национално  ниво  за решаването  на тези проблеми , 
доведоха  до различни  национални  подходи  към икономическите  оператори  и 
могат  да създадат  пречки  пред  свободното  движение  на стоки . Ето защо  е 
целесъобразно  да се предприеме  действие  на равнището  на ЕС. 
3. ЦЕЛИ 
Настоящата  инициатива  си поставя  3 основни  цели . Първата  е да гарантира , че 
продуктите  на пазара  на ЕС са безопасни  и отговарят  на всички  изисквания , 
като осигуряват  високо  ниво  на защита  на обществените  интереси  (здравето , 
безопасността , електромагнитната  съвместимост , точните  измервания ). 
Главната  насока  за действие  в рамките  на тази първа  основна  цел е намаляване  
на несъответстващите  на изискванията  продукти , които  са на пазара , като на 
органите  се осигурят  по-ефективни  средства , за да извършват  контрола  при 
надзора  на пазара  и за да осъществяват  наблюдение  на дейностите  на 
нотифицираните  органи . 
Втората  цел е по-добро  функциониране  на вътрешния  пазар  чрез еднакво  
третиране  както  на несъответстващите  на изискванията  продукти , така и на 
икономическите  оператори , които  не съблюдават  правилата , и уеднаквен  
подход  при оценката  на нотифицираните  органи  в целия  ЕС. 
На последно  място , с настоящата  инициатива  се цели  опростяване  на 
нормативната  уредба  за продуктите . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Поради  специфичната  област  на тази инициатива , както  е разяснено  в раздел  1, 
в настоящата  оценка  на въздействието  се разглеждат  ограничен  брой  варианти . 
Целта  е да се установи  дали  в засегнатите  директиви  следва  да се използват  
мерките  от Решението  от НЗР и ако това е така, да се прецени  дали  
привеждането  в съответствие  с Решението  следва  да се извърши  чрез 
законодателни  или незаконодателни  средства . Вследствие  на това вариантите  
са: 
– вариант  1: без промяна  в политиката . При този вариант  не се внасят  
каквито  и да е промени  спрямо  сегашната  ситуация ; 
– вариант  2: привеждане  в съответствие  с Решението  от НЗР  чрез  
незаконодателни  мерки . Вариант  2 се състои  от пакет  нерегулаторни  
инструменти , които  насърчават  доброволното  прилагане  на всички  
набелязани  мерки  в Решението  от НЗР или на част от тях. Тези  мерки  могат  
 
BG 7   BG също  да се представят  като „най-добри  практики “ в документ  с насоки , а 
засегнатите  страни  да бъдат  насърчавани  да ги прилагат . На практика  този 
вариант  е едно  своеобразно  „доброволно “ привеждане  в съответствие  с 
Решението  от НЗР; 
– вариант  3: привеждане  в съответствие  с Решението  от НЗР  чрез  
законодателни  мерки . Този  вариант  се състои  от изменение  на засегнатите  
директиви , при което  в тях ще бъдат  включени  мерките  по Решението  от 
НЗР. 
