ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ Брюксел, 22.9.2021 COM(2021) 581 final 2021/0295(COD) Предложение за ДИРЕКТИВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за изменение на Директива 2009/138/ЕО по отношение на пропорционалността, качеството на надзора, отчетността, дългосрочните гаранционни мерки, макропруденциалните инструменти, рисковете за устойчивостта, груповия и трансграничния надзор (текст от значение за ЕИП) {SEC(2021) 620 final} - {SWD(2021) 260 final} - {SWD(2021) 261 final}



ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО •Основания и цели на предложението Икономическата и социалната значимост на застраховането изискват намеса от страна на публичните органи под формата на пруденциален надзор. Застрахователите не само предоставят защита срещу бъдещи събития, които могат да породят загуби, но също така насочват спестяванията на домакинствата към финансовите пазари и реалната икономика. Директива 2009/138/ЕО („Платежоспособност II“) определя пруденциалните правила за застрахователния сектор и има за цел изграждането на единен пазар на застрахователни услуги, като същевременно защитава титулярите на полица. Европейската комисия има правен мандат да извърши цялостен преглед на основните компоненти на Директивата „Платежоспособност II“, по-специално нейните съобразени с риска капиталови изисквания и правила за оценка на дългосрочните задължения, както и да направи заключения относно първите 5 години от прилагането на нормативната уредба. Натрупаният опит разкри също възможности за подобряване на пропорционалността на „Платежоспособност II“ и подчерта липсата на специални разпоредби на равнище ЕС за справяне с натрупването на системни рискове, за осигуряване на готовност за действие при кризи или за преструктуриране на застрахователите, когато е необходимо. Освен това нормативната уредба трябва да съответства на политическите приоритети на ЕС. Конкретно, застрахователният сектор следва да участва във финансирането на икономическото възстановяване след COVID-19, завършването на съюза на капиталовите пазари (СКП) и постигането на целите на Европейския зелен пакт. И по-специално, застраховането ще играе основна роля за финансирането чрез капиталови инструменти в корпоративния сектор и за финансирането на прехода към устойчивост. Други европейски институции също считат прегледа за ключова инициатива в подкрепа на целите на СКП. В доклада на Европейския парламент относно по-нататъшното развитие на СКП се отправя искане към Комисията да оцени дали капиталовите изисквания за инвестициите в предприятията, по-специално малките и средните предприятия (МСП), спъват дългосрочните инвестиции. В заключенията на Съвета относно плана за действие за СКП Комисията се приканва да засили функцията на застрахователите като дългосрочни инвеститори и да направи оценка на начините за насърчаване на дългосрочните инвестиции в предприятията, по-специално МСП, без да се застрашава финансовата стабилност или защитата на инвеститорите. В този контекст Комисията определи следните цели на прегледа: ·осигуряване на стимули за застрахователите да допринасят за дългосрочното устойчиво финансиране на икономиката; ·по-добро отчитане на риска; ·намаляване на прекомерната краткосрочна променливост на платежоспособността на застрахователите; ·подобряване на качеството, съгласуваността и координацията на застрахователния надзор в ЕС, както и на защитата на титулярите на полици и бенефициерите, включително при несъстоятелност на техния застраховател; ·по-добро преодоляване на потенциалното натрупване на системен риск в застрахователния сектор. •Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката Настоящото предложение надгражда и укрепва пруденциалната рамка за застрахователните дружества, установена с Директива 2009/138/ЕО, както подробно е обяснено в раздел 5 по-долу. Заедно с Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 Директива „Платежоспособност II“ представлява крайъгълен камък на пруденциалната рамка на ЕС в областта на застраховането. В приетото заедно с настоящото предложение съобщение се обяснява по-подробно взаимодействието между предложението и предстоящите изменения на Делегиран регламент (ЕС) 2015/35. •Съгласуваност с други политики на Съюза Настоящото предложение се приема като част от законодателен пакет, заедно със законодателно предложение относно преструктурирането на застрахователни предприятия; този пакет има за цел да подобри функционирането и доверието в единния пазар на застрахователни услуги. Предложенията в пакета са обвързани, тъй като с тях се изменят правилата за надзор преди застрахователното дружество да изпадне в несъстоятелност, докато новите правила за стандартизиране на преструктурирането се отнасят до процедурите и правомощията след такава несъстоятелност. Чрез изменения на правилата за оценка на задълженията на застрахователите настоящото предложение спомага за завършването на СКП. По-специално, съответните изменения намаляват вероятността от неоправдано проциклично поведение и отразяват по-добре дългосрочния характер на застрахователната дейност. Тези промени ще бъдат придружени от допълнителни мерки съгласно Делегиран регламент (ЕС) 2015/35, за да се гарантира целесъобразността на изчисляването на добавката за риск и на критериите за допустимост за класа дългосрочни капиталови активи. На този етап Комисията предприема няколко инициативи, за да увеличи частното финансиране на прехода към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика, и за да гарантира, че рисковете, свързани с климата и околната среда, се управляват от финансовата система. За тази цел Комисията прие предложение за Директивата за отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта, с която се поясняват изискванията за докладване на нефинансова информация за устойчивостта и се разширява обхватът върху, наред с другото, средно големите застрахователни предприятия. За да се избегне дублирането, в настоящото предложение не се разглеждат изискванията за оповестяване, свързани с устойчивостта.

