[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 28.5.2010

COM(2010)267 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

относно прилагането на член 105 и следващите членове от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на мерките за подобряване на условията за производство и предлагане на пазара на пчелни продукти

SEC(2010)655

СЪДЪРЖАНИЕ

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ относно прилагането на членове 105 и следващите от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на мерките за подобряване на условията за производство и предлагане на пазара на пчелни продукти 1

1. ВЪВЕДЕНИЕ 3

2. ПРИЛАГАНЕ НА ПРОГРАМИТЕ ЗА ПЧЕЛЕН МЕД 4

2.1 Пчелни кошери и пчелари (таблица 9) 4

2.2. Изпълнение на разходите 4

2.3. Коефициент на използване 6

2.4. Цели 7

3. ПРЕДЛОЖЕНИЯ НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ 8

4. ПРЕДЛОЖЕНИЯ НА ОПЕРАТОРИТЕ ОТ СЕКТОРА 10

5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ 11

Настоящият доклад е придружен от работен документ на службите на Комисията, в който се намират таблиците и фигурите, цитирани в текста.

1. Въведение

Член 184 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти[1] предвижда представяне на всеки три години на доклад до Европейския парламент и до Съвета относно мерките за подобряване на условията за производство и предлагане на пазара на пчелни продукти, предвидени в член 105 и следващите членове от същия регламент. Настоящият доклад е в изпълнение на това задължение и обхваща финансовите години 2006—2007, 2007—2008 и 2008—2009. Тези три финансови години отговарят на последната година от предходния тригодишен период (2005―2007 г.) и двете първи от настоящите тригодишни програми (2008―2010 г.).

През март 2007 г. Комисията прие третия доклад относно прилагането на Регламент (ЕО) № 797/2004 на Съвета[2], с цел да направи оценка на трите последни години на прилагането на посочения регламент. Тъй като заключението беше за добро използване на националните програми и голяма удовлетвореност от страна както на държавите-членки, така и на операторите, този доклад не бе придружен от предложение за законодателно изменение. Въпреки това след последния доклад бяха въведени мерки за опростяване в Регламент (ЕО) № 917/2004 на Комисията[3] относно подробни правила за прилагането.

В съответствие с разпоредбите на законодателството на Общността държавите-членки съобщиха своите национални програми, обхващащи периода 2008―2010 г.

Важно е да се отбележи, че всички държави-членки без изключение уведомиха за програма в областта на пчеларството, което говори за техния интерес към европейския сектор на пчеларството и за неговите потребности.

Състояние на сектора

Търговските условия, в които се прилагат тези програми, не са се променили много от 2007 г. насам. Европейският пазар остава силно зависим от вноса (над 40 % от потреблението е внос), макар и по-малко, отколкото в миналото. Най-забележителното явление на световния пазар е силното увеличение на цените. Това високо равнище на цените, по-специално в Аржентина (спад на производството), която беше първият източник на доставки за ЕС, доведе до повишаване на вноса на китайски пчелен мед в ЕС.

Освен в търговско отношение, секторът продължава да страда от проблема на намаляване на пчелните колонии.

2. Прилагане на програмите за пчелен мед

2.1 Пчелни кошери и пчелари (таблица 9)

В съответствие със законодателството държавите-членки уведомиха през 2007 г., едновременно със своите програми, за проучване на структурата на пчеларството.

Според данните, съобщени от държавите-членки през 2007 г., общият брой на пчеларите е 595 775, от които 19 025 професионални (над 150 пчелни кошера). Ако броят на пчеларите се е повишил малко спрямо 2004 г., то това се дължи на разширяването на ЕС с България и Румъния. Без пчеларите от посочените страни този брой щеше да спадне значително.

Общият брой на пчелните кошери е 13 602 719, от които 4 461 606 принадлежат на професионални пчелари (3,2 % от пчеларите притежават почти 33 % от кошерите). След преброяването през 2004 г. броят на кошерите в ЕС е нараснал с 1 971 419. Това се дължи отчасти на разширяването на ЕС през 2007 г., тъй като броят на кошерите, преброени в двете нови държави-членки, е 1 646 736 пчелни кошера. Между 2004 и 2007 година броят на кошерите се е повишил все пак и в ЕС-25. Според пчеларите това увеличение се е наложило като компенсация за смъртността на пчелите.