При варианти  2 и 3 мерките , предвидени  в Решението  от НЗР, могат  да се 
обобщят , както  следва : 
(1) мерки  за решаване  на проблема  с несъответствието  с изискванията : 
• задължение  на вносителите  и дистрибуторите  да проверяват  дали  
продуктите , които  са с нанесена  маркировка  „CE“, са придружени  от 
необходимите  документи  и от информацията  във връзка  с 
проследимостта . Наложени  са допълнителни  задължения  на вносителите , 
• задължение  на производителите  да предоставят  инструкции  и 
информация  за безопасност  на език, лесно  разбираем  за потребителите  и 
крайните  ползватели , и да провеждат  изпитвания  на образци  и 
наблюдение  на продуктите , 
• изисквания  за проследимост  по цялата  дистрибуторска  верига : 
производителите  и вносителите  трябва  да посочват  своето  име и адрес  
върху  продуктите ; всеки  икономически  оператор  трябва  да може  да 
информира  органите  за лицето , от което  е бил закупен  даден  продукт , и за 
лицето , на което  е бил доставен  съответният  продукт , 
• реорганизация  на процедурата  по предпазна  клауза  (надзор  на пазара ), за 
да се внесе  яснота  как съответните  правоприлагащи  органи  биват  
информирани  за опасните  продукти  и за да се гарантира , че във всички  
държави -членки  се предприемат  еднакви  действия  във връзка  със 
съответния  продукт ; 
(2) мерки  за осигуряване  на качеството  на дейностите , които  осъществяват  
нотифицираните  органи : 
• увеличаване  на изискванията  към нотифицирането  по отношение  на 
нотифицираните  органи  (включително  подизпълнителите  и поделенията ), 
като безпристрастност  и компетентност  при осъществяване  на тяхната  
дейност  и прилагане  на насоките , разработени  от координационни  групи , 
• преразгледан  процес  на нотифициране : държавите -членки , които  
нотифицират  орган , трябва  да включват  информация  за оценката  на 
компетентността  на този орган . Другите  държави -членки  могат  да 
повдигат  възражения  срещу  нотификацията  в рамките  на определен  
период , 
 
BG 8   BG • изисквания  към нотифициращите  органи  (т.е. националните  органи , 
отговарящи  за оценката , нотифицирането  и наблюдението  на 
нотифицираните  органи ), като обективност  и безпристрастност  при 
осъществяването  на тяхната  дейност , 
• задължение  за предоставяне  на информация : нотифицираните  органи  
трябва  да информират  нотифициращите  органи  за отказите , 
ограниченията , спирането  на действието  или отнемането  на сертификати ; 
(3) мерки  за по-голяма  съгласуваност  между  директивите : 
• привеждане  в съответствие  на обикновено  използваните  определения  и 
термини , 
• привеждане  в съответствие  на текста  на процедурите  за оценяване  на 
съответствието . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
В доклада  за оценката  на въздействието  са разгледани  икономическите  
последици  при вариантите  от гледна  точка  на вътрешния  пазар , 
конкурентоспособността , разходите  и административната  тежест  за 
икономическите  оператори  или нотифицираните  органи  и последиците  за 
органите  на публичната  власт  и потребителите /ползвателите . В доклада  са 
разгледани  и социалните  последици  върху  общественото  здраве  и безопасност  
и върху  опростяването  на нормативната  уредба . 
Въпреки  че не се предприема  допълнителна  инициатива , се очаква  вариантът  
без промяна  на политиката  да има някои  положителни  последици  за вече 
засегнатите  сектори  поради  започналото  прилагане  на Регламента  от НЗР, с 
който  се увеличават  правомощията  на органите  за надзор  на пазара . Това  води  
до положителен  резултат  по отношение  на целта  за намаляване  на случаите  на 
несъответствие  с изискванията  и гарантира  позитивни  последици  за 
съблюдаващите  правилата  предприятия  (конкурентоспособност ) и 
ползвателите  (икономически  последици  и отражение  върху  безопасността ). 
Също  така с Регламента  от НЗР се улеснява  изпълнението  на задачите  на 
органите  на публичната  власт  при техните  дейности  във връзка  с 
нотифицирането  и наблюдението  на някои  органи  за оценяване  на 
съответствието  (т.е. тези, които  използват  акредитацията ). Този  вариант  обаче  
няма  реални  последици  нито  за вътрешния  пазар , нито  за опростяването  на 
нормативната  уредба . 
