[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 2.4.2009

COM(2009) 158 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Ново партньорство за модернизирането на университетите — Форум на ЕС за диалог между университетите и бизнеса {SEC(2009) 423SEC(2009) 424SEC(2009) 425}

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Ново партньорство за модернизирането на университетите — Форум на ЕС за диалог между университетите и бизнеса(текст от значение за ЕИП)

1. Тема с нарастващо значение

Със своята тройна роля — като структури, които осигуряват най-високото образователно равнище, провеждат авангардна научноизследователска дейност и създават преломни иновации и открития, университетите[1] заемат ключово място в европейския триъгълник на знанието. Те притежават потенциала да бъдат двигател на амбицията на Европа да бъде водещата световна икономика и общество на знанието. Този факт се отчита при разработването на политики на равнище ЕС още от времето на срещата на високо равнище в Хамптън Корт от октомври 2005 г., като същевременно ясно се съзнава необходимостта от промяна в университетите, която да направи възможно реализирането на техния потенциал. В съобщението на Комисията, озаглавено „Постигане на резултати по програмата за модернизация на университетите: образование, научноизследователска дейност, иновации“ от май 2006 г.[2] са очертани девет области за действие. Оттогава дневният ред на модернизацията стана обект на широки консултации, като Съветът на министрите[3] редовно прави преглед на постигнатия напредък. Комисията предложи също така модернизирането на университетите да стане една от приоритетните теми в новата рамка за сътрудничество в образованието и обучението в контекста на Лисабонската стратегия[4].

Един от ключовите елементи на очертаната през 2006 г. програма е препоръката университетите да разработват структурирани партньорства с деловите среди с цел „да се превърнат в значими действащи лица в икономиката, способни да отговарят по-бързо и по-добре на пазарното търсене и да изграждат партньорства, в които да се впрегнат научните и технически познания“. В съобщението се предлага предприятията да помагат на университетите да преструктурират учебните си програми и управленските си структури и да подпомагат тяхното финансиране.

На тази основа Комисията стартира Форума на университетите и бизнеса като европейска платформа за диалог между двете общности. Първата среща на форума през февруари 2008 г. беше последвана от три тематични семинара[5] по-късно през годината. Вторият форум събра през февруари 2009 г. близо 400 участници и освен семинари по различни теми, включваше и обобщаване на поуките и дискусия по възможните бъдещи посоки в работата на форума.

Големият интерес към проявата от февруари 2009 г. показва значението, което заинтересованите страни отдават на форума. Много от участниците споменаха условията на икономически спад, в които се провежда проявата, и застъпиха тезата, че изграждането на по-добри връзки между бизнеса и университетите като средство за укрепване на европейския триъгълник на знанието отново става належащо. Целта на настоящото съобщение е да отговори на това убеждение за необходимост от бързи действия.

2. Обзор на постигнатото и придвижване напред: цел на съобщението

В сътрудничеството между университетите и бизнеса участват две общности, които са много различни една от друга по отношение на своята култура, ценности и мисия. Примери за успешно сътрудничество между тях съществуват и те са от цяла Европа, а програмите на ЕС си поставят за цел да изградят партньорски отношения между двете сфери и с оглед на това обикновено се насочват към партньорства в конкретни области, например научноизследователска дейност или студентска мобилност[6]. Нивото на това сътрудничество обаче е много различно за различните държави, университети и академични специалности. Освен това степента, до която подобно сътрудничество повлиява управлението или организационната култура в двата сектора, е твърде ограничена. Университетите с обща за институцията стратегия за сътрудничество с бизнеса са твърде малко и са концентрирани в няколко държави-членки. В много държави правната и финансовата рамка все още не успява да възнагради усилията на университетите да си сътрудничат с бизнеса, като в някои случаи дори може да ги спъва.