Държавите-членки с най-голям брой кошери са Испания (17,06 %), Гърция (10,8 %), Франция (10 %) и Италия (8,5 %) (фигури 9a и 9б).

С около 130 000 кошера по-малко в сравнение с 2004 г., Испания стана свидетел на значителен спад на дела на своите кошери в сравнение с общия брой на кошерите за Общността (17,1 % спрямо 21,9 %).

2.2. Изпълнение на разходите

Бюджет по държави-членки

Както е предвидено в член 2 от Регламент (ЕО) № 917/2004, държавите-членки уведомяват Комисията за своите програми преди 15 април веднъж на всеки три години (2007 г. отговаря на исканията за програмите за 2008, 2009 и 2010 година).

Въз основа на данните за прогнозните разходи, съобщени от държавите-членки, разполагаемите средства в бюджета на Общността се отпускат в зависимост от общия брой на пчелните кошери в Общността, както е посочен в приложение І към Регламент (ЕО) № 917/2004. Процентният дял на кошерите на всяка държава-членка от общия брой дава максималния теоретичен процентен дял от бюджета, на който има право всяка държава-членка преди евентуалното преразпределение на непоисканите суми.

Процентният дял на всяка държава-членка, представен на фигура 9б, представлява следователно нейния теоретичен дял от бюджета. От фигура 9г обаче се вижда, че ефективното разпределение на бюджета за финансовата година 2008 се различава малко от дела на броя на кошерите. Това се обяснява с факта, че някои държави-членки не са поискали цялата сума от своя теоретичен дял. Останалата част, съгласно законодателните разпоредби, се разпределя между държавите-членки, които са поискали повече от своя теоретичен дял. Така например Испания е получила част от бюджета, възлизаща на 18 % от общата сума, въпреки че тя има само 17,1 % от кошерите.

За финансовата година 2008 седем държави-членки са поискали по-малко от теоретично полагащия им се бюджет.

За 2008 година три държави-членки (Испания, Гърция и Франция) използват почти 40 % от разполагаемия бюджет. Следователно именно държавите-членки, които имат най-голям брой кошери, искат най-много да използват програмите.

Следва да се отбележи, че последиците от разширяването на ЕС с България и Румъния, довело до спадане на дела на броя на кошерите за старите държави-членки, бяха компенсирани с увеличение на годишния бюджет, който от 23 млн. EUR възлезе на 26,3 млн. EUR. Понижаването на бюджетната сума за някои държави-членки се дължи единствено на намаляването на броя на пчелните кошери.

Изпълнение на разходите по типове мерки и по държави-членки (таблица 10)

Анализът на изпълнението на разходите се основава на данните, предавани от държавите-членки всяка година в съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 917/2004. Това задължение беше въведено след последния доклад, с цел Комисията да може да анализира начина, по който държавите-членки изразходват реално бюджета си. В действителност изпълнението може да се различава от прогнозите, като по този начин в регламента на Комисията се въвежда повече гъвкавост за адаптиране на програмите.

За периода 2007―2009 г. двете най-използвани мерки остават борбата срещу вароатозата и техническата помощ (фигури 10а и 10б). Докато разходите остават доста стабилни за техническата помощ, възлизайки всяка година на около 26―27 % от използвания бюджет, констатирано е голямо намаление на дела от бюджета, използван за борбата срещу вароатозата (от 37 % през 2007 г. на 27 % през 2009 г.).

Мерките за техническа помощ са използвани от преобладаващото мнозинство на държавите-членки (фигури 10а и 11а), като Италия е главният ползвател на тази мярка в бюджетно изражение с повече от 900 000 EUR на финансова година. Другите големи ползватели на тази мярка са Гърция, Франция, Германия и Чешката република. Установено е, че новите държави-членки (България и Румъния) не са я използвали изобщо, като са предпочели да фокусират програмите си върху други мерки.

Мерките за борба срещу вароатозата също са използвани от всички държави-членки с изключение на Словения (фигури 10а и 11б). Държавите-членки, които са използвали най-много тази мярка, са Испания, Унгария и Полша. Португалия, след интензивното ѝ използване през 2007 г., значително е намалила дела от своя бюджет, посветен на тази мярка. За разлика от нея, Словения, която е използвала много малко тази мярка през 2007 и 2008 година, е увеличила силно бюджетните средства, отпуснати за тази мярка през 2009 г.