Вариантът  с привеждането  в съответствие  с Решението  от НЗР чрез 
незаконодателни  мерки  може  да доведе  до положителни  резултати  за всички  
заинтересовани  страни . Например  внасянето  на яснота  в отговорностите  на 
вносителите  и дистрибуторите  и въвеждането  на специални  изисквания  за 
проследимост  ще улесни  еднаквото  третиране  на отделните  субекти  
(положителни  последици  за вътрешния  пазар ); при този вариант  ще се 
предоставят  на органите  и по-ефективни  средства  с оглед  на случаите  на 
несъответствие  с изискванията  и така ще се ограничи  възможността  за 
нелоялна  конкуренция  (конкурентоспособност ) и ще се намалят  рисковете  за 
 
BG 9   BG ползвателите  (икономически  последици  и отражение  върху  безопасността ). 
При вариант  2 обаче  разпоредбите  на Решението  от НЗР ще бъдат  само  
незадължителни  „най-добри  практики “, така че прилагането  им ще зависи  
изцяло  от доброволната  ангажираност  на отделните  заинтересовани  страни . 
Това  хвърля  сериозни  съмнения  върху  действителното  реализиране  на 
отбелязаните  положителни  последици  и върху  осигуряването  на реална  
добавена  стойност  спрямо  варианта  без промяна  на политиката10. 
При варианта  с привеждането  в съответствие  с Решението  от НЗР чрез 
законодателни  мерки , разпоредбите  от посоченото  решение  ще бъдат  част от 
приложимото  секторно  законодателство . Разпоредбите  на Решението  от НЗР 
ще са задължителни , чието  прилагане  ще бъде  съблюдавано  от страна  на 
Комисията  и националните  органи . Това  ще даде  повече  гаранции  за 
действителното  реализиране  на положителните  последици  от привеждането  в 
съответствие . 
Анализът  на положителните  последици  в голяма  степен  се подкрепя  от 
заинтересованите  страни . Например  73—76 % от икономическите  оператори  
като цяло  и малките  и средните  предприятия , които  взеха  участие  в 
общественото  обсъждане , считат , че внасянето  на яснота  в техните  задължения  
и процедурите  за надзор  на пазара  ще допринесе  за защитата  на 
конкурентоспособността  на предприятията  от ЕС. Също  така повечето  
заинтересовани  страни11 изразяват  съгласие , че този вариант  на политиката  ще 
спомогне  за защитата  на общественото  здраве  и безопасност . 
Не се очаква  привеждането  в съответствие  чрез законодателни  мерки  да има 
значително  въздействие  върху  разходите  на предприятията  и нотифицираните  
органи . Повечето  задължения  на икономическите  оператори  допълват  
съществуващите  задължения  или кодифицират  това, което  е нормална  практика  
за отговорните  предприятия /съблюдаващите  правилата  предприятия  съгласно  
духа  на действащото  законодателство . Също  така изискванията  към 
нотифицираните  органи  изцяло  отговарят  на стандартите , определящи  
съответните  еталони  за оценката  на органите  за оценяване  на съответствието12. 
Като  цяло  е възможно  отражение  върху  разходите , що се отнася  до 
задълженията  на вносителите /дистрибуторите  и проследимостта , но се счита , 
че то ще е умерено . 55 % от икономическите  оператори  като цяло  и 30—33 % 
                                                 
10 В тази връзка  е важно  да се отбележи , че в съществуващите  насоки  в т.нар. „Синьо  ръководство “ 
(Ръководство  за прилагане  на директивите , изготвени  съгласно  Новия  подход  и Глобалния  
подход , Европейска  комисия , септември  1999 г.) вече са посочени  отговорностите  на 
икономическите  оператори , които  след  това са разяснени  в Решение  № 768/2008/ ЕО. Тъй като 
обаче  Синьото  ръководство  не е задължително , то не беше  достатъчно , за да се решат  
установените  проблеми . 
11 58—78 % от икономическите  оператори , 72—78 % от нотифицираните  органи , 58—62 % от 
органите  и около  72—79 % от ползвателите , взели  участие  в обсъждането  (с изключение  на тези 
в сектора  на измервателните  уреди ). 
