BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ  
Брюксел , 28.11.2014 г. 
COM(2014) 902 final 
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКАТА  ЦЕНТРАЛНА  БАНКА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  
И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ , КОМИТЕТА  НА РЕГИОНИТЕ  И ЕВРОПЕЙСКАТА  
ИНВЕСТИЦИОННА  БАНКА  
Годишен  обзор  на растежа  за 2015 г. 
 
 
2 СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКАТА  ЦЕНТРАЛНА  БАНКА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  
И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ , КОМИТЕТА  НА РЕГИОНИТЕ  И ЕВРОПЕЙСКАТА  
ИНВЕСТИЦИОННА  БАНКА  
Годишен  обзор  на растежа  за 2015 г. 
 
      
 
3  ВЪВЕДЕНИЕ  
След  като премина  през най-тежката  финансова  и икономическа  криза  от поколения  
насам , ЕС направи  много , за да бъдат  положени  основите  за по-солиден  и устойчив  
растеж  в бъдеще . Въпреки  усилията , положени  на национално  и европейско  равнище , 
обаче  възстановяването  е по-слабо  от очакваното  преди  една  година . Инерцията  
започна  да намалява  през пролетта  на 2014 г. Икономическата  криза  доведе  до 
продължаваща  социална  криза  и бавното  възстановяване  пречи  на усилията , които  се 
полагат  за намаляване  на високата  безработица .   
Докато  с глобалната  икономическа  среда  се обяснява  част от настоящото  забавяне , 
специфични  вътрешни  фактори  възпрепятстват  по-бързия  икономически  растеж  в ЕС. 
Различията  между  държавите  членки  са големи . Растежът  продължава  да бъде  
задържан  от разпокъсаността  на финансовите  пазари  вследствие  на финансовата  криза  
и кризата  на държавните  дългове , от необходимостта  от намаляване  на корпоративния  
дълг , дълга  на домакинствата  и държавния  дълг , от непълното  коригиране  на 
макроикономическите  дисбаланси  и от липсата  на доверие , дължаща  се на 
несигурността  по отношение  на икономическите  перспективи  и по отношение  на 
ангажираността  към структурните  и институционалните  реформи . Ниската  
производителност , слабите  инвестиции  и високата  структурна  безработица  ограничават  
перспективите  на Европа  за растеж . 
Същевременно  ЕС и неговите  държави  членки  трябва  да преодолеят  редица  
дългосрочни  тенденции , засягащи  създаването  на работни  места  и икономическия  
растеж , и по-конкретно  свързани  с обществените  и демографските  промени , 
глобализацията , производителността  и технологичното  развитие , натиска  върху  
ресурсите  и опасенията  във връзка  с околната  среда , както  и като цяло  по-слабия  
растеж  в бързо  развиващите  се и развиващите  се държави .  
Встъпването  в длъжност  на нова  Комисия , която  има амбициозна  програма  за работни  
места , растеж , справедливост  и демократична  промяна1, е подходящият  момент  за ново  
начало . Необходимо  е икономическият  растеж  в ЕС спешно  да бъде  съживен  и спешно  
да бъде  генериран  нов импулс  за промяна . В настоящия  годишен  обзор  на растежа , 
както  и в съпътстващите  го документи , е представен  пакетът  от мерки  за работни  места , 
растеж  и инвестиции , обявен  като първи  приоритет  в политическите  насоки  за тази 
Комисия . 
 
Каре  1. Основни  констатации  в прогнозите  на Комисията  от есента  на 2014 г.2 
• Очаква  се реалният  ръст  на БВП  да достигне  1,3 % в ЕС и 0,8 % в еврозоната  за 
2014 г. като цяло . С подобряването  на външното  и вътрешното  търсене  той 
следва  да се повиши  бавно  през 2015 г. съответно  до 1,5 % и 1,1 %. Що се отнася  
до 2016 г., се очаква  ускоряване  на икономическата  дейност  съответно  до 2,0 % 
и 1,7 %.  
• Безработицата  достигна  24,6 милиона  души  през август  2014 г., като 5 милиона  
                                                 
1  Вж. Политическите  насоки  за новата  Комисията  от 15 юли 2014 г.: 
http://ec.europa.eu/about/juncker-commission/docs/pg_bg.pdf . 
2  Прогнози  на Комисията  от есента  на 2014 г., 4 ноември  2014 г.: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2014/pdf/ee7_en.pdf . 
 
 
4 от тях са на възраст  между  15 и 24 години . Трайната  безработица  е много  
висока . Безработицата  се различава  силно  в различните  държави  членки  – от 
5,1 % в Германия  и 5,3 % в Австрия  до 24,8 % в Испания  и 26,8 % в Гърция  през  
2014 г. 
• Тенденцията  за ниска  инфлация  се очаква  да продължи  и през тази година , с по-
ниски  цени  на стоките , и по-специално  на енергията  и храните , и с по-слаби  от 
очакваните  икономически  перспективи . Очаква  се постепенното  възстановяване  
на икономическата  дейност  през  прогнозния  период  да доведе  до увеличение  на 
инфлацията  в ЕС – от 0,6 % през 2014 г. на 1,0 % през 2015 г. и 1,6 % през  
2016 г. 
• Според  прогнозите  съотношенията  дефицит /БВП  ще намалеят  още повече  през  
тази година , макар  и по-бавно  отколкото  през 2013 г. – от 4,5 % през 2011 г. на 
съответно  3,0 % за ЕС и 2,6 % за еврозоната . Прогнозата  за бюджетните  
дефицити  е, че ще продължат  да намаляват  през следващите  две години  
благодарение  на засилващата  се икономическа  дейност . Очаква  се 
съотношенията  дълг /БВП  на ЕС и на еврозоната  да нараснат , достигайки  
съответно  88,3 % и 94,8 %, и да останат  високи  в редица  държави . 
 
В настоящия  годишен  обзор  на растежа  за 2015 г. Комисията , която  встъпи  в длъжност  
на 1 ноември  2014 г., представя  основните  характеристики  на своята  програма  за 
създаване  на работни  места  и растеж . Съживяването  на растежа  може  да бъде  
постигнато  само  ако институциите  на ЕС и държавите  членки  работят  заедно , за да 
постигнат  резултати  по отношение  на европейската  социална  пазарна  икономика . Ето 
защо  в настоящия  годишен  обзор  на растежа  се посочва  какво  още може  да бъде  
направено  на равнище  ЕС, за да се помогне  на държавите  членки  да постигнат  по-висок  
растеж  и напредък  към устойчиво  развитие . За тази цел ще бъде  необходима  твърда  
ангажираност  за промяна  и за промяна  на начина  на работа  на национално  равнище . 
 
1. ИНТЕГРИРАН  ПОДХОД  
В настоящия  момент  един  от основните  поводи  за опасение  е рискът  от постоянно  
нисък  растеж , почти  нулева  инфлация  и висока  безработица . Последиците  от кризата  са 
не само  циклични , както  се вижда  от слабото  съвкупно  търсене , но и съдържат  
значителен  структурен  компонент , който  доведе  до намаляване  на потенциалния  
растеж  на икономиките  в ЕС.  
Структурните , фискалните  и паричните  политики  трябва  да бъдат  обединени  в 
интегриран , благоприятстващ  растежа  подход  с цел ефективна  борба  с това 
предизвикателство , като се въздейства  както  на търсенето , така и на предлагането  в 
нашите  икономики . За тази цел е необходимо  да бъдат  предприети  действия  на всички  
равнища  на управлението  – от глобалното , а именно  в контекста  на Г-20, до 
европейското , националното , регионалното  и местното  равнище .  
Междувременно  в рамките  на своя мандат  и при пълна  независимост  Европейската  
централна  банка  (ЕЦБ ) ще продължи  да играе  ключова  роля  при определянето  на 
цялостната  политика  за еврозоната . ЕЦБ  носи  изключителната  отговорност  за 
паричнатаполитика  в еврозоната . Тя предприе  редица  от важни  мерки  за облекчаване  
на паричната  политика  и за подобряване  на отразяването  ѝ в по-широкообхватни  
 