Мерките за рационализация на подвижното пчеларство остават третата най-широко използвана мярка, представляваща 18 % от разходите (фигури 10а и 11в). По традиция държавите от Южна Европа, които имат разнообразна флора и дълъг период на цъфтеж, използват най-много тази мярка. За Гърция може да се каже, че тя е избрала да пренасочи до голяма степен своята помощ за тази мярка, по-специално от 2008 и 2009 година насам (повече от половината от бюджета си). От друга страна Испания, Италия и Унгария са намалили сумите, инвестирани в тази мярка от 2008 г. насам.

На четвърто място са мерките за подновяване на пчелните кошери. Тази мярка се използва все по-често и се отбелязва голямо увеличение между 2007 и 2009 година (от 10 % на 15 % от разходите) (фигури 10a и 11д). След въвеждането на тази мярка през 2005 г. разходите за нея са нараснали от 6,2 % на 15 %. Това се обяснява с явлението на намаляване на пчелните колонии, което се е засилило през последните години. Пчеларските организации, които сътрудничат при изготвянето на програмите, са силно заинтересовани от въпросните мерки като компенсация за тези загуби на пчелни колонии. Държавите-членки, които са използвали най-много тази мярка, са Полша и Румъния. По отношение на Полша се забелязва впрочем силен спад на отпуснатите средства за тази мярка от 2009 г. насам.

Мерките в полза на анализите на пчелния мед и приложните изследвания се използват по-малко отколкото преди и възлизат на не повече от около 6-7 % през 2009 г. (фигури 10а, 11г и 11е).

Франция отделя най-големия бюджет за приложни изследвания с близо 900 000 EUR през 2009 г., което представлява повече от половината от общите суми, посветени на тази мярка на общностно равнище.

Що се отнася до анализите на пчелния мед, най-големи суми е отделила Испания (много голям ръст между 2007 и 2009 година). Другите държави-членки, с изключение на Австрия, отделят за тях минимални суми.

2.3. Коефициент на използване

Коментарите относно коефициента на използване са основават на данните, съобщени от държавите-членки във връзка с изпълнението на бюджета по типове мерки, като последните са послужили като отправна точка и по отношение на частта, свързана с изпълнението на разходите (таблица 10). Тези числени данни се различават понякога от данните на ЕЗФРСР (таблици 12а, б и в).

За финансовата година 2007 средният коефициент на използване е бил 90 %. Тази много добра степен на използване се обяснява с факта, че става въпрос за третата финансова година за ЕС-25 и че десетте държави-членки, присъединили се към ЕС през 2004 г., са натрупали достатъчно опит. Повечето държави-членки имат коефициент на използване между 90 % и 100 %. Държавите-членки с най-нисък коефициент на използване са Кипър (38 %) и Люксембург (56 %). Португалия, Словения и Словакия също имат сравнително ниски коефициенти на използваемост (между 69 и 76 %).

За финансовата година 2008 средният коефициент е отбелязал рязък спад от 90 % на 80 %. Все пак този спад се обяснява лесно с ниския коефициент на изпълнение на България и Румъния, за които това е била първата година на опит в това отношение. Както и през 2005 г. за десетте нови държави-членки, липсата на опит се е изразила в слабо използване (само 34 % в България и 17 % в Румъния). Португалия има също твърде нисък коефициент на използване (36 %). Както и през предходните години, най-големите бенефициери са използвали много добре бюджета си, с изключение на Франция, която е използвала само 74 %. Кипър и Люксембург, които са имали нисък коефициент през 2007 г., са успели да обърнат тенденцията и са използвали бюджета си оптимално.

От финансовата година 2009 се отбелязва със задоволство явно повишаване на използването на бюджета (88 %). България и Румъния са подобрили чувствително своите коефициенти на използване, въпреки че този на Румъния (54 %) остава значително под средната стойност за Общността. От големите страни бенефициери на бюджета на Общността Франция е подобрила чувствително своите резултати в сравнение с 2008 г. Затова пък Полша, след две години на много висок коефициент на използване, е успяла да използва само 74 % от своя бюджет. Португалия, въпреки известно подобрение, запазва твърде нисък коефициент (58 %), а Люксембург остава с нисък коефициент на използване (60 %).