12 Тези  стандарти  са: 1) EN 45011:1998 — Общи  изисквания  за органите , които  извършват  
сертификация  на продукти ; 2) EN ISO/IEC 17020:2004 — Общи  критерии  за дейността  на 
различните  видове  органи  за контрол ; 3) EN ISO/IEC 17021:2006 — Оценяване  на 
съответствието . Изисквания  към органите , извършващи  одит  и сертификация  на системи  за 
управление ; 4) EN ISO/IEC 17024:2003 — Оценяване  на съответствието . Общи  изисквания  за 
органите , извършващи  сертификация  на лица , и 5) EN ISO/IEC 17025:2005 — Оценяване  на 
съответствието . Общи  изисквания  относно  компетентността  на лабораториите  за изпитване  и 
калибриране . 
 
BG 10   BG от малките  и средните  предприятия , които  участваха  в обсъждането , считат , че 
привеждането  в съответствие  на тези задължения  ще доведе  до умерено  
увеличение  на разходите , докато  съответно  12 % и 27 % от тях смятат , че от 
това няма  да произтече  никакво  повишаване  на разходите  или че то няма  да е 
значително . Поради  широката  гама  на засегнати  от настоящата  инициатива  
продукти  не е възможно  да се представят  количествени  оценки . 
В края  на оценката  на въздействието  трябва  да се отбележи , че нямаше  
индикации  за това, че избраният  вариант  може  да доведе  до несъразмерна  
тежест  за МСП . 
Беше  установено , че ще има разходи  по прилагането  за органите  на публичната  
власт , по-конкретно  поради  необходимостта  отново  да се нотифицират  
органите  за оценяване  на съответствието  съгласно  изискванията  на Решението  
от НРЗ. Броят  на повторните  нотификации , които  трябва  да се извършат  от 
страна  на всеки  компетентен  орган , обаче  е много  ограничен  (с изключение  на 
органите , които  се занимават  с везните  с неавтоматично  действие , и то само  в 
две държави ). При всяко  положение  Комисията  ще въведе  специална  преходна  
разпоредба , за да осигури  време  за повторните  нотификации  преди  общата  дата 
за приложимост  на директивите . 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Вариантът  без промяна  на политиката  е само  частично  ефективен  от гледна  
точка  на преследваните  цели . Освен  това той не отговаря  на политическия  
ангажимент  за укрепване  на разпоредбите  на Решението  от НЗР. 
По принцип  вариантът  с привеждането  в съответствие  чрез незаконодателни  
мерки  може  да е по-ефективен , отколкото  вариант  1, тъй като той е насочен  
към реализирането  на всички  цели , с изключение  на опростяването . Той обаче  
не гарантира  положителните  последици  поради  незадължителния  характер  на 
мерките  при него . От гледна  точка  на ефикасността  незаконодателната  мярка  е 
най-неподходящият  вариант , тъй като, от една  страна , не гарантира  значителни  
ползи  в сравнение  с варианта  без промяна  на политиката  и, от друга  страна , 
води  до известно  (умерено ) увеличение  на разходите  по осигуряване  на 
съответствие  за икономическите  оператори  и нотифицираните  органи , които  
доброволно  се ангажират  да прилагат  предложените  най-добри  практики . 
Вариантът  с привеждането  в съответствие  чрез законодателни  мерки  е насочен  
към реализирането  на всички  цели  и е по-ефективен  в сравнение  с варианти  1 и 
2. Този  вариант  ще доведе  до умерени  разходи , които  напълно  се компенсират  
от положителните  последици  при него . Ето защо  този вариант  се счита  за 
ефикасен . Освен  това той е напълно  съгласуван  с политическия  ангажимент  за 
укрепване  на разпоредбите  на Решението  от НЗР. 
От гледна  точка  на ефективността , ефикасността  и съгласуваността  вариант  3 е 
предпочитаният  вариант . 