5 финансови  условия , по-конкретно  чрез програмата  си за закупуване  на обезпечени  с 
активи  ценни  книжа , чието  изпълнение  започна  миналия  октомври . В комбинация  с 
програмата  за обезпечени  облигации  и програмата  за целеви  операции  по дългосрочно  
рефинансиране  общото  отражение  на тези три мерки  върху  счетоводния  баланс  на ЕЦБ  
ще бъде  значително . Очаква  се размерът  на счетоводния  баланс  да се доближи  до 
неговия  размер  от началото  на 2012 г. Тези  мерки  следва  да подпомагат  
икономическата  дейност , докато  преминават  през икономиката . 
Време  е публичните  органи  на всички  равнища  да поемат  отговорност . Поради  
разликите  между  държавите  членки  правилният  подход  за една  държава  неизбежно  ще 
се различава  от този за друга , като същевременно  обаче  той остава  част от общ, 
интегриран  подход . Комисията  препоръчва  три основни  стълба  за икономическата  и 
социалната  политика  на ЕС през 2015 г.: 
• Координиран  стимул  на инвестициите : успоредно  с настоящия  годишен  обзор  
на растежа  Комисията  предлага  план  за инвестиции  за Европа , с помощта  на 
който  следва  да бъдат  мобилизирани  поне  315 млрд . EUR допълнителни  
публични  и частни  инвестиции  през  периода  2015–2017 г. и значително  да се 
подобри  цялостната  инвестиционна  среда .  
• Подновен  ангажимент  за структурни  реформи : той е от съществено  значение , 
за да могат  държавите  да намалят  дълга  си и да стимулират  създаването  на 
повече  и по-добри  работни  места . Напредъкът  на национално  и европейско  
равнище  в области  като услугите , енергетиката , телекомуникациите  и цифровата  
икономика , както  и в подобряването  на условията  за бизнес , създава  нови  
възможности  за работни  места  и за растеж . Премахването  на бюрокрацията  на 
европейско  и национално  равнище  в рамките  на програмата  за по-добро  
регулиране  е от съществено  значение  за създаване  на подходящата  регулаторна  
среда  и за насърчаване  на климат  на предприемачество  и създаване  на работни  
места . За тази цел са необходими  национална  отговорност  и ангажираност  на 
най-високо  равнище  на управлението , както  и от страна  на националните  
парламенти . Европеизирането  на тези усилия  съдържа  голям  потенциал .  
• Прилагане  на фискална  отговорност : въпреки  значителния  напредък , 
постигнат  в областта  на бюджетното  консолидиране , държавите  членки  все още 
не са осигурили  дългосрочен  контрол  на размера  на дефицита  и на дълга . 
Фискалните  политики  следва  да бъдат  диференцирани  в зависимост  от 
ситуацията  във всяка  държава . Държавите  членки , които  разполагат  с повече  
фискални  възможности , следва  да предприемат  мерки  за насърчаване  на 
вътрешното  търсене , като поставят  особен  акцент  върху  инвестициите . Освен  
това качеството  на публичните  финанси  следва  да се повиши  чрез подобряване  
на ефективността  на разходите  и даване  на приоритет  на производствените  
инвестиции  при държавните  разходи , което  може  да бъде  постигнато  чрез 
повишаване  на ефективността  на данъчната  система  и превръщането  ѝ в данъчна  
система , която  подкрепя  инвестициите . Борбата  с данъчните  измами  и с 
укриването  на данъци  е от съществено  значение  за гарантирането  на 
справедливост  и позволява  на държавите  членки  да събират  дължимите  им 
приходи  от данъци .  
 
 
 
6 Графика  1. Интегриран  подход  
 
 
 
Предприемането  на едновременни  действия  и в трите  области  е от решаващо  значение  
за възстановяване  на доверието , за намаляване  на несигурността , която  пречи  на 
инвестициите , и за извличане  на максимална  полза  от силните  взаимно  подсилващи  се 
ефекти  от трите  стълба , които  действат  заедно . По-конкретно  ясно  е, че за да бъде  
постигната  устойчивост  на публичните  финанси  и за да бъдат  мобилизирани  
инвестиции , подновеният  ангажимент  за структурни  реформи  ще бъде  от съществено  
значение . 
За да се приложи  логиката  на новия  интегриран  подход , Комисията  предлага  
европейският  семестър  за координация  на икономическата  политика  да се 
рационализира  и подсили  в подкрепа  на трите  стълба .  
За да се заздрави  връзката  между  структурните  реформи , инвестициите  и фискалната  
отговорност , Комисията  ще предостави  също  така допълнителни  насоки  за възможно  
най-доброто  използване  на гъвкавостта , включена  в съществуващите  разпоредби  на 
Пакта  за стабилност  и растеж .3 
 
2. СТИМУЛИРАНЕ  НА ИНВЕСТИЦИИТЕ  
Слабите  инвестиции  затрудняват  възстановяването  на Европа  
Съществува  спешна  нужда  от стимулиране  на инвестициите  в Европа . Поради  кризата  
инвестициите  намаляха  с около  430 млрд . EUR след  най-високата  си стойност  през 
2007 г., което  представлява  спад  с 15 %. В някои  държави  членки  този спад  е още по-
драматичен .4 Есенните  прогнози  на Комисията  показват , че слабите  инвестиции  
задържат  крехкото  възстановяване  на ЕС.   
 
                                                 
3  Както  е обявено  в Политическите  насоки  за новата  Комисията  от 15 юли 2014 г. 
4  Това  важи  за Италия  (-25 %), Португалия  (-36 %), Испания  (-38 %), Ирландия  (-39 %) и Гърция   
(-64 %). 
 
7 Целта  не е да се постигне  върховата  стойност  от 2007 г. със същия  вид инвестиции  – 
някои  от инвестициите  преди  кризата  не бяха  устойчиви . Въпреки  това е притеснителна  
констатацията , че в Европа  инвестициите  не са възстановили  размера  си в последно  
време , за разлика  от инвестициите  в САЩ . През  2013 г. инвестициите  все още бяха  
19,3 % от БВП , което  е с около  2 процентни  пункта  под средната  им историческа  
стойност , ако се изключат  годините  на силен  растеж , последвани  от силна  рецесия . 
Вследствие  на това Европа  изпитва  недостиг  на инвестиции  в размер  на 230–
370 млрд . EUR в сравнение  с дългосрочните  ѝ тенденции . 
 
Графика  2. Последни  инвестиционни  тенденции  в ЕС 
(Реално  бруто  образуване  на основен  капитал , ЕС-28, цени  от 2013 г., млрд . EUR) 
 
 
 
 Същевременно  големите  нужди  от инвестиции  остават  непосрещнати . Домакинствата  и 
предприятията  например  се нуждаят  от най-новите  технологии  и искат  да се възползват  
от тях и да повишат  енергийната  и ресурсната  си ефективност . Системите  за 
образование  и за иновации  не са така добре  оборудвани  като тези на основните  ни 
конкуренти  и
 получават  по-слабо  финансиране  от тях. Социалните  ни системи  трябва  
да бъдат  осъвременени , за да отговарят  на предизвикателствата  на бързо  застаряващото  
ни население . Енергийният  ни сектор  трябва  да модернизира  своите  мрежи  с най-
новите  технологии , да интегрира  възобновяеми  източници  на енергия  и да 
диверсифицира  източниците  ни на доставки . Транспортният  ни сектор  трябва  да 
модернизира  своята  инфраструктура , да намали  задръстванията  и да подобри  
търговските  връзки . Околната  ни среда  се нуждае  от по-добри  съоръжения  за 
отпадъците , за рециклиране  и за пречистване  на отпадъчните  води . Необходими  са ни 
също  мащабни  и по-бързи  широколентови  връзки  и по-интелигентни  центрове  за 
обработка  на данни  в цяла  Европа . 
 Тези  нужди  се усещат  силно  след  толкова  години  на слаб  или никакъв  растеж , като 
съществува  риск  европейският  производствен  капитал  да се намалее  и да остарее . Това  
ще намали  допълнително  конкурентоспособността  и потенциала  ни за растеж  и ще 
натежи  на производителността  и на способността  ни да създаваме  работни  
места . 
 
8  
Не съществува  единствен  или прост  отговор  на тези въпроси . Причините  за 
незадоволителното  равнище  на инвестициите  са няколко : слабото  доверие  на 
инвеститорите , ниските  очаквания  на търсенето  и високата  задлъжнялост  на 
домакинствата , на предприятията  и на публичните  органи . В много  региони  
несигурните  перспективи  и опасенията , свързани  с кредитния  риск , попречиха  на МСП  
да получат  финансиране  за стойностни  проекти . 
 Понастоящем  има големи  спестявания  на частния  сектор  и висока  ликвидност , но тези 
пари  не стигат  до реалната  икономика  на Европа . Това  е област , в която  публичните  
органи  на всички  равнища  имат  роля , която  трябва  да изпълняват . 
 
Много  може  да бъде  постигнато  на национално  
и регионално  равнище  
 
Националните  и регионалните  органи  имат  ключова  роля  в насърчаването  на 
необходимите  структурни  реформи , в упражняването  на фискална  отговорност  и в 
стимулирането  на инвестициите  в подкрепа  на работните  места  и растежа . Държавите  
членки , които  разполагат  с възможности  за маневриране  във фискалната  сфера , трябва  
да инвестират  повече . Всички  държави  членки , но особено  тези с по-ограничени  
възможности  за предприемане  на фискални  мерки , следва  да гарантират  ефективно  
използване  на ресурсите  и да третират  с приоритет  инвестициите  и разходите , свързани  
с растежа , в своите  бюджети , като привличат  повече  инвестиции  от фондовете  на ЕС, 
които  могат  да ползват , и като създават  по-благоприятна  среда  за инвестиции  от страна  
на частния  сектор .  
 През  идните  месеци  националните  и регионалните  органи  разполагат  с единствена  по 
рода  си възможност  да използват  бюджета  на ЕС за периода  2014–2020 г. по възможно  
най-добрия  начин , тъй като стават  достъпни  нови  механизми  и инструменти . Размерът  
на бюджета  на ЕС е 960 млрд . EUR 
за настоящия  седемгодишен  период , което  
съответства  на 140 млрд . EUR годишно , т.е. на 1 % от БВП  на ЕС. Вече  започват  да се 
изпълняват  ключови  програми  на ЕС, като например  „Хоризонт  2020“ (за иновациите  и 
научните  изследвания ), Механизмът  за свързване  на Европа  (за инфраструктурата ) и 
COSME ( за финансирането  на МСП ). 
 Това  важи  също  за новото  
поколение  европейски  структурни  и инвестиционни  
фондове , които  ще осигурят  350 млрд . EUR за нови  инвестиции  през  периода  2014–
2020 г. Тези  средства  ще се превърнат  в инвестиции  от над 600 млрд . EUR, когато  бъде  
включено  националното  съфинансиране . Фондовете  имат  различно  значение  в 
различните  държави , но те могат  да играят  много  стратегическа  роля  навсякъде , 
представлявайки  средно  10 % от общите  публични  инвестиции  в ЕС. 
 