2.4. Цели

Всички мерки, предложени от държавите-членки, са допустими при условие, че служат единствено и само за постигане на целите на една или друга от приоритетните мерки.

Специфични цели на допустимите мерки

След последния доклад не са се променили целите на мерките, допустими за финансиране от Общността.

Техническата помощ е насочена към повишаване на ефективността на производството и предлагането на пазара чрез използване на по-добри техники. Курсовете и другите мерки за обучение на пчеларите и ръководителите на групировките или кооперативите са насочени по-специално към области, като отглеждане и предпазване от болести, условия на събиране и опаковка, на съхранение и транспорт на пчелния мед, както и маркетинг.

Борбата срещу вароатозата има за цел намаляване на разходите, свързани с прилагането на обработките на кошерите, или поемането на част от тези разходи. Това паразитно заболяване е понастоящем причина за голям спад на производителността на пчеларския сектор в ЕС и за загубата на пчелни колонии, ако не се прилага обработка. Вароатозата не може да бъде напълно унищожена и обработката на пчелните кошери с разрешени продукти (които не оставят следи в меда) е единственият начин да се избегнат последиците от тази болест. Бе счетено, че е необходима и финансова помощ, за да се предотврати обработката с неразрешени химични вещества или прибягването до неефикасни методи.

Помощта за рационализация на подвижното пчеларство има за цел управление на движенията на кошерите на територията на Общността, както и подготовката на места, където могат да се съберат големи концентрации от пчелари през сезона на цъфтеж. Управлението на подвижното пчеларство може да бъде подпомогнато, наред с други мерки, от регистър на подвижното пчеларство, инвестиции в оборудването и изготвяне на карти на видовете пчелен мед.

Мерките в помощ на извършването на анализи на пчелния мед имат за цел да подобрят предлагането на пазара на пчелен мед. Финансирането на анализите относно физико-химичните характеристики на пчелния мед в зависимост от ботаническия произход дава възможност на пчеларя да узнае точно качеството на събрания мед и по този начин да получи по-добра цена за своя продукт на пазара.

Подновяването на пчелните кошери дава възможност, благодарение на финансирането на дейността в полза на производство на пчели майки и закупуване на пчелни пакети, да бъдат компенсирани загубите на пчели и следователно на продукция.

В рамките на този регламент възможността за включване на конкретни проекти за приложни изследвания в областта на качественото подобряване на пчелния мед в програмите за пчелен мед и популяризирането на резултатите от тях могат да допринесат за повишаване на доходите на производителите в определени региони.

3. ПРЕДЛОЖЕНИЯ НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

Като цяло държавите-членки са много доволни от начина, по който се управляват програмите и няма повтарящи се искания за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007. Много често те искат да бъде гарантирана устойчивостта на тези програми.

След последния доклад Комисията промени правилата за прилагането, с цел да се опрости изпълнението на програмите, като се предостави по-голяма гъвкавост на държавите-членки, по-специално, за да адаптират своите програми в течение на съответната финансова година. Комисията отмени правилото за 20 %, над които се изискваше становището на управителния комитет, за да може средствата, отпуснати първоначално за една мярка, да бъдат използвани за други мерки. В бъдеще, ако средствата бъдат преразпределени към мерки, които са първоначално предвидени в националните програми, държавите-членки имат свободата да направят това, без да спазват специална процедура. Ако става въпрос за нови мерки, за които Комисията не е била първоначално уведомена, становището на Комисията остава задължително. За сметка на това Комисията направи задължително за държавите-членки да я уведомяват след всяка финансова година, за да се знае за какъв вид мерки са били използвани средствата. Това дава възможност за по-добър анализ на програмите. Държавите-членки изразиха голяма удовлетвореност от тази по-голяма простота и гъвкавост.

За някои искания на държавите-членки Комисията беше все пак уведомена преди настоящия доклад. Изложените по-долу искания вече бяха направени в рамките на последния доклад:

- някои държави-членки искат мерките в подкрепа на лабораториите за физико-химичен анализ на пчелен мед да бъдат разширени и за останалите пчелни продукти.