Целта на настоящото съобщение е:

- да обобщи наученото през първата година на форума и от други дейности на европейско равнище относно предизвикателствата и пречките пред сътрудничеството между университетите и бизнеса, проблемите, по които трябва да се работи, и добрите практики и подходи, които могат да бъдат популяризирани. Този аспект на дейността е разгледан по-подробно в работен документ на службите на Комисията (РДСК);

- да излезе с предложения за следващи стъпки в работата на форума;

- да очертае конкретни последващи действия, които да подсилят сътрудничеството между университетите и бизнеса.

3. Проблеми и предизвикателства

Към днешна дата дискусиите на форума могат да бъдат групирани и резюмирани в 6 основни теми. Във всеки раздел в каре е даден пример за добра практика.

3.1. Нови учебни планове с цел пригодност за заетост

Конкурентноспособността на една икономика все повече зависи от наличието на квалифицирана и предприемчива работна сила. Инициативата Нови умения за нови работни места [7] потвърди, че в ЕС през идните години ще продължат да се увеличават потребностите от високо квалифицирани и предприемчиви висшисти. Същевременно предприятията от форума съобщават за разминаване между компетентностите на завършващите висше образование в момента, в който те напускат университета, и квалификациите, които търсят предприятията като работодатели.

Предизвикателството на пригодността за заетост несъмнено е ключовата тема за форума, към която дискусията се връща многократно.

Налице е консенсус относно необходимостта от комплексна промяна в учебните планове и методите на учене, както и относно следното:

- включване на трансверсални и преносими умения и на основни понятия от икономиката и технологията в учебните планове на всички квалификационни равнища; учебните планове трябва да бъдат Т-образни — с корен в конкретна академична дисциплина, но и с взаимодействие и сътрудничество с партньори в други дисциплини и сектори;

- по-добри изпитни методики, с повече насоченост към оценка на ученето и компетентностите;

- по-голяма диверсификация на профилите при приема и на подходите към ученето с цел откриване и привличане на таланти от нетрадиционни среди, в т.ч. връщащи се към ученето възрастни;

- повече интердисциплинарност и трансдисциплинарност в образователните и научноизследователските програми. В тази връзка участниците във форума често споменаваха начина, по който занапред ЕИТ ще въведе тези принципи в работата си, и той беше възприет като пример, който ще даде насока за по-широкото използване на подобни подходи във висшето образование.

Промени в учебните планове от този мащаб и с тези темпове са възможни единствено ако вътрешната структура на университетите осигурява благодатни и мотивиращи условия. Вътрешното осигуряване на качеството и външните системи за акредитация следва да обръщат повече внимание на социалното и икономическо значение на програмите за обучение. Акредитационните агенции следва да включват представители на обучаващите се, на бизнеса и на широката общественост.

Някои акредитационни агенции привличат представители на бизнеса в органите, вземащи решенията, напр. ACQUIN в Германия, HETAC в Ирландия и CTI във Франция. Последната агенция отговаря за учебните планове в инженерните специалности и в нея влизат равен брой членове от академичните среди и от индустрията; трансверсалните умения и контактът на студентите с индустрията са основни изисквания за акредитация. (РДСК, раздел 5.2.4)

3.2. Насърчаване на предприемачеството

Сравнително ниските нива на предприемачеството в ЕС [8] поставят под въпрос способността на Европа да улеснява растежа и създаването на работни места. Предизвикателството пред висшето образование е да осигури учебна среда, която стимулира независимост, креативност и предприемачески подходи за впрягане на знанията. Редовното движение на студенти и членове на преподавателския състав от университетите към бизнеса и постоянното присъствие на хора от бизнес средите във висшите учебни заведения може да спомогне за нужната промяна в културата. Добър пример в това отношение може да бъде открит в програмите за обучение след степен бакалавър, финансирани от мрежите за първоначално обучение „Мария Кюри“ и насочени към предприемаческите умения.