План  за инвестиции  за Европа   
 
Планът  за инвестиции  за Европа , който  Комисията  представя  съвместно  с настоящия  
годишен  обзор  на растежа , ще допълни  и насърчи  полаганите  понастоящем  усилия . 
Благодарение  на него  от настоящия  момент  до края  на 2017 г. ще бъдат  мобилизирани  
поне  315 млрд . EUR допълнителни  публични  и частни  инвестиции . В първия  случай  
това може  да бъде  постигнато  посредством  съвместни  усилия  на институциите  на ЕС и 
Европейската  инвестиционна  банка  (ЕИБ ) чрез създаване  на нов Европейски  фонд  за 
стратегически  инвестиции . Въздействието  на плана  обаче  ще нарасне  и ще надхвърли  
315 млрд . EUR с присъединяването  на повече  заинтересовани  страни  с допълнителен  
 
9 доброволен  финансов  принос : държавите  членки , националните  насърчителни  банки  
(ННБ ), регионалните  органи  и частните  инвеститори  играят  основна  роля . Важно  е да 
се отбележи , че в контекста  на оценката  на публичните  финанси  съгласно  Пакта  за 
стабилност  и растеж  Комисията  ще подкрепи  капиталовите  вноски  в новия  фонд . 
 Тези  допълнителни  средства  следва  да 
бъдат  използвани  за инфраструктурата , и по-
специално  за енергетиката  и широколентовите  мрежи , за транспортната  
инфраструктура , по-специално  в промишлените  центрове , за образованието , научните  
изследвания  и иновациите  и за енергията  от възобновяеми  източници  и енергийната  
ефективност . Това  са области , в които  съществуват  несъмнени  нужди  и в които  се 
очаква  напредъкът  да донесе  големи  икономически  ползи  и ползи  за обществото . 
 С привеждането  си в действие  планът  за инвестиции  ще служи  за постигането  на три 
взаимосвързани  цели  на политиката : да се обърне  посоката  на напоследък  низходящите  
тенденции  в инвестициите  и да се стимулират  допълнително  създаването  на работни  
места  и възстановяването  на икономиката  на ЕС; 
да се предприемат  решителни  мерки  
за посрещане  на дългосрочните  нужди  на нашата  икономика  чрез насърчаване  на 
конкурентоспособността  ѝ в стратегически  области ; да се засили  европейското  
измерение  на човешкия  ни капитал  и на физическата  ни инфраструктура , като се 
обърне  специално  внимание  на междусистемните  връзки , които  са от жизненоважно  
значение  за единния  пазар . 
 
При разработването  на плана  за инвестиции  са взети  предвид  ограничените  
възможности  на правителствата  на държавите  за предприемане  на фискални  мерки , за 
да се избегне  натоварването  на националните  публични  финанси . Фискалната  
отговорност  е част от възстановяването  на доверието , от което  Европа  се нуждае , за да 
излезе  от кризата . Ето защо  планът  се основава  на решения , налични  на равнище  ЕС, и 
на установени  органи  и процедури , които  ще помогнат  за по-бързо  постигане  на 
желаните  резултати  и за стриктно  изпълнение  и строга  отчетност .  
  
Каре  2. Основни  характеристики  на плана  за инвестиции  за Европа  
Планът  за инвестиции  за Европа  се основава  на три взаимно
 подсилващи  се 
направления : 
 Мобилизиране  на поне  315 млрд . EUR допълнителни  средства  за инвестиции  от 
настоящия  момент  до края  на 2017 г. 
 Целеви  инициативи , за да се гарантира , че инвестициите  се използват  за нуждите  
на реалната  икономика . 
 Мерки  за подобряване  на инвестиционната  среда , благодарение  на които  
инвестициите  в Европа  ще станат  по-привлекателни . 
 
Мобилизиране  на поне  315 млрд . EUR допълнително  финансиране  за инвестиции  
на равнище  ЕС 
 
 В тясно  партньорство  с ЕИБ  ще бъде  създаден  нов Европейски  фонд  за 
стратегически  инвестиции , който  да подпомага  стратегическите  инвестиции  от 
европейско  значение  и рисковото  финансиране  за МСП  и за предприятията  със 
средна  капитализация  в Европа .  
 Европейските  структурни  и инвестиционни  фондове  ще бъдат  използвани  в пълна  
степен . Това  означава  да се гарантира , че средствата  на ЕС, които  остават  в 
 
10 периода  на програмиране  2007–2013 г., се използват  максимално  ефективно . Това  
означава  също  да се увеличи  ефектът  на лоста  на средствата  на ЕС за периода  
2014–2020 г. чрез като цяло  удвояване  на дела  на иновационните  финансови  
инструменти  и оползотворяване  във възможно  най-голяма  степен  на 
съфинансирането  от частни  източници . 
 
Достигане  на финансирането  до реалната  икономика  
 
 Въз основа  на доклада  на работна  група  на Комисията , ЕИБ  и държавите  членки  на 
равнище  ЕС ще бъде  създаден  прозрачен  набор  от проекти , които  са готови  за 
инвестиции . 
 
 Източници  на експертен  опит  и на техническа  помощ  ще бъдат  обединени  в общ 
консултантски  център  по въпросите  на инвестициите , предназначен  за 
организаторите  на проекти , за инвеститорите  и за управляващите  органи . 
 В сътрудничество  с националните  и регионалните  органи  Комисията  и ЕИБ  ще 
работят  с организаторите  на проекти , инвеститорите  и институционалните  
заинтересовани  страни , за да улеснят  реализирането  на ключови  инвестиционни  
проекти . 
 
Подобряване  на инвестиционната  среда  
 
 Мерки  на национално  и на европейско  равнище  за подобряване  на нормативната  
рамка  с цел постигане  на по-голяма  яснота  и предсказуемост  и с цел стимулиране  
на инвестициите .  
 Мерки  за разработване  на нови  и алтернативни  източници  на дългосрочно  
финансиране  за икономиката  и за преминаване  към съюз  на капиталовите  пазари .  
 Мерки  за доизграждане  на единния  пазар  в ключови  сектори  като енергетиката , 
транспорта  и цифровата  икономика .  
 
3. ПОДНОВЕН  АНГАЖИМЕНТ  ЗА СТРУКТУРНИ  РЕФОРМИ   
Повишаването  на конкурентоспособността  на европейската  икономика  и осигуряването  
на подходящата  регулаторна  среда  за дългосрочни  инвестиции  са от решаващо  
значение  за растежа . Структурните  реформи  могат  да помогнат  за привличането  на 
частни  производствени  инвестиции , особено  в мрежовите  индустрии  и интелигентното  
производство , където  нуждите  от инвестиции  са големи . На равнище  ЕС това налага  
допълнително  задълбочаване  на единния  пазар  и избягване  на прекомерно  
обременяващите  нормативни  разпоредби , особено  за малките  и средните  предприятия , 
подобряване  на достъпа  до финансиране  и гарантиране  на качеството  на инвестициите  
в научните  изследвания  и иновациите . На равнище  държави  членки  тези усилия  трябва  
да бъдат  допълнени  с амбициозно  изпълнение  на структурните  реформи  на пазарите  на 
продукти  и услуги  и на пазарите  на труда .  
ПРЕМАХВАНЕ  НА ОСНОВНИТЕ  ПРЕЧКИ  НА РАВНИЩЕ  ЕС 
Изграждането  на единния  пазар  за стоките  и за услугите  е приоритет . С над 
500 милиона  потребители  европейският  единен  пазар  остава  най-мощният  двигател  за 
икономическия  растеж  на равнище  ЕС. Той налага  да се постави  силен  акцент  върху  
по-нататъшното  интегриране  на пазарите  на стоки  и услуги , в които  потенциалът  за 
 