Отговорът на Комисията е като дадения през 2004 г.: имайки предвид ограничения бюджет, това не е приоритет, особено с оглед на продаваните обеми. Продуктите с висока добавена стойност могат да понесат по-лесно от пчелния мед стойността на тези анализи. Няма сериозна причина за изменение на регламента в този смисъл;

- борба срещу другите болести при пчелите освен вароатозата; трябва да е ясно, че този режим няма за цел създаването на санитарна политика в този сектор. Именно за да се избегне всяко смесване с ветеринарната политика болестите, свързани с вароатозата, са направени недопустими за финансиране по програмите за пчеларството при изменението от 2004 г.;

- подобряване на статистическия инструмент: за да се възползват от съфинансирането на своите програми, държавите-членки трябва и сега да уведомяват за структурното проучване на сектора. Една ежегодна проверка на числените данни, предадени от държавите-членки, би създала административни трудности, което е нежелателно. Службите на Комисията съобщават редовно на операторите в рамките на различните комитети статистическите данни, с които разполагат относно вноса и износа;

- възможност за реализиране на проекти с европейска насоченост между няколко държави-членки. Комисията признава значението на такива проекти и уточнява, че последните може впрочем да бъдат приети, тъй като няма пречки за сътрудничеството между няколко държави-членки по един проект. Всяка държава-членка, която участва в него, трябва да направи вноска от определения ѝ бюджет. Преразпределянето на непоисканите суми към тези проекти би било в разрез с административното опростяване, към което се стремят повечето държави-членки и Комисията.

Направени бяха и други предложения:

- Поддръжката и възстановяването на пчелните кошери за демонстрационни цели да бъдат покрити от финансирането. Това е възможно и сега в рамките на техническата помощ или на мерките за подновяване на пчелните кошери.

- Това че някои мерки се отнасят до нови продукти (маркетинг, преработка и пр.), е възможно и сега в рамките на техническата помощ. Нищо не пречи да бъде финансирана група производители, които искат да изнесат на пазара нови продукти или нови опаковки. Освен към подобряване на производството, програмите са насочени също така към подобряване на предлагането на пазара.

- Възможност сумите, неизползвани от някои държави членки, да бъдат усвоени от други или да бъдат продължени сроковете на изплащане. Годишният характер на бюджета прави такава възможност трудна за прилагане, тъй като коефициентът на използване става известен едва впоследствие.

- По-добра информираност на пчеларите относно резултатите от приложните изследвания. Комисията споделя тази цел, но е трудно тя да бъде поставена в правна рамка. Уместно е да се напомни, че пчеларските организации участват в изготвянето на програмите във всяка държава-членка и че те следователно могат да искат тези сведения и евентуално да ги споделят в своите европейски организации.

- Някои държави-членки отправиха критики и за това, че е трудно да бъдат изготвени програмите, без да се знае предварително с какъв бюджет ще разполагат. Комисията разбира изложения проблем и ще проучи дали има начин той да бъде решен. Като се има предвид, че бюджетът се разпределя в зависимост от броя на пчелните кошери във всяка държава-членка и че данните за общия им брой се съобщават едновременно с програмите, засега не е възможно държавите-членки да бъдат уведомявани за отпускания им бюджет. С цел да се избегне това, би трябвало евентуално да бъдат забавени уведомлението за структурното проучване на държавите-членки и проектът за национална програма.

- Една държава-членка отправя критика и за това, че мерките, допустими за съфинансиране, трябва да бъдат изпълнени преди 31 август на текущата финансова година и че следователно е трудно дадена мярка да бъде финансирана през септември. Това се обяснява с факта, че плащанията за мерките трябва да бъдат осъществени преди края на текущата финансова година.

- Някои оспорват факта, че за една и съща мярка не може да има плащане едновременно в рамката на тези програми и на друга схема за помощ от Общността, без да оспорват забраната на двойното плащане, но считайки, че две програми могат да бъдат взаимно допълващи се. Комисията е длъжна да бъде много предпазлива, за да избегне всяко съфинансиране, така че не предвижда отмяната на това ограничение.

- Други биха желали по-точно описание на помощите за инвестиции, които могат да бъдат приети. Това би било в противоречие с гъвкавостта и простотата, прилагани през последните години. Не е възможно да бъде направен пълен списък на допустимите мерки. По принцип Комисията е проявявала винаги гъвкавост, ако може да се докаже, че въпросното оборудване е предназначено единствено за постигане на целите на различните мерки, допустими за съфинансиране.