 
BG 11   BG Таблица  1: сравнение  на посочените  варианти  
 Ефективност  Ефикасност   Съгласуваност  
Вариант  1: без 
промяна  Средна  
[До известна  степен  е 
насочен  към 
осъществяването  на 
целите  за намаляване  на 
броя  на 
несъответстващите  на 
изискванията  продукти  и 
за ограничаване  на 
възможностите  за 
нелоялна  конкуренция . 
Насочен  е към 
реализирането  на целта  
за увеличаване  на 
надеждността  на 
нотифицираните  органи , 
но само  на 
акредитираните .  
Не отговаря  на целите  за 
еднакво  третиране  на 
икономическите  
оператори  и за 
съгласуваност  на 
законодателството /опрос
тяване  на нормативната  
уредба  за продуктите .] Средна   
[Не са необходими  
допълнителни  ресурси , 
но целите  са само  
частично  осъществени .]  Средна   
[Несъгласуваност  с 
другия  правен  
инструмент  от НЗР  и с 
политическия  
ангажимент  за укрепване  
на разпоредбите  на 
Решението  от НЗР .] 
Вариант  2: 
незаконодател
ни мерки  Ниска  
Не осигурява  особено  по-
добри  резултати  в 
сравнение  с вариант  1 
поради  незадължителния  
характер  на мерките  при 
него . Ще увеличи  
разликата  по отношение  
на съответствието  между  
отговорните  и 
непочтените  
икономически  
оператори /нотифициран
и органи . Не решава  
въпроса  с опростяването . Ниска  
По-неефикасен  спрямо  
вариант  1, същата  
ефективност  при по-
високи  разходи  за 
отговорните  
заинтересовани  страни . Средна   
[Несъгласуваност  с 
другия  правен  
инструмент  от НЗР  и с 
политическия  
ангажимент  за укрепване  
на разпоредбите  на 
Решението  от НЗР .] 
Вариант  3: 
привеждане  в 
съответствие   Висока  
Насочен  към 
осъществяване  на 
всички  цели . По-
ефективен  от варианти  1 
и 2 по отношение  на 
целите  за намаляване  на Висока  
Значителни  ползи  за 
всички  заинтересовани  
страни  при малки  или 
умерени  допълнителни  
разходи . Съгласуван   
с другия  правен  
инструмент  от НЗР  и с 
политическия  
ангажимент  за укрепване  
на разпоредбите  на 
Решението  от НЗР .  
 
BG 12   BG броя  на 
несъответстващите  на 
изискванията  продукти  и 
за ограничаване  на 
възможностите  за 
нелоялна  конкуренция . 
Ефективен  и по 
отношение  на 
опростяването .  
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Оценката  на ефективността  на законодателството  ще се основава  на мненията , 
изразени  в рамките  на различни  механизми  за сътрудничество , които  вече са 
създадени  по самите  директиви  за улесняване  на тяхното  прилагане  (експертни  
групи , групи  за административно  сътрудничество , групи  на нотифицирани  
органи ). 
През  2018 г. Комисията  ще изготви  цялостен  доклад  за функционирането  на 
надзора  на пазара13, при което  ще е възможно  да се направят  заключения  за 
оценката  на тази инициатива . 
Показателите , които  дават  възможност  за наблюдение  както  на намаляването  
на несъответстващите  на изискванията  продукти , които  се продават  на пазара , 
така и на повишаването  на качеството  на услугите  по оценяване  на 
съответствието , предоставяни  от нотифицираните  органи , ще се основават  на 
информацията , получена  по системата  RAPEX, на базата  данни  за надзора  на 
пазара , създадена  съгласно  член  23 от Регламента  от НЗР, на данните , 
представени  от органите , отговарящи  за контрола  на външните  граници , на 
националните  програми  за надзор  на пазара , изготвени  съгласно  член  18 от 
Регламента  от НЗР, на процедурите  за надзор  на пазара  и за нотифициране  при 
предпазни  клаузи , установени  съгласно  всяка  директива , и на базата  данни  
NANDO14. 
                                                 
13 Вж. член  40 от Регламент  (EО) № 765/2008. 
14 http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/ .