11 работни  места , растеж  и иновации  е значителен  както  онлайн , така и офлайн . В това 
отношение  е важно  да се използват  синергиите  между  един  добре  функциониращ  
единен  пазар  и промишлеността . Потребителите  следва  да могат  да се възползват  от 
интегриран  единен  пазар , който  предлага  същите  възможности  като техните  
национални  пазари . По-задълбоченият  единен  пазар  ще създаде  ползи  и във външен  
аспект . Той ще укрепи  позицията  на европейските  предприятия  в световните  вериги  на 
стойността , ще привлече  инвестиции  и ще постави  Съюза  в по-добра  позиция  за 
изграждане  на по-здрави  връзки  с новите  центрове  на световен  растеж  посредством  
търговски  споразумения , които  подобряват  регулаторното  сближаване  с основните  ни 
търговски  партньори .  
Цифровият  единен  пазар  е от съществено  значение  за работните  места , растежа  и 
иновациите . Световната  икономика  се превръща  в цифрова  икономика . 
Информационните  и комуникационните  технологии  са не само  сектор , но и основите  на 
съвременната  иновационна  икономика . Свързаният  цифров  единен  пазар  може  да 
постигне  повишаване  на ефективността  в размер  на 260 млрд . EUR годишно .5 
Цифровите  технологии  въвеждат  нови  начини  на производство  на стоки  и предоставяне  
на услуги  – от автомобилите  и химикалите  до разпространението  на дребно  и 
енергетиката , като променят  начина  ни на работа  и учене . Добрата  позиция  в 
цифровата  икономика  ще определи  бъдещата  конкурентоспособност  на ЕС и пътя  към 
възобновяването  на икономическия  растеж . Цифровите  услуги  са от жизненоважно  
значение  за ефективността  и сигурността  на ключовите  стратегически  инфраструктури  
на Европа , като например  енергетиката  и железопътния  транспорт . И най-важното , те 
предлагат  огромни  ползи  за обществото  — достъп  до стоки  и услуги  и до информация , 
свобода  на изразяване , творчество  и по-добро  здравеопазване  и обществени  услуги . 
Въпреки  това нямаме  цифров  единен  пазар . Едва  14 % от МСП  ползват  интернет  за 
продажби  онлайн . Едва  12 % от потребителите  правят  трансгранични  покупки . 
Потребителите  са недоволни , когато  нямат  достъп  до цифрови  услуги  в друга  държава  
членка  поради  ограничителни  бизнес  практики  или поради  правни  пречки . 
Предприятията  ще могат  да оползотворят  изцяло  потенциала  на цифровия  сектор  едва 
след  въвеждането  на общи  европейски  правила  за защита  на данните  от най-висок  
стандарт  и след  възстановяването  на доверието  на потребителите . 
В областта  на енергийните  пазари  са необходими  допълнителни  структурни  
реформи , за да се постигне  устойчив  енергиен  съюз  с ориентирана  към бъдещето  
политика  в областта  на изменението  на климата , в съответствие  с целите  на 
стратегията  „Европа  2020“ и с рамката  за 2030 г. за климата  и енергетиката , договорена  
от Европейския  съвет  през октомври  2014 г., както  и за да се повиши  сигурността  на 
енергийните  доставки  и да се доизгради  вътрешният  енергиен  пазар . За тази цел трябва  
да се усъвършенства  структурата  на енергийния  пазар , да се подсилят  съществуващите  
инструменти , основани  на пазара , и да се модернизира  и разшири  енергийната  
инфраструктура . Това  следва  да позволи  на енергийния  поток  да се движи  свободно  в 
рамките  на ЕС, да се премахнат  енергийните  острови  и да се интегрират  
възобновяемите  енергийни  източници  в мрежата . Финансирането  на необходимите  
инвестиции  ще бъде  голямо  предизвикателство . Въпреки  значителната  подкрепа , която  
ще бъде  оказана  от структурните  и инвестиционните  фондове  на ЕС, са необходими  
иновационни  финансови  механизми  за стимулиране  и привличане  на инвестиции  в 
модернизирането  на енергетиката  и за стимулиране  на инвестициите  на частни  
домакинства  в енергийна  ефективност .  
                                                 
5  Mapping the Cost of Non-Europe 2014-2019 („ Проучване  на „цената  на отказа  от Европа “ за 
периода  2014–2019 г.“), проучване , публикувано  от Европейския  парламент  през юли 2014 г.  
 
12 Необходими  са амбициозни  действия , за да се осигури  регулаторна  рамка  на ЕС, 
която  подкрепя  работните  места , растежа  и инвестициите . Комисията  ще даде  
приоритет  на работата , започната  от нея през  декември  2012 г. със стартирането  на 
Програмата  за пригодност  и резултатност  на регулаторната  рамка  (REFIT) – общ 
преглед  на съществуващото  законодателство . Тя следва  да олекоти  и опрости  
европейското  право  и да го направи  по-евтино  в полза  на гражданите  и предприятията . 
Комисията  ще подсили  допълнително  регулаторните  си инструменти  (оценка  на 
въздействието  и оценка ) в тясно  сътрудничество  с останалите  европейски  институции , 
държавите  членки  и заинтересованите  страни . 
Премахването  на регулаторните  пречки , упоменати  по-горе, трябва  да се направи  
успоредно  с привеждането  в действие  на новия  Европейски  фонд  за стратегически  
инвестиции , разработен  в партньорство  между  Комисията  и ЕИБ . 
СТРУКТУРНИ  РЕФОРМИ  НА РАВНИЩЕ  ДЪРЖАВИ  ЧЛЕНКИ  
В крайна  сметка  реформите  и модернизирането  на икономиките  са необходими , за да се 
укрепи  европейският  социален  модел . Важно  е всички  членове  на обществото , и 
особено  социалните  партньори , да могат  да участват  и да подкрепят  проактивно  
промяната .  
Амбициозното  провеждане  на структурни  реформи  на пазарите  на продукти  и услуги  и 
на пазарите  на труда  може  да подпомогне  повишаването  на производителността , 
възвръщането  на конкурентоспособността  и подобряването  на бизнес  средата , като по 
този начин  благоприятства  и инвестициите . То може  да допринесе  за трайно  
възстановяване  на баланса  на модела  за растеж , да намали  отрицателния  ефект  от 
необходимото  намаляване  на задлъжнялостта  на частния  сектор  и да подпомогне  
предотвратяването  на вредни  макроикономически  дисбаланси . Освен  това чрез 
въздействието  върху  растежа , производителността  и заетостта , при условие  че са 
налице  подходящи  канали , то може  да допринесе  за подобряване  на цялостното  
социално  положение  и намаляване  на бедността , както  и за устойчивостта  на частния  и 
публичния  дълг .  
Въпреки  постиженията  на някои  държави  членки , особено  на по-уязвимите , във всички  
държави  членки  са необходими  допълнителни  усилия  за реформа . Напоследък  опитът  
съдържа  много  доказателства , че амбициозните  действия  водят  до несъмнени  резултати  
(вж. каре 3).  
Каре  3. Примери  за ефективни  структурни  реформи  в държавите  членки   
• През  декември  2013 г. правителството  на Испания  одобри  закон  за гарантиране  на 
единството  на пазара  в интерес  на свободата  на движение  и установяване  на лицата  
и свободното  движение  на стоки . Законът  представлява  амбициозна  рационализация  
на дублиращото  се законодателство  в Испания , като разглежда  въпроса  за 
разпокъсаността  на вътрешния  пазар  и засилва  конкуренцията  на продуктовите  
пазари . Органите  на Испания  очакват  благодарение  на тази реформа  с течение  на 
времето  БВП  да нарасне  с над 1,5 %.  
• Португалия  проведе  редица  реформи  на пазара  на труда  между  2011 и 2013 г. 
Защитата  на работниците  с постоянни  и със срочни  договори  бе приведена  в 
съответствие . Законодателството  относно  работното  време  бе направено  по-гъвкаво  
 
13 и бяха  предприети  мерки  за по-добро  адаптиране  на заплатите  към 
производителността  на равнище  предприятие . Проведена  бе реформа  на 
обезщетенията  за безработица  и бе разширен  обхватът  на допустимостта . Проведена  
бе реформа  на Публичната  служба  по заетостта , бяха  преразгледани  съществуващите  
активни  политики  за пазара  на труда  и бяха  въведени  нови  програми , включително  
програми , насочени  към младежта . Безработицата  намаля  с около  2 процентни  
пункта  между  2013 и 2014 г. 
• Полша  започна  амбициозна  реформа  за улесняване  на достъпа  до регулираните  
професии . С първата  вълна  на реформата  през 2013 г. бе либерализиран  достъпът  до 
50 професии , включително  професиите  адвокат , нотариус , брокер  на недвижими  
имоти  и таксиметров  шофьор . През  април  2014 г. полският  парламент  прие  решения  
за още 91 професии , а за началото  на 2015 г. е запланувано  премахването  на 
регулирането  на още 101 професии . 
• През  2013 г. Италия  осъществи  редица  мерки , имащи  за цел да се увеличат  
конкуренцията  и прозрачността  на пазарите  на газ и електроенергия . Инициативите , 
предприети  от италианското  правителство , помогнаха  за справянето  с 
дългогодишния  проблем  с високите  цени  на енергията  в Италия  и, според  оценки  на 
енергийния  регулатор , са помогнали  за понижаването  на цените  за крайните  
потребители . 
За 2015 г. Комисията  препоръчва  вниманието  да бъде  съсредоточено  върху  редица  
ключови  реформи . Избраните  области  важат  за всички  държави  членки , въпреки  че 
конкретните  мерки , които  трябва  да бъдат  предприети , ще се различават  в отделните  
държави . В еврозоната  особено  внимание  следва  да бъде  обърнато  на по-доброто  
координиране  на някои  от тези реформи , за да се увеличат  положителните  синергии  и 
да се избегнат  отрицателните  странични  ефекти . Областите  за реформа  са следните : 
1. Подобряване  на динамиката  на пазарите  на труда  и предприемане  на мерки  
срещу  високата  безработица . Най-конкурентоспособните  и устойчиви  държави  са 
тези, в които  предприятията  и предприемачите  оценяват  най-високо  постоянното  
развитие  на уменията  и инвестират  най-много  в него , в които  иновациите  се насърчават  
и в които  хората  могат  лесно  да сменят  своята  професия , сектор  и/или регион . 
Правилата  и институциите  за защита  на заетостта  следва  да осигуряват  подходяща  
среда  за стимулиране  на наемането  на работа , като същевременно  предлагат  
съвременно  ниво  на защита  както  за вече наетите  лица , така и за лицата , които  търсят  
работа . Държавите  членки  трябва  да положат  повече  усилия  за премахване  на пречките  
пред  създаването  на работни  места , с участието  на социалните  партньори , 
включително , когато  е необходимо , чрез реформа  на схемите  за разрешаване  на 
трудови  спорове . Трябва  да се засилят  реформите , насочени  към намаляването  на 
данъците , с които  се облага  трудът , предназначено  да подпомогне  възстановяването  на 
заетостта . Намаляването  на сегментирането  на пазара  на труда  следва  да допринесе  за 
премахване  на пречките  пред  заетостта  за лицата , които  понастоящем  са безработни , са 
в състояние  на непълна  заетост  или са наети  на срочен  договор , и за улесняване  на 
възходящата  професионална  мобилност . 
ЕС се нуждае  от квалифицирана  работна  сила  в разрастващи  се сектори , като например  
цифровата  икономика , секторите  с екологична  насоченост  и здравеопазването . 
Образованието  има ключово  значение  за осигуряване  на съответствие  между  уменията  
 