Накрая някои държави-членки искат Комисията да внесе определени изменения в регламента относно определянето на подробни правила, по-специално за да се включат в него определения на другите пчелни продукти. Сега когато тези продукти са включени изцяло в Общия регламент за ООП, службите на Комисията ще разгледат този въпрос.

Имаше също искане дейностите на Комисията (не непременно само тези на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“) в полза на сектора да бъдат повече разгласявани. Комисията работи понастоящем по този въпрос, по-специално след резолюцията на Европейския парламент от месец ноември 2008 г. С оглед да се постигне по-добра координация на усилията, предприемани от различните генерални дирекции, и да бъде по-добре разбрано явлението на смъртността на пчелите, е създадена междуведомствена работна група. Сред задачите на тази група е в частност и въпроса за уведомяване относно дейностите на Комисията, които често са твърде слабо познати.

Накрая, споменати бяха и други, различни и по-специфични, мерки; те обаче не оправдават евентуално изменение на регламентите. Допустимостта на всяка специфична мярка ще бъде проучена в рамките на анализа на програмите преди тяхното приемане.

4. Предложения на операторите от сектора

Наблюденията, направени от сектора, могат да бъдат обобщени както следва:

Само производителите, и по-специално Общата конфедерация на селскостопанските кооперации в ЕС (COPA/COGECA), представиха някои забележки на службите на Комисията. Те настояват на първо място върху значението на тези програми, положителното им въздействие върху сектора и искат да бъде гарантирана тяхната устойчивост.

Освен тези общи забележки, са предложени някои подобрения, голяма част от които бяха впрочем поискани от държавите-членки:

- Подобряване на сътрудничеството между държавите-членки и пчеларските организации при изготвянето на програмите. Те съжаляват по-специално, че в някои случаи липсата на сътрудничество води до това, че бюджетът невинаги се използва по най-целесъобразен начин. Комисията признава съществената роля, която професионалните организации трябва да изпълняват при изготвянето на програмите, и напомня, че държавите-членки имат дори задължение да спазват този диалог, чиято цел е оптималното насочване към допустимите мерки.

- Мерките за техническа помощ не бива да служат за насърчаване на изследователската дейност.

- Въвеждане на подмярка към техническата помощ за финансиране на създаването на европейска платформа за пчеларството, насочена към насърчаване на взаимодействието. Комисията поощрява обмена между пчеларите от различните държави-членки, но не смята за необходимо да се създава такава платформа. Това би било в противоречие със самия принцип на съфинансиране и опростяване. Мерките за техническа помощ на всяка от държавите-членки могат все пак да включват мерки в полза на такова сътрудничество в рамките на Общността.

- По-добро разпространение на резултатите от приложните изследвания (вж. коментарите на държавите-членки).

- Въвеждане на определения на другите пчеларски продукти (вж. коментарите на държавите-членки).

- Увеличение на бюджета и на дела на финансирането от Общността.

- Накрая се иска да бъде изменено приложение ІІ към регламента за прилагането, за да се включат данни за смъртността на пчелите.

5. Заключение

Както вече беше установено през 2007 г., механизмът, предвиждащ изготвянето на национални програми, имащи за цел подобряване на производството и предлагането на пазара в Европейския съюз, дава положителни резултати за сектора на пчеларството от гледна точка както на държавите-членки, така и на пчеларите.

Приоритетните мерки, възприети от Регламент (ЕО) № 797/2004, макар и ограничени в бюджетно отношение, показаха реалната си качествена стойност за сектора на пчеларството.

Мерките за опростяване, въведени от Комисията през 2007 г., дадоха възможност на държавите-членки да адаптират лесно своите програми по време на изпълнението, с цел да се реагира адекватно на непредвидените или подценяваните трудности при уведомяването за програмите.

С оглед на елементите, изложени в настоящия доклад, и с цел да се избегне ново изменение на регламента, което би изисквало време за приемането му от държавите-членки и е съпроводено с риска от не толкова добро използване на първо време, Комисията счита, че не е уместно да бъде изменян Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета. От друга страна, Комисията ще прецени своевременно дали е възможно да отговори положително на исканията на държавите-членки или на операторите във връзка с подробните правила за прилагането.

[1] ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

[2] COM(2007) 131 окончателен.

[3] ОВ L 163, 30.4.2004 г., стр. 83.