Съществуващите форми на сътрудничество с бизнеса като конференции, стажове и работа по проекти (индивидуални или на мултидисциплинарни групи) трябва да бъдат разнообразени. Извънучебните възможности, напр. студентски фирми, в които младежи заемат консултантски позиции, или инкубаторите, предоставящи съобразена с конкретните потребности подкрепа на студенти и преподаватели, които имат конкретни идеи за нови бизнес начинания (новосъздадени компании и отделили се впоследствие компании), се определят като ценни. Всички тези дейности трябва да достигат до студентите още в началото на тяхното следване и да бъдат по-плътно включени в учебните планове.

Като особено важно се определя това обучението на бъдещите учители и преподаватели да създава у тях положителна нагласа и отвореност към бизнеса като източник на напредък, работни места и благосъстояние.

Основните изводи са, че:

- изграждането на култура на предприемачество в университетите изисква дълбоки промени в управлението и ръководството на университетите;

- обучението по предприемачество трябва да бъде комплексно и отворено за всички проявяващи интерес студенти, независимо от тяхната академична специалност, като се обърне необходимото внимание на включването и на двата пола;

- университетите следва да привличат за преподаване на предприемачество предприемачи и бизнесмени, например чрез създаване на схема за гостуващи преподаватели, в която да се включват изявили се предприемачи;

- преподавателите и учителите също трябва да имат достъп до обучение по преподаване на предприемачество и възможности за допир със света на бизнеса.

Мрежата на Международната датска академия по предприемачество (IDEA) стимулира предприемачеството сред студените от висшите учебни заведения и обучаващите се в институтите за преквалификация чрез финансова подкрепа, наставничество, курсове и възможности за изграждане на контакти. IDEA се финансира с безвъзмездни средства от държавата, областите и общините и частния сектор. (РДСК, раздел 5.5.3)

3.3. Трансфер на знания — за да заработят знанията

Европа е продуктивна, що се отнася до създаването на знания. Предизвикателството е в това да се подобри използването и практическото приложение на финансираната с публични средства научноизследователска дейност. Въпреки че съществуват няколко на брой програми, които изграждат канали, по които капацитетът на висшето образование и на научноизследователската дейност за генериране на знания да може да работи заедно с предприятията за въвеждане на иновации на пазара, нивото на трайното стратегическо сътрудничество между двата сектора остава твърде ниско.

Университетите трябва да разработят политики за професионално управление на интелектуалната собственост. Това ще помогне те да реализират няколко аспекта на своята мисия, например генерирането на социално-икономически ползи за обществото и привличане на най-добрите студенти и изследователи. За да окаже подкрепа на университетите и да зададе по-последователна рамка на дейностите за трансфер на знания, Комисията прие Препоръка относно управлението на интелектуалната собственост при дейностите по трансфер на знания и относно кодекс за добри практики за университетите и другите публични научноизследователски организации[9]. Освен това Инициативата за отговорно партньорство предоставя наръчник[10] за създаване на по-добри практики за съвместни научни изследвания и трансфер на знания между университетите и индустрията.

В обобщение:

- Трансферът на знания между университетите и предприятията ще се осъществява най-добре, ако е налице обща рамка за сътрудничество и общо разбиране за него, което включва партньорства, общи проекти и обмен на хора;

- Университетите трябва да осигуряват интердисциплинарност; монодисциплинарните решения рядко са отговорът на проблемите на реалния свят;

- Университетите и публичните научноизследователски организации трябва да имат ясна дългосрочна стратегия за управление на правата на интелектуална собственост (ПИС);

- Трябва да се работи за преодоляване на специфичните предизвикателства, пред които са изправени МСП, за да могат и те да влизат в партньорства с университетите. Университетите трябва да привлекат МСП. За университетите достъпът до или наличието на собствен офис за трансфер на знания ще улесни сътрудничеството с МСП, тъй като подобни офиси са портал и интерфейс между университетите и частния сектор.