14 и сигналите  на пазара  на труда . Професионалното  обучение  и двойните  образователни  
системи  трябва  да бъдат  модернизирани , за да предоставят  на младите  хора  
необходимия  набор  от умения . Ученето  през целия  живот  трябва  да се превърне  в 
основен  приоритет  чрез мобилизирането  както  на публичните , така и на частните  
участници , като до него  трябва  да бъде  осигурен  по-широк  достъп  за лица  на всяка  
възраст  и за най-нуждаещите  се лица . Необходима  е също  по-добра  оценка  на нуждите  
от умения  на регионално  и секторно  равнище . 
Положението  на младите  хора  и особено  на трайно  безработните  налага  да бъдат  
предприети  решителни  действия . Осигурителните  системи  следва  да съчетават  
подходящ  заместващ  доход  с услуги  за активиране  и подпомагане , насочени  към 
нуждите  на всяко  лице  и предоставяни  на принципа  „обслужване  на едно  гише “. 
Фискалните  демотивиращи  фактори  за търсене  на работа  трябва  да бъдат  премахнати . 
„Гаранцията  за младежта “ представлява  амбициозно  усилие , което  съчетава  различни  
инструменти  с цел ефективно  справяне  с безработицата  сред  младите  хора . Наличните  
средства  обаче , включително  6,4 млрд . EUR по линия  на инициативата  за младежка  
заетост , следва  да бъдат  използвани  по-бързо  и по-ефикасно  от държавите  членки , 
както  и да бъдат  подсилени  с национални  средства . Приети  са само  три подходящи  
оперативни  програми  на обща  стойност  1,6 млрд . EUR, които  са предназначени  за 
Франция , Италия  и Литва  и позволяват  извършването  на предварителни  плащания  в 
полза  на тези държави . За да могат  повечето  от подходящите  оперативни  програми  да 
бъдат  приети  до края  на годината , държавите  членки  трябва  възможно  най-бързо  да 
вземат  под внимание  коментарите  на Комисията . 
В ЕС има средно  над 2 милиона  незаети  работни  места . Въпреки  че съществуват  
ограничения  по отношение  на географската  мобилност , изглежда , че работниците  не 
използват  в пълна  степен  възможностите  за свободно  движение . Премахването  на 
пречките  ще наложи  да бъде  увеличен  обхватът  на преносимостта  на пенсионните  
права  в ЕС и да се помогне  на работниците  да правят  информиран  избор  по отношение  
на мобилността , например  чрез мрежата  EURES. Същевременно  трябва  да бъдат  
предприети  мерки  срещу  злоупотребите  със съществуващите  правила  и за 
предотвратяване  на постоянното  изтичане  на мозъци  от определени  региони . От 
съществено  значение  ще бъде  засиленото  сътрудничество  на равнище  ЕС при обмена  
на информация  и добри  практики . 
Високата  заетост  налага  реалните  заплати  да се променят  в съответствие  с 
производителността , включително  на равнище  промишленост  и предприятие . Някои  
държави  членки  все още не са приключили  коригирането  на предкризисните  тенденции  
и заплатите  изпреварват  нарастването  на производителността . Ролята  на социалните  
партньори  е от жизненоважно  значение . Колективните  трудови  договори  следва  да 
позволяват  известна  гъвкавост  за диференцирани  увеличения  на заплатите  в различните  
сектори  и в самите  сектори , в съответствие  с промяната  на производителността .  
2. Пенсионни  реформи . В целия  ЕС е необходимо  да се гарантират  както  устойчивост , 
така и адекватност  на пенсионните  системи . През  последните  години  повечето  държави  
членки  проведоха  реформи  на своите  публични  пенсионни  системи , за да ги поставят  
на по-здрави  основи  поради  застаряването  на европейското  общество . При все това, 
както  се посочва  в специфичните  за всяка  държава  препоръки  за 2014 г., в много  случаи  
са необходими  допълнителни  реформи , за да се повишат  ефективността  и финансовата  
устойчивост  на пенсиите . Същевременно  трябва  да бъде  запазена  адекватността  на 
пенсионните  системи , за да се гарантира  достойно  равнище  на доходите  след  
 
15 пенсиониране . Като  се има предвид  тенденцията  на все по-голяма  продължителност  на 
живота , в много  държави  трябва  да се възприеме  по-динамична  позиция  по отношение  
на възрастта , на която  хората  могат  да се пенсионират , включително  
законоустановените  пенсионни  възрасти  да се обвързват  по-систематично  с очакваната  
продължителност  на живота , за да се гарантира  подходящ  баланс  между  живота , 
прекаран  в работа , и живота  след  излизане  в пенсия . 
3. Осъвременяване  на системите  за социална  закрила . Механизмите  за социална  
закрила  следва  да бъдат  ефикасни  и адекватни  през всички  етапи  на човешкия  живот . 
Съществува  необходимост  от опростени  и по-целенасочени  социални  политики , 
допълнени  с достъпни  качествени  грижи  за децата  и образование , с предотвратяване  на 
ранното  напускане  на училище , с обучение  и помощ  за намиране  на работа , с помощ  за 
жилищно  настаняване  и с достъпно  здравеопазване . Трябва  да бъде  проведена  реформа  
на здравните  системи , за да бъдат  предоставяни  качествени  здравни  грижи  посредством  
ефикасни  структури , включително  чрез електронното  здравеопазване . 
4. Подобряване  на гъвкавостта  на продуктовите  пазари  и на пазарите  на услуги . 
Модернизирането  на функционирането  на мрежовите  индустрии , увеличаването  на 
капацитета  на инфраструктурите  и по-нататъшното  отваряне  на секторите  на услугите  
остават  предизвикателство  за повечето  държави  членки , както  се посочва  в 
препоръката , отправена  до всяка  държава  членка  през 2014 г. Държавите  членки  
насочиха  усилията  си към мерките  за подобряване  на функционирането  на своите  
мрежови  индустрии  и за засилване  на конкуренцията  на сектора  на продуктите  и на 
услугите , по-конкретно  що се отнася  до регулираните  професии . Ефективното  
прилагане  на законодателството  в областта  на потребителите  също  може  да повиши  
доверието  и да създаде  търсене  на единния  пазар . 
Законодателството  на ЕС осигурява  рамка  за модернизация  на национално  равнище  и 
за повишаване  на привлекателността  и конкурентоспособността  на Европа  като цяло . 
След  влизането  в сила  през 2006 г. на Директивата  за услугите  държавите  членки  
започнаха  многобройни  реформи  в сектора  на услугите , но напоследък  постигнатият  
напредък  е по-неравномерен . Пълното  прилагане  на Директивата  за услугите  ще 
подобри  значително  функционирането  на единния  пазар  за услуги  и може  да доведе  до 
икономическа  полза  в размер  на 1,6 % от БВП  на ЕС в дългосрочен  план  в допълнение  
към 0,8 % от БВП  на ЕС при сегашното  изпълнение .6 Постоянно  големият  брой  
изключения  от общите  принципи , предвидени  в Директивата , и продължителните  
процеси  на реформа  в редица  държави  членки  продължават  да пречат  на пълното  
прилагане  на Директивата  и поради  това не позволяват  да бъдат  извлечени  всички  
ползи  от нея. Активизирането  на националните  реформи  следва  да се съсредоточи  
върху  премахването  на следните  пречки : i) непропорционални  и неоснователни  
изисквания  за издаване  на разрешение  в някои  държави  членки , и по-конкретно  
изискванията , свързани  с правната  форма  и капиталовото  участие ; ii) неяснота  на 
националното  законодателство , що се отнася  до правилата , които  се прилагат  за 
предприятията , предоставящи  трансгранични  услуги ; iii) липса  на взаимно  признаване ; 
iv) тежки  административни  процедури , с възможност  за подобряване  на работата  на 
eдиничните  звена  за контакт ; iv) неравномерен  напредък  по продължаващата  взаимна  
оценка  на нормативната  уредба  за професиите  и по реформите  на регулираните  
                                                 
6  J. Monteagudo, A. Rutkowski, D. Lorenzani, The economic impact of the Services Directive: A first 
assessment following implementation („ Икономическото  въздействие  на Директивата  за услугите : 
първа  оценка  след  прилагането “), Икономически  доклади  456, юни 2012 г., 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf 
 