Като въвежда изискване за извършването на анализ на сценариите за изменението на климата, предложението допринася за стратегията за финансиране на прехода към устойчива икономика, чиято цел е да укрепи основите за устойчиви инвестиции, да интегрира напълно съображенията за устойчивост във финансовата система и да ги управлява. Комисията също така ще обърне дължимото внимание на необходимостта да се избегне непоследователност между настоящото предложение и предстоящите изменения на правилата за банковия сектор. 2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ •Правно основание С Директива „Платежоспособност II“ се осигурява всеобхватна нормативна уредба на започването и упражняването на застрахователна дейност в рамките на ЕС. Правното основание на настоящата директива са член 53, параграф 1 и член 62 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Необходимо е действие на Съюза по тези членове, за да продължи съгласуването на действащите правила или да се въведат нови стандартизирани правила. •Субсидиарност Съгласно принципа на субсидиарност действия на равнището на Съюза могат да бъдат предприети само когато поставените цели не могат да бъдат постигнати индивидуално от държавите членки. Застраховането отдавна се регулира на европейско равнище, тъй като само с действия на Съюза може да се установи обща нормативна уредба за застрахователите, които се ползват от свободата на установяване и свободата на предоставяне на услуги. В това отношение настоящото предложение — подобно на законодателството, което се изменя — е в пълно съответствие с принципа на субсидиарност. •Пропорционалност Настоящото предложение има за цел да измени някои разпоредби на Директива „Платежоспособност II“, по-специално тези относно капиталовите изисквания, оценката на застрахователните задължения към титулярите на полици и трансграничния надзор. С него също така се въвеждат необходимите пояснения и промени в разпоредбите за прилагане на принципа на пропорционалност. Тези промени са необходими и подходящи за подобряване на действието на нормативната уредба за застрахователите и за постигане на целите на „Платежоспособност II“. •Избор на инструмент Настоящото предложение има за цел да измени съществуващата Директива „Платежоспособност II“ и следователно избраният инструмент е директива за изменение. 3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО •Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство Приложението към придружаващата оценка на въздействието съдържа оценка на рамката „Платежоспособност II“. Основните заключения са, че рамката е като цяло ефективна и съгласувана, продължава да отговаря на нуждите и проблемите и носи желаната добавена стойност. Въпреки това бяха разкрити редица проблеми при прилагането на нейните принципи и изисквания, както и във връзка с процеса на сближаване на надзорните практики. Също така рамката не е съобразена изцяло с новата финансова и икономическа среда, особено по отношение на ниските лихвени проценти. В допълнение, въпреки наличните инструменти, насочени към смекчаване на прекомерната краткосрочна променливост, такава все още съществува. Капиталовите изисквания трябва да се подобрят, за да се гарантира отчитането на риска и подходящо третиране на дългосрочните инвестиции. Освен това те не отчитат устойчивостта на притежаваните от застрахователите активи. Някои характеристики на разпоредбите за отчитане и оповестяване биха могли да бъдат подобрени, а в по-общ план прилагането на пропорционалността не е било достатъчно за ефективното намаляване на регулаторната тежест за по-малките застрахователи. В оценката се посочват също така регулаторни и надзорни недостатъци при защитата на титулярите на полици. Налице са възможности за по-нататъшно съгласуване на надзорните процеси и подобряване на сътрудничеството между надзорните органи при трансгранични дейности. Освен това надзорните органи разполагат само с ограничени инструменти за справяне с потенциалното натрупване на системен риск в застрахователния сектор и за осигуряване на подходящ пруденциален надзор на макроравнище. •Консултации със заинтересованите страни Комисията проведе множество консултации във връзка с настоящия преглед. На 29 януари 2020 г. тя проведе публична конференция относно прегледа с представители на застрахователния сектор, застрахователните асоциации, публичните органи, гражданското общество и Европейския парламент. Комисията организира и обществена консултация от 1 юли 2020 г. до 21 октомври 2020 г., като получи 73 отговора от различни заинтересовани страни, представляващи застрахователния сектор (56 %), гражданското общество (14 %) и публичните органи (11 %). На 1 февруари 2021 г. Комисията публикува обобщен доклад относно получената по тази консултация обратна информация. Освен това в рамките на няколко заседания на групата от експерти на държавите членки Комисията обсъди различни аспекти на прегледа. Тези консултативни дейности допълват трите консултации, проведени от ЕОЗППО между юли 2019 г. и януари 2020 г.