Университетът на Твенте (NL) поддържа т.нар. „парк на знанието“ и „бизнес ускорители“, които обединяват познанията, генерирани в университета, и регионалната бизнес общност. Желаещите да основат компания получават специализирана подкрепа чрез поддържаната от университета програма за временни предприемачески позиции (Temporary Entrepreneurial Positions). Университетът предлага и насочена към собствениците на компании програма за растеж. И двете програми съдържат модули за обучение и дейности за създаване на контакти. (РДСК, раздел 5.6.1)

3.4. Мобилността — между отделните държави и между бизнеса и академичните среди

Въпреки че съществуват примери за успешен прием на студенти в индустрията, програмите за мобилност между академичните среди и индустрията в контекста на Седмата рамкова програма (РП7) и съвместната проектна дейност между университетите и индустрията, както и общото равнище на контактите, взаимодействието и движението между двата сектора продължават да бъдат твърде слаби. Стажовете, програмите за мобилност на научни работници и съвместните проекти, които позволяват на студентите да работят със или във дадена компания, било то самостоятелно или като част от интердисциплинарни групи, следва да станат неделима част от програмите за обучение по всички дисциплини и следва да носят кредити в европейската система за трансфер на кредити (ECTS).

В мобилността следва да участва и преподавателският състав и ръководствата на университетите, като така ще стане възможно университетите да изграждат мрежи, от които в бъдеще да се развият стажове, заетост и проекти за техните студенти. Запознавайки се от първа ръка с реалностите в бизнеса, работещите в университетите ще могат по-лесно да разберат и предугадят променящите се потребности на индустрията от обучение и иновации. Все още съществуват обаче значителни правни и административни пречки пред мобилността на работещите в университетите към предприятията, напр. такива, свързани с пенсионните режими и режимите на социална сигурност[11].

В обратната посока по-голямото участие на предприятията в университетските управителни съвети, научноизследователски програми, конкурсни комисии, изработване на учебни планове, провеждане на курсове и системи за осигуряване на качеството може значително да подобри преподаването, научноизследователската работа и иновациите в университетите. Но в много държави то също е с ограничен мащаб, било то по правни или по културни причини.

За постигането на напредък е важно следното:

- Да се утвърждава ценността на мобилността и тя да се признава от университетите и бизнеса във всичките си форми и на всички равнища; в стажовете следва да имат по-голямо участие по-специално МСП;

- Правните рамки трябва да бъдат адаптирани така, че да оказват подкрепа и да улесняват мобилността между университетите и бизнеса;

- Мобилността на преподавателите, изследователите и студентите към бизнеса трябва да бъде призната и акредитирана.

ADEIT[12] е организация от Валенсия, която си поставя за задача да свързва университета с неговата социална среда. Акцентът в работата ѝ пада върху намирането на позиции за студентите в организации и предприятия. Годишно ADEIT намира места за 1500 студенти в различни компании и в допълнение обучава инструктори и в приемащата фирма, и в изпращащия университет. Организацията поддържа и „професорски стажове“, при които хабилитирани университетски преподаватели работят в компании до 100 часа. (РДСК, раздел 5.4.4)

3.5. Отваряне на университетите към ученето през целия живот

Подобряването на пригодността за заетост се отнася не само до онези, които излизат на пазара на труда — осъвременяването на компетентностите на вече работещите е предизвикателство, равностойно по важност [13], което заема все по-преден план с увеличаващия се брой закрити работни места в сегашната ситуация на икономически спад. Прегледът на постигнатия напредък по работната програма „Образование и обучение 2010“ показва, че степента на участие на възрастните в ученето през целия живот[14] нараства твърде бавно и само в някои държави-членки.

В момент, когато е твърде вероятно броят на студентите да започне да намалява по демографски причини, продължаващото образование се очертава за университетите като възможност с истински голям потенциал. Въпреки това университетите са отворени само към една твърде малка част от пазара на продължаващото образование. Необходимо е комплексно преориентиране към учене през целия живот.