16 професии ; v) оставащи  пречки  пред  свободното  движение  на стоки . Комисията  ще 
продължи  да работи  в тясно  сътрудничество  с държавите  членки  за премахването  на 
тези пречки .7  
5. Подобряване  на рамковите  условия  за бизнес  инвестиции . Усилията  за 
подобряване  на бизнес  средата , за да стане  тя по-благоприятна  за инвестиции , са от 
ключово  значение  за привличане  на частни  инвестиции , и по-специално  в държавите  
членки  с ограничени  възможности  за предприемане  на фискални  мерки  за извършване  
на публични  инвестиции . Публично -частните  партньорства  и управлението  на 
държавните  предприятия  ще трябва  да бъдат  внимателно  обмислени , за да се повиши  
ефективността  на публичните  разходи  и на частните  инвестиции . Следва  да бъде  
предоставен  още по-голям  достъп  до договорите  за възлагане  на обществени  поръчки , 
по-конкретно  чрез използване  на законодателството  на ЕС. Това  означава  също , че 
административният  капацитет  за планиране  и изпълнение  на органите  за възлагане  на 
обществени  поръчки  трябва  да бъде  подсилен , по-специално  чрез електронните  
обществени  поръчки . В много  случаи  са също  необходими  по-голяма  ефективност  на 
процедурите  и по-голяма  прозрачност . Добре  функциониращите  рамки , свързани  с 
несъстоятелността , също  са от жизненоважно  значение  за ефикасното  преразпределяне  
на ресурсите . 
6. Подобряване  на качеството  на инвестициите  в научните  изследвания  и 
иновациите . Инвестициите  в научните  изследвания  и иновациите  на национално  и 
регионално  равнище  имат  изключително  значение  за съживяването  на устойчивия  
растеж . Държавите  членки  следва  да продължат  да дават  приоритет  на публичните  
инвестиции  в областта  на научните  изследвания  и иновациите , като гарантират  тяхната  
ефективност  и ефект  на лоста  по отношение  на частните  инвестиции . Те следва  да се 
съсредоточат  върху  качеството  на институциите  за научни  изследвания  и новации , 
върху  разработването  на своите  стратегии  и процесите  си за определяне  на политики  и 
върху  програмите . Същевременно  те трябва  да поддържат  темпото  на реформите , за да 
осигурят  благоприятстваща  инвестициите  среда , която  е необходимо  условие  за бизнес  
инвестициите  в научните  изследвания  и иновациите  и за бързо  разрастващите  се 
иновационни  МСП . 
7. Подобряване  на ефективността  на публичната  администрация . Публичните  
администрации  в ЕС продължават  да са изправени  пред  предизвикателството  да 
постигат  „повече  с по-малко  средства “, т.е. да посрещат  обществените  нужди  във време  
на ограничаване  на бюджетните  средства , да подобряват  бизнес  средата , като 
намаляват  административната  и регулаторната  тежест  за предприятията  и гражданите , 
и да се приспособяват  към нуждите  на цифровата  икономика . Това  остава  
предизвикателство  в по-голямата  част от държавите  членки . Редица  държави  започнаха  
институционални  или териториални  реформи  с двойната  цел да реализират  икономии , 
като рационализират  своята  организация , и да гарантират  гладко  протичане  на процеса  
на вземане  на решения  и безпроблемно  провеждане  на реформите  чрез изясняване  на 
компетенциите  на различните  институционални  или управленски  равнища .  
В допълнение  към това, подобно  на Програмата  за пригодност  и резултатност  на 
регулаторната  рамка  (REFIT), изпълнявана  на равнище  ЕС, повечето  държави  членки  
трябва  да се стремят  към опростяване  и към по-цифров  подход  на публичната  
администрация . Премахването  на бюрокрацията  и на регулаторните  пречки  следва  да 
                                                 
7  COM(2012) 261 от 8 юни 2012 г. 
 
17 доведе  до по-качествено , по-просто  и по-достъпно  законодателство  и да подготви  
почвата  за по-благоприятна  за бизнеса  и за гражданите  среда , която  на свой  ред 
насърчава  инвестициите . В това отношение  важна  предпоставка  са също  подобряването  
на ефективността  и гарантирането  на справедливостта  на независимите  съдебни  
системи . Съществува  ясна  необходимост  от разглеждане  на въпроси  като 
продължителността  на производствата , броя  на висящите  дела , недостатъчното  
използване  на информационните  и комуникационните  технологии , насърчаването  на 
механизмите  за алтернативно  разрешаване  на спорове  и независимостта  на съдебните  
системи . 
 
4. ПРИЛАГАНЕ  НА ФИСКАЛНА  ОТГОВОРНОСТ   
Поради  рязкото  увеличение  на дефицитите  и на дълговете  в ЕС по време  на 
финансовата  криза , бе необходимо  значително  бюджетно  консолидиране , за да се 
възстанови  доверието  в устойчивостта  на публичните  финанси  на държавите  членки  и 
да се прекъсне  порочният  кръг  между  развитието  на държавните  дългове  и финансовата  
нестабилност . Проведените  през последните  години  значителни  корекции  успяха  да 
намалят  дефицитите  и да стабилизират  дълговете  в ЕС. Голямото  намаление  на броя  на 
държавите  обект  на процедура  при прекомерен  дефицит  (11 през 2014 г. в сравнение  с 
24 през 2011 г.) отразява  тези подобрения  във фискалната  сфера . Според  последните  
прогнози  вече се очаква  фискалната  позиция  в ЕС да остане  неутрална  през идните  
години , което  означава , че фискалната  политика  няма  да обременява  растежа .  
При все това публичният  дълг  остава  много  висок  и този факт , съчетан  с голямата  
външна  задлъжнялост , прави  икономиките  по-уязвими  на неблагоприятни  шокове  и 
може  да затрудни  растежа . Тези  дисбаланси  могат  да представляват  също  заплаха  за 
гладкото  функциониране  на еврозоната  като цяло . Нарастването  на държавния  дълг  
трябва  да бъде  обърнато  през следващите  години , в съответствие  със задълженията  на 
държавите  членки  по Пакта  за стабилност  и растеж . Това  може  да бъде  постигнато  чрез 
комбинация  от отговорни  фискални  политики  и икономически  растеж . Първо , темпът  
на фискалните  корекции  следва  да бъде  диференциран  в зависимост  от фискалните  
предизвикателства , пред  които  са изправени  различните  държави  членки . Докато  
държавите , които  са изправени  пред  предизвикателства , свързани  с устойчивостта , 
следва  да продължат  консолидирането , държавите  членки  с възможности  за 
предприемане  на фискални  мерки  следва  да използват  тези възможности  за 
подпомагане  на растежа . Държавите  членки  следва  също  така да използват  в пълна  
степен  наскоро  усъвършенстваните  национални  фискални  рамки , за да определят  
подходящата  фискална  траектория , която  трябва  да следват , и да се придържа  към нея. 
Второ , съдържанието  на фискалните  стратегии  трябва  да бъде  определено  по начин , 
който  благоприятства  икономическия  растеж . В няколко  държави  поставянето  на 
акцент  върху  ограничаването  на разходите , евентуално  съчетано  с намаляване  на 
данъците  с най-силно  отрицателно  въздействие , може  да допринесе  за увеличаване  на 
растежа  и на инвестициите , при условие  че продължават  да са спазени  изискванията  за 
консолидиране . 
 
Каре  4. Отговорно  благоприятстващо  растежа  бюджетно  консолидиране   
Начинът , по който  държавите  членки  подходиха  към бюджетното  консолидиране , не 
благоприятства  особено  растежа . То бе съсредоточено  в прекалено  голяма  степен  върху  
повишаването  на данъците , което  не е оптимално  в повечето  държави  членки , които  
 
18 вече се характеризират  с голяма  данъчна  тежест . Що се отнася  до разходите  в 
националните  бюджети , публичните  инвестиции  бяха  основното  перо , за което  бяха  
приложени  съкращения  на разходите , въпреки  потенциала  му за увеличаване  на 
растежа  сред  бюджетните  разходи . Същевременно  в някои  държави  членки  както  
размерът  на необходимата  фискална  корекция , така и динамиката  на финансовата  криза  
наложиха  да бъде  прибегнато  до бързи  решения .  
Със стихването  на финансовата  криза  и намаляването  на темпа  на консолидиране  
съдържанието  на бюджетните  мерки  започна  да се подобрява . Това  се вижда  вече през  
2014 г. и може  да се види  и в проектобюджетите  за 2015 г. Намаляването  на разходите  
за инвестиции  бе спряно , докато  съставът  на приходите  благоприятства  растежа  в по-
голяма  степен . По-конкретно  в проектобюджетите  за 2015 г. фигурират  някои  
положителни  данъчни  мерки  за намаляване  на данъчната  тежест  върху  труда , но 
демонстрираната  амбиция  все още не е достатъчна , за да отговори  на 
предизвикателствата . 
Що се отнася  до приходите , важно  е да се осигури  данъчна  система , която  е ефективна  
и благоприятства  икономическия  растеж . Заетостта  и растежът  могат  да бъдат  
стимулирани  чрез преместване  на данъчната  тежест  от труда  към други  видове  данъци , 
които  вредят  на растежа  в по-слаба  степен , като например  постоянните  данъци  върху  
недвижимата  собственост , данъците , свързани  с околната  среда , и данъците  върху  
потреблението , като се вземе  предвид  потенциалното  разпределително  отражение  на 
такава  промяна . Голямата  данъчна  тежест  върху  труда  отдавна  е проблем  в Европа  с 
разлики  от 40 % между  държавите  членки , що се отнася  до разходите , свързани  с 
наемането  на работник  на средната  работна  заплата , и нетното  възнаграждение  на този 
работник . Разширяването  на данъчните  основи , опростяването  и повишаването  на 
прозрачността  също  могат  да помогнат  за повишаването  на ефективността  на данъчната  
система  и за подобряването  на спазването  на данъчното  законодателство  и борбата  
срещу  агресивното  данъчно  планиране . 
Що се отнася  до разходите , следва  да се третират  с приоритет  производствените  
публични  инвестиции  и перата  от текущите  разходи , които  благоприятстват  растежа  в 
по-голяма  степен , като бързите  решения  по отношение  на предложения  от Комисията  
план  за инвестиции  за Европа  ще допринесат  за изпълнението  на тези приоритети . 
Социалните  системи  следва  да участват  в борбата  с бедността  и в насърчаването  на 
социалното  приобщаване . Ефективността  на съществуващите  разходни  програми  по 
отношение  на постигането  на поставените  им цели  трябва  да бъде  подобрена  чрез 
приемането  на реформи  и други  мерки , като например  прегледи  на разходите . Поне  
осем  държави  членки  понастоящем  извършват  или наскоро  извършваха  един  или друг  
вид преглед  на разходите : Обединеното  кралство , Нидерландия , Франция , Италия , 
Ирландия , Дания , Испания  и Швеция . По-широкият  обмен  на резултатите  и на опита , 
придобит  по време  на тези прегледи , следва  да бъде  част от цялостната  система  на 
управление . 
Пактът  за стабилност  и растеж  осигурява  подходящата  рамка  за постигане  на 
дългосрочен  растеж  в контекста  на устойчиви  публични  финанси , включително  
гъвкавост , когато  е необходимо . Той поставя  акцент  върху  събитията  в бюджетен  
аспект  в структурно  отношение , а не само  върху  номиналния  дефицит . Това  позволява  
да бъдат  изключени  събитията , които  са извън  контрола  на правителството , независимо  
от това дали  са отрицателни  (напр . асиметрични  шокове ) или положителни  (напр . 
извънредни  приходи ). По този начин  се добива  по-добра  представа  за основната  
 