По време на форума беше представена и обсъдена Хартата на европейските университети за ученето през целия живот[15], приета от Европейската асоциация на университетите (EUA). В документа са представени 10 ангажимента за университетите, сред които са по-широкият достъп до учение, диверсифицирането на студентската общност и увеличаване привлекателността на следването, учене през целия живот в качествена среда и по-силно присъствие на местното, регионалното, националното и международното ниво.

Продължаващото образование се нуждае от тесни контакти между университетите и бизнеса, които да им позволяват да установяват какво е търсенето на нови/осъвременени умения на местно и регионално ниво и след това да отговорят на него. От съществено значение е следното:

- Ученето през целия живот трябва да се интегрира пълноценно в мисията и стратегиите на университетите;

- Осъвременяването/повишаването на уменията трябва да се цени и признава на пазара на труда и от страна на работодателите;

- Ученето през целия живот трябва да се развива в партньорство с предприятията — университетите не могат да го проектират и осъществяват сами.

В Западна Швеция 3 университета разработиха специално пригодени курсове за дистанционно обучение за служители на МСП като средство за повишаване на конкурентноспособността на тези предприятия и на региона като цяло. В курсовете са застъпени въпроси от основна важност за МСП като техники за по-висока производителност, икономика, логистика, продуктово развитие и общо управление на производството. Повечето от служителите, включени в курсовете, са на възраст между четиридесет и петдесет години и не са следвали до сега. (РДСК, раздел 5.3.2)

3.6. По-добро управление на университетите

Форумът съсредоточи вниманието си върху управлението на национално, регионално и институционално ниво като предпоставка за ефективно сътрудничество между университетите и бизнеса.

На национално ниво промените трябва да бъдат в сферата на законодателството, механизмите за финансиране и предоставяните стимули, които се определят като недостатъчно благоприятни, а понякога дори като враждебни за сътрудничеството между университетите и бизнеса. Подобно сътрудничество следва да бъде част от цялостната стратегия на университетите и трябва да бъде включено в планирането на развитието и определянето на целите. Съвместната дейност с индустрията следва да се признава с оглед напредък в кариерата и компенсации като равна по важност на академичните задачи, напр. публикациите.

Организациите посредници и бизнес асоциациите са важни действащи лица, тъй като те са добър интерфейс между университетите и фирмите, особено МСП. Освен това съществуват и няколко на брой европейски, национални и регионални организации и агенции, които също подпомагат сътрудничеството между университетите и бизнеса. Те могат да бъдат резултатни структури, с които да се постигне напредък в сферата.

В Обединеното кралство Съветът за висшето образование и индустрията (CIHE) се занимава с проблеми на образованието, които засягат конкурентноспособността на страната и нейното социално единство и се стреми да насърчава по-тясното взаимодействие и разбиране между бизнеса и висшето образование. В Германия Обединението на спомоществователите на германската наука (Stifterverband für die Deutsche Wissenschaft) се явява съвместна инициатива на индустрията в подкрепа на научноизследователската дейност и висшето образование. Организацията изгражда връзки между университетите и неакадемичните научноизследователски институции, свързва науката и индустрията и насърчава създаването на единно европейско образователно и научноизследователско пространство. В Испания фондацията „Знание и развитие“ (CYD) си поставя за задача да подобри ръководенето, отчетността и управлението в университетите, да укрепва връзките между производствената система на университетите и обществото и да насърчава култура на предприемачество и иновации сред преподаватели и студенти. (РДСК, раздел 5.1.1)

Резултатното сътрудничество между университетите и бизнеса се определя като особено важно за регионалното развитие[16]. Успехът на много иновативни региони в САЩ и Европа стъпва върху тристранното партньорство на университети, бизнес и държава с оглед ориентиране и финансиране на политиките.

Във Финландия програмата „Електронно Тампере“ свързва визията на град Тампере за 2012 г. с няколко МСП и по-големи фирми и 2 университета. Стартирани са почти 400 местни, регионални и международни проекта, черпещи от богатото сътрудничество между университетската научноизследователска дейност, бизнеса и органите на управление в сферата на технологиите, икономиката и обществото. (РДСК, раздел 6.1.)

Основните заключения са:

- Националните и регионални рамкови условия трябва да предоставят на университетите благоприятна среда да си сътрудничат с бизнеса;

- Сътрудничеството между университетите и бизнеса трябва да има за основа институционални стратегии; лидерството и ефективното управление на човешките ресурси са от ключово значение за реализацията му;

- Управлението трябва да гарантира, че са налице съответните стимули и системи за оценка, които са в съответствие с мисията, ролята и стратегията на университетите.

4. Бъдещи стъпки

За една година от работата на форума произлязоха важни резултати. Комисията приветства разнообразните идеи и качеството на предложените становища. Комисията ще използва постигнатото в по-нататъшната си дейност за утвърждаване модернизацията на европейските университети, както чрез стратегическо сътрудничество, така и чрез действия в рамките на своите програми.

Комисията предлага две форми на последващи действия. На първо място, в отговор на изразеното от участниците във форума силно желание за продължаване и задълбочаване на дейността да се очертаят контурите на една бъдеща работна програма. На второ място форумът набеляза няколко на брой проблема и потенциални направления на действие, които заслужават внимание възможно най-бързо, по-специално в контекста на икономически спад, и които са насочени към подобряване на партньорството между университетите и бизнеса за повишаване на пригодността за заетост. Предлагат се редица конкретни действия.

Продължаване на диалога

- Форумът ще запази структурата си на пленарни заседания и тематични семинари. В допълнение ще бъде разработено уеб пространство за споделяне и разпространяване на опит и за комуникация.

- Дотук форумът постига добри резултати в мобилизирането на представители на двете общности — университетите и предприятията, включително и посреднически организации и бизнес асоциации. Партньорството се нуждае и от активното участие на националните правителства и регионалните власти. Поради това на следващия етап следва да се осигури по-активно участие на съответните представители на обществените органи.

- Въз основа на провелия се дотук диалог и въз основа на сега осъществяваната дейност в други сфери следва да се обсъдят следните въпроси:

- да се гарантира, че университетската общност реагира резултатно на програмата „Нови умения за нови работни места“ и на предизвикателствата на икономическия спад;

- партньорствата за регионално развитие;

- партньорствата с МСП;

- диверсифициране на подходите към ученето и изграждане на мостове между различните видове висше образование;

- осигуряването на качеството и акредитацията като инструменти в подкрепа на сътрудничеството между университетите и бизнеса;

- Налице са многобройни прояви на интерес извън пределите на ЕС към дейността. Следва да се заяви по-ясно, че форумът е отворен към действащи лица извън пределите на ЕС (на практика вече са участвали много международни компании) и в бъдеще следва да се включи силна насоченост към изводи, които могат да бъдат направени от партньорски страни. В своите контакти със съответните публични органи в партньорските държави Комисията ще популяризира работата на форума и ще отправи към тях покани за участие.

Развитие на нови партньорства

- Форумът застъпва тезата за създаването на нови форми на структурирано партньорство между бизнеса и университетите за разработване и провеждане на образователни курсове. Подобни партньорства ще повторят структурите, разработени в рамките на технологичните платформи и партньорствата и мостовете между фирмите и университетите (IAPP) по програма „Мария Кюри“ в контекста на РП7 и общностите на знания и иновации в рамките на ЕИТ. Комисията предлага незабавно да проучи по какъв начин подобни партньорства могат да бъдат подпомогнати чрез съответните програми на ЕС с оглед обявяване на покани за представяне на предложения за изследователски дейности по програмата за учене през целия живот през 2010 г.