19 бюджетна  позиция . Всяка  държава  членка  се оценява  самостоятелно , като се вземат  под 
внимание  конкретното  икономическо  положение , в което  тя се намира , националните  
предизвикателства , породени  от застаряването  на населението , включително  в областта  
на пенсионните  и здравните  политики , и публичният  дълг .  
 
5. РАЦИОНАЛИЗИРАНЕ  НА СИСТЕМАТА  НИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ , ЗА ДА 
СЕ ПОВИШИ  НЕЙНАТА  ЕФЕКТИВОСТ  И ЗА ДА СЕ УВЕЛИЧИ  
АНГАЖИРАНОСТТА  
Настоящият  годишен  обзор  на растежа  поставя  началото  на годишния  цикъл  на 
икономическото  управление , известен  като европейски  семестър . Той прилага  надзор  
на фискалните , макроикономическите  и структурните  политики  на равнище  ЕС, преди  
да бъдат  изготвени  националните  бюджети  и решения  за следващата  година . От 2011 г. 
европейският  семестър  се използва  за започване  и насочване  на важни  фискални  и 
структурни  реформи  в държавите  членки . Успоредно  с настоящия  годишен  обзор  на 
растежа  Комисията  направи  преглед  на пакета  от шест  законодателни  акта  и на 
пакета  от два законодателни  акта , с които  се засили  икономическото  управление  на 
ЕС.8  
Европейският  семестър  се превърна  във важно  средство  за провеждане  на реформи  на 
национално  равнище  и на равнище  ЕС, като гарантира , че ЕС и неговите  държави  
членки  координират  своите  икономически  политики  и усилията  си за насърчаване  на 
създаването  на работни  места , растежа  и инвестициите . При все това мониторингът , 
който  упражнява  Комисията9, показа , че продължава  да липсва  ангажираност , което  
води  до незадоволително  изпълнение  на специфичните  за всяка  държава  препоръки , и 
по-конкретно  в областта  на структурните  реформи . Като  се имат  предвид  
икономическите  предизвикателства , пред  които  е изправена  Европа , Комисията  счита , 
че настоящият  момент  е подходящият  момент  за рационализиране  и подсилване  на 
европейския  семестър , за да се подобри  неговата  ефективност , като му се дадат  по-
голяма  насоченост , яснота  и политическа  роля  за в бъдеще , в съответствие  с 
интегрирания  подход , представен  в настоящия  годишен  обзор  на растежа . Обновеният  
европейски  семестър  следва  да се стреми  към подобряване  на ефективността  на 
координирането  на икономическата  политика  на равнище  ЕС чрез по-голяма  отчетност  
и по-твърда  ангажираност  от страна  на всички  участници  (вж. приложението ). 
Целта  на рационализирането  на семестър a е да се повишат  политическата  
ангажираност , отчетността  и приемането  на процеса , да се подобрят  неговата  
надеждност  и сравнимост  между  отделните  държави  членки  и да се подпомогне  
подобряването  на изпълнението  на специфичните  за всяка  държава  препоръки . 
Дискусията  относно  европейския  семестър  е важна  също  с оглед  на прегледа  в средата  
на периода  на стратегията  „Европа  2020“, който  ще бъде  представен  навреме  за 
обсъждане  в рамките  на заседанието  на Европейския  съвет  през  пролетта  на 
                                                 
8  COM(2014) 905 от 28 ноември  2014 г. 
9  Направените  от Комисията  оценки  се представят  в годишните  работни  документи  на службите  
на Комисията , които  придружават  специфичните  за всяка  държава  препоръки : 
http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_bg.htm 
 
20 2015 г. След  оповестеното  през март  миналата  година10 Съобщение  относно  
изпълнението  на стратегията  „Европа  2020“, в което  бе направен  преглед  на 
постигнатите  резултати , и въз основа  на резултатите  от обществената  консултация , на 
обобщението  на разискванията  в Съвета  и на информацията , предоставена  от 
заинтересованите  страни , Комисията  работи  по извършвания  в средата  на периода  
преглед  на стратегията  „Европа  2020“ и ще представи  своите  идеи  в началото  на 2015 г.  
За да се справи  ЕС с предизвикателството , свързано  с работните  места  и растежа , са 
необходими  широк  консенсус  относно  правилната  посока  на политиката  и силна  
подкрепа  от страна  на заинтересованите  страни  за усилията  за реформи . Това  означава , 
че националните  парламенти , социалните  партньори  и гражданското  общество  като  
цяло  трябва  да участват  по-активно  в изпълнението  на политиките , определяни  на 
равнище  ЕС и на национално  равнище . За да се включат  националните  парламенти  по-
тясно  в този процес , всяка  година  националните  парламенти  и Европейският  парламент  
заседават  през  парламентарната  седмица , за да обсъдят  европейския  семестър , като в 
обсъжданията  участва  и Комисията .  
Съществува  също  ясна  необходимост  от проследяване  на постигнатия  напредък  в 
социалната  сфера  и отражението  на реформите  в хода  на времето . Вече  започна  
работата  за укрепване  на социалното  измерение  на Икономическия  и паричен  съюз . По-
конкретно  в процедурата  при макроикономически  дисбаланси  се включват  показатели  
за заетостта  и социални  показатели , които  трябва  да се използват  в пълна  степен  за по-
добро  разбиране  на събитията  и рисковете  на пазара  на труда  и в социалната  сфера . 
Комисията  ще направи  необходимото  европейските  социални  партньори  да участват  
по-активно  в процеса  на европейския  семестър . 
Въпреки  че първите  идеи  ще бъдат  изпробвани  и приложени  в рамките  на европейския  
семестър  за 2015 г., следващите  предложения  ще бъдат  изготвени  през идните  месеци  
като част от работата  по задълбочаването  на икономическото  управление , 
координирана  от председателя  на Комисията , съвместно  с председателите  на 
Европейския  съвет , на Европейската  централна  банка  и на Еврогрупата .11 
 
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Определянето  на икономическата  политика  на ЕС се нуждае  спешно  от ново  начало . В 
годишния  си обзор  на растежа  за 2015 г. Комисията  предлага  ЕС да прилага  интегриран  
подход  към икономическата  политика , основан  на три основни  стълба , които  трябва  да 
действат  заедно : стимулиране  на инвестициите , ускоряване  на структурните  реформи  и 
извършване  на отговорно  благоприятстващо  растежа  бюджетно  консолидиране .  
Държавите  членки  следва  приоритетно  да подкрепят  плана  за инвестиции  на стойност  
315 млрд . EUR, предложен  в рамките  на настоящия  годишен  обзор  на растежа . Те 
следва  да поемат  ангажимент  да извършат  законодателните  промени , необходими  за 
създаването  на предложения  нов фонд  до края  на юни 2015 г. Държавите  членки  следва  
                                                 
10  COM(2014) 130 final, „ Преглед  на резултатите  от стратегията  „Европа  2020“ за интелигентен , 
устойчив  и приобщаващ  растеж “, http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_bg.pdf  
и http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_bg.pdf . 
11  Както  бе договорено  на срещата  на върха  на държавите  от еврозоната , проведена  на 
24 октомври  2014 г. 
 