- Проблемът за разширяване периметъра на платформата за диалог към други сфери на образованието и обучението, по-специално средните училища и институциите за ПОО, се поставя няколкократно от страна на участващите във форума предприятия. Потенциалът на бизнеса да допринесе за преподаването на предприемачество, например, безспорно е голям[17]. Комисията ще проучи как съществуващите програми, например „Леонардо да Винчи“ и „Коменски“, както и инициативи като училищната мрежа „European Schoolnet“, могат да бъдат използвани за свързване на предприятия и училища в образователни партньорства и по какъв начин сътрудничеството може да бъде насърчено чрез един европейски координационен орган. Комисията възнамерява да покани заинтересованите страни да разгледат бъдещите възможности за сътрудничество между предприятията и училищата и институциите за ПОО в рамките на конференция или семинар през есента.

- Развитието на диалога между университетите и бизнеса на равнище ЕС следва да стимулира подобен диалог на национално и регионално равнище. Комисията в контекста на своето стратегическо сътрудничество с държавите-членки в сферата на обучението и образованието ще насърчи националните органи да изградят подобни структури за диалог на национално равнище. Тя ще проучи по какъв начин в подкрепа на регионалните инициативи в това отношение могат да бъдат използвани структурните фондове.

- Комисията ще започне проучване, с помощта на което да се състави списък на съществуващите добри практики в сферата на сътрудничеството между университетите и предприятията.

Сега е моментът за големи бързи крачки в посока сътрудничество между университетите и бизнеса. В условията на икономически спад, когато завършващите висшето си образование са изправени пред все по-големи трудности в намирането на работа, а предприятията се сблъскват със засилваща се конкуренция, икономическата и социалната добавена стойност на сътрудничеството между университетите и бизнеса следва да го наложи като още по-голям приоритет.

[1] В настоящия документ под „университети“ следва да се разбира всички висши учебни заведения, независимо от наименованието и статута, които имат в отделните държави-членки.

[2] COM(2006) 208 окончателен

[3] За резюме на проблематиката и на предприетите действия вж. COM(2008) 680 от 30 октомври 2008 г. Доклад на Комисията до Съвета относно Резолюция на Съвета от 23 ноември 2007 г. за модернизация на университетите с оглед на конкурентоспособността на Европа в една световна икономика на знанието.

[4] COM(2008) 865 от 16 декември 2008 г. Актуализирана стратегическа рамка за сътрудничество в областта на образованието и обучението

[5] Продължаващо образование и учене през целия живот (Брюксел, 30 юни 2008 г.); Разработване на учебни планове и предприемачество (Тенерифе, 30-31 октомври 2008 г.); Трансфер на знания (Брюксел, 7 ноември 2008 г.).

[6] За описание на програмите на ЕС, способстващи партньорствата между висшето образование и бизнеса, вж. раздел 3 от Работния документ на службите на Комисията

[7] COM(2008) 868.

[8] Ср. Работен документ на службите на Комисията, раздел 2.3. Глобалният мониторинг на предприемачеството за 2007 г. сочи, че в Китай нивата на предприемачеството са 2 до 5 по-високи от тези в страните от ЕС.

[9] COM(2008) 1329.

[10] http://www.responsible-partnering.org/; наръчникът е разработен от водещи сдружения на академичните среди и индустрията (EUA, EARTO, EIRMA и ProTon Europe).

[11] COM (2008) 317 „Успешни кариери и повишена мобилност: европейско партньорство за изследователи“.

[12] http://www.adeit.uv.es

[13] COM(2008) 868 окончателен; „Нови умения за нови работни места“.

[14] Напредък по изпълнението на целите от Лисабон в областта на образованието и обучението — показатели и целеви нива 2008 г., работен документ на службите на Европейската комисия, SEC(2008)2293.

[15] Харта на европейските университети за ученето през целия живот, 2008 г.; ISBN: 9789078997009, EUA; www.eua.be

[16] Висшето образование и регионите: глобална конкуретноспособност, местен ангажимент; ОИСР 2007 г.

[17] В момента с цел да подпомогне разработването на по-последователни подходи Комисията сформира европейска дискусионна група на високо равнище за обучението по предприемачество, в която ще влязат представители на всички държави-членки и на страните от ЕИП.