21 също  така да се ангажират  да използват  като цяло  поне  два пъти  повече  иновационните  
финансови  инструменти , които  се използват  за изпълнението  на проекти  по линия  на 
европейските  структурни  и инвестиционни  фондове , през следващите  три години . 
В зависимост  от ситуацията  във всяка  държава  членка , предложеният  интегриран  
подход  следва  да бъде  прилаган  на национално  равнище  чрез преодоляване  на липсата  
на гъвкавост  на пазара  на труда  с цел борба  с високата  безработица , чрез провеждане  на 
пенсионни  реформи , чрез осъвременяване  на системите  за социална  закрила , чрез 
подобряване  на гъвкавостта  на продуктовите  пазари  и на пазарите  на услуги , чрез 
подобряване  на рамковите  условия  за бизнес  инвестиции , чрез повишаване  на 
качеството  на инвестициите  в научните  изследвания , иновациите  и образованието  и 
обучението  и чрез повишаване  на ефективността  на публичната  администрация . 
Социалните  партньори  се приканват  да допринасят  активно  към вътрешните  програми  
за реформи .  
За да се повишат  ангажираността  и отчетността  на национално  равнище , е необходимо  
националните  парламенти , социалните  партньори  и заинтересованите  страни  да 
участват  в по-голяма  степен  в европейския  семестър . Рационализирането  на 
европейския  семестър  за 2015 г. ще бъде  първата  стъпка  в тази посока . 
Предложеният  интегриран  подход  налага  държавите  членки , Европейският  парламент  и 
Европейският  съвет  да демонстрират  политическо  лидерство . Комисията  ще работи  с 
всички  участници , за да направи  необходимото  Европа  да се върне  към устойчиво  
икономическо  възстановяване .  
 
 
22 ПРИЛОЖЕНИЕ  
Рационализиране  и подсилване  на европейския  семестър   
 
Европейският  семестър  се отнася  до годишния  цикъл  на координация  на 
икономическата  и бюджетната  политика , в който  на държавите  членки  се предоставят  
насоки , преди  те да вземат  решения  във връзка  с политиката  на национално  равнище . 
Насоките  се предоставят  в контекста  на Пакта  за стабилност  и растеж  и на процедурата  
при макроикономически  дисбаланси . Европейският  семестър  служи  също  за 
изпълнение  на стратегията  „Европа  2020“.  
Всяка  година  европейският  семестър  започва  с публикуването  от Комисията  на 
годишния  обзор  на растежа . В него  се очертават  общи  икономически  приоритети  за ЕС. 
Той се обсъжда  от другите  институции  и е включен  в дискусиите , предшестващи  
пролетното  заседание  на Европейския  съвет . През  пролетта  на всяка  година  държавите  
членки  представят  национални  програми . След  това Комисията  предлага  на всяка  
държава  специфични  за нея препоръки  относно  политиката , които  се основават  на 
извършената  от нея оценка  на националните  икономически  ситуации  и програми . 
Обхванати  са всички  значими  области  на политиката : фискалните , 
макроикономическите  и структурните  реформи . Препоръките  се обсъждат  в рамките  на 
Съвета  и се подкрепят  от Европейския  съвет  на заседанието  му през юни, преди  да 
бъдат  окончателно  приети  от Съвета . От държавите  членки  се очаква  да отразят  
препоръките  в своите  бюджетни  планове  и в плановете  си за политиката  за следващата  
година , както  и да ги изпълнят  през следващите  12 месеца . 
Въпреки  че европейският  семестър  подобри  координирането  на икономическата  
политика  на равнище  ЕС, ограниченото  изпълнение  и понякога  неизпълнението  на 
ключови  специфични  за дадена  държава  препоръки  постави  ефективността  му под 
въпрос . Рационализираният  и подсилен  европейски  семестър  следва  да се основава  на 
съществуващите  силни  страни  на процеса  и да преодолява  неговите  слабости , като 
опростява  различните  етапи  и техните  резултати , като подобрява  сътрудничеството  и 
диалога  с държавите  членки , като намалява  изискванията  за докладване , като засилва  
многостранния  аспект  на процеса  и като увеличава  ангажираността  на всички  равнища . 
Опростяване  на резултатите  на Комисията  и предоставяне  на възможност  за 
повече  обратна  информация  относно  анализа  на Комисията . Практиката  годишният  
обзор  на растежа  и докладът  за Механизма  за предупреждение  да се представят  заедно  
през есента  е добра , тъй като двата  документа  се допълват  взаимно  и описват  цялостния  
подход  на ЕС за идната  година . При все това двата  основни  специфични  за всяка  
държава  документа , изготвяни  на по-късен  етап от процеса , т.е. работните  документи  
на службите  на Комисията , придружаващи  специфичните  за всяка  държава  препоръки , 
и задълбочените  прегледи , представяни  във връзка  с доклада  за Механизма  за 
предупреждение , понастоящем  се представят  в два различни  времеви  момента  през 
пролетта . Подробен  единен  икономически  анализ  за всяка  държава  членка , който  служи  
за основа  на препоръките , отправяни  към държавите  членки , ще подобри  
съгласуваността  на процеса  и ще намали  административната  тежест . По-ранната  дата 
на публикуване  на тези документи , например  през март , също  ще позволи  да бъде  
постигната  по-голяма  прозрачност  и ще предостави  възможност  за евентуална  обратна  
информация  относно  анализа  на Комисията . 
 
23 Рационализиране  на изискванията  за докладване  за държавите  членки : 
Изискванията  за докладване , с които  трябва  да се съобразяват  държавите  членки , 
следва  да бъдат  пропорционални  и да имат  ясна  добавена  стойност . Те трябва  да 
следват  подхода  „казва  се веднъж “, при който  наличната  информация , събрана  
посредством  документите  и командировките  на място , се обменя  и използва  повторно  
по ефективен  начин , докато  работата  на европейско  равнище  се съсредоточава  върху  
анализирането  и актуализирането  на тази информация . Националните  програми  за 
реформи  могат  да играят  важна  роля  по отношение  на комуникацията  и ангажираността  
на национално  равнище , ако фокусът  им бъде  пренасочен , за да се осигури  по-
целенасочен  принос  на държавите  към анализа  на Комисията  на по-ранен  етап, като 
националните  парламенти  и социалните  партньори  участват  във формулирането  на 
националните  програми . 
Засилване  на многостранния  аспект  на процеса : Ангажираността  на държавите  
членки  към европейския  семестър  остава  като цяло  прекалено  слаба  на национално , но 
също  и на европейско  равнище . Това  ограничава  качеството  на дискусиите  и 
изпълнението  след  това на специфичните  за всяка  държава  препоръки . В областите , в 
които  средствата  за наблюдение  са по-силни , като например  публичните  финанси  и 
фискалните  рамки , изпълнението  е значително  по-добро . Благодарение  на 
рационализирането  на процеса  следва  да остане  повече  време  за разглеждане  и 
обсъждане  на насоките  на ЕС. Ранното  представяне  на направения  от Комисията  
анализ , който  е специфичен  за всяка  държава , също  ще бъде  полезно  в това отношение . 
Освен  това съвместно  с председателството  на Съвета  следва  да бъде  възможно  да се 
подобри  кръстосаната  проверка  на изпълнението  и на политиките  в хода  на годината . 
Подобрената  съпоставимост  на действията  в областта  на политиките  и на постигнатите  
резултати  между  държавите  членки  също  ще помогне  по отношение  на партньорския  
натиск  и ще послужи  в многостранните  тематични  дискусии . Обменът  на становища  
относно  прилагания  от Комисията  мониторинг  на провеждането  на реформите  е 
особено  важен  в контекста  на подготвянето  на дискусиите  по проекта  на препоръките  в 
рамките  на Съвета  и с оглед  на дискусиите  по време  на заседанието  на Европейския  
съвет  през юни.  
Отваряне  на процеса  и повишаване  на взаимодействието  с други  участници : 
Понякога  демократичната  легитимност  на процеса  на европейския  семестър  се поставя  
под въпрос . През  последните  години  Комисията  постепенно  установи  по-задълбочен  и 
по-постоянен  диалог  с държавите  членки  чрез двустранни  срещи , по-целенасочени  
дискусии  в рамките  на комитетите  на Съвета  и по-широко  разпространени  технически  
командировки . Подобрения  се наблюдават  и в парламентарното  участие . Що се отнася  
до Европейския  парламент , по-активно  участие  бе възможно  благодарение  на 
икономическия  диалог , въведен  с пакета  от шест  законодателни  акта, в който  се 
предвижда  провеждането  на дискусии  между  Европейския  парламент , от една  страна , и 
държавите  членки , Съвета , Комисията , Европейския  съвет  и Еврогрупата , от друга  
страна . Освен  това Парламентът  провежда  важни  политически  дебати  в ключови  
моменти  от европейския  семестър . През  годините  националните  парламенти  се 
запознаха  по-добре  с европейския  семестър  благодарение  на прилагането  на пакета  от 
два законодателни  акта и по-прякото  участие  на Комисията  чрез презентации  и 
дискусии . Въпреки  това положително  развитие  може  да бъде  провеждан  по-
широкообхватен  диалог  – не само  с парламентите , но и със социалните  партньори . 
Например  в бъдеще  Комисията  може  да си сътрудничи  с Европейския  парламент  и със 
социалните  партньори  на европейско  равнище , преди  да бъде  представен  годишният  
обзор  на растежа , и да продължи  дискусиите  и след  неговото  приемане . Въз основа  на 
анализа  си на отделните  държави  Комисията  може  също  да си сътрудничи  с 
 
24 Европейския  парламент , за да обсъжда  новите  хоризонтални  аспекти , и, при 
необходимост , със социалните  партньори , за да получава  обратна  информация  по 
актуални  въпроси , характерни  за всяка  отделна  държава .
 
25