•Събиране и използване на експертни становища След официално искане, изпратено от Комисията през февруари 2019 г., на 17 декември 2020 г. ЕОЗППО представи становище относно прегледа на „Платежоспособност II“, придружено от анализ на контекста и оценка на въздействието. Оценката на въздействието и настоящото предложение на Комисията бяха разработени въз основа на становищата на ЕОЗППО. В приложение 10 към придружаващата оценка на въздействието са изброени допълнителни източници, използвани при изготвянето на настоящото предложение. •Оценка на въздействието Настоящото предложение е придружено от оценка на въздействието. Оценката на въздействието бе представен на Комитета за регулаторен контрол (КРК) на 19 март 2021 г. и получи от него положително становище на 23 април 2021 г. Въпреки че КРК изрази задоволство от всеобхватния и добре структуриран характер на оценката на въздействието, той препоръча по-задълбочен анализ и описание на проблемите, включително по отношение на пропорционалността. Оценката на въздействието беше съответно изменена. В оценката на въздействието се определя набор от предпочитани варианти на политиката, насочени към пет основни проблема: i)възпиращи фактори за дългосрочните инвестиции в капиталови инструменти и неподходящо отразяване на рисковете за устойчивостта; ii)неподходящо отразяване на икономическата среда с ниски лихвени проценти и евентуално неоправдано висока променливост по отношение на платежоспособността; iii)сложност за малките и по-малко рисковите застрахователи; iv)неотдавнашни случаи на несъстоятелност на застрахователи, извършващи трансгранична дейност, които разкриха недостатъци в надзора и различна нива на защита на титулярите на полици в ЕС при несъстоятелност; v)инструментите за предотвратяване на системни рискове може да се окажат недостатъчни. Основният компромис при решаването на тези проблеми е свързан с цялостното количествено въздействие в резултат на прегледа. Значителното увеличаване на капиталовите изисквания би попречило на участието на застрахователите в екологосъобразното и устойчиво възстановяване. В същото време тяхното значително намаляване би застрашило защитата на титулярите на полици и финансовата стабилност. Всъщност — поради постепенното въвеждане на промените в лихвените проценти — предпочетените варианти на политиката биха довели до значителни капиталови облекчения, оценени на до 90 000 000 000 евро в краткосрочен план. В края на преходния период се очаква предпочитаният вариант на политика да доведе до като цяло стабилно или леко увеличено, в сравнение с настоящото, равнище на капитал, надхвърлящо регулаторните изисквания (в зависимост от пазарните условия). •Пригодност и опростяване на законодателството Предложената директива подобрява регулаторната пригодност и опростява нормативната уредба, като: ·изключва повече малки застрахователни предприятия от обхвата на „Платежоспособност II“; ·осигурява автоматично по-пропорционални правила за „предприятията с нискорисков профил“, а след одобрение от надзорните органи — и за други застрахователи; ·опростява количественото определяне на несъществените рискове; ·гарантира, че изискваните оповестявания не надхвърлят необходимото за получателите. Що се отнася до цифровата подготвеност, разпоредбите на Директивата „Платежоспособност II“ вече са технологично неутрални. Освен това съществуващите правомощия на Комисията и ЕОЗППО биха позволили допълнителни корекции, по-специално по отношение на надзорната отчетност и оповестяванията. •Основни права

Предложението зачита основните права и спазва принципите, признати в Хартата на основните права на Европейския съюз, по-специално свободата на стопанската инициатива (член 16) и защитата на потребителите (член 38). 4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Предложението няма отражение върху бюджета. 5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ •Планове за изпълнение и механизми за мониторинг, оценка и докладване Комисията ще следи напредъка към постигането на специфичните цели въз основа на неизчерпателния списък с показатели в раздел 8 от придружаващата оценка на въздействието. След пет години Комисията ще извърши следващата оценка на Директива „Платежоспособност II“, включително измененията на настоящото предложение, в съответствие с Насоките на Комисията за по-добро законотворчество. Настоящото предложение не изисква план за изпълнение. •Обяснителни документи Счита се, че не са необходими обяснителни документи. •Подробно разяснение на отделните разпоредби на предложението С член 1 от предложението се изменя Директива 2009/138/ЕО. Пропорционалност С параграф 2 се изменя член 4, за да се увеличат праговете за размера на изключванията от обхвата на Директива 2009/138/ЕО, като по този начин се дава възможност за изключване на повече малки предприятия. С параграф 12 се изяснява приложимостта на принципа на пропорционалност (в член 29) по отношение на делегираните актове и актовете за изпълнение, по-специално чрез въвеждането на новата концепция за предприятия с нискорисков профил. С параграф 13 се въвеждат новите членове 29а-29д. В член 29а се установяват критерии за определяне на предприятията с нискорисков профил, които могат да бъдат допълнени в делегирани актове. В член 29б се установява процедурата за класифициране като предприятия с нискорисков профил. В член 29в са изброени мерките за пропорционалност, които могат да бъдат ползвани „автоматично“ от предприятията с нискорисков профил, и са установени правилата в случай на промяна на рисковия профил. В член 29г се посочва как предприятията, които не са класифицирани като нискорискови, могат да получат разрешение да използват мерки за пропорционалност. В член 29д се определят отчетните задължения за предприятията с нискорисков профил. С параграф 63 се въвежда новият член 213а, в който се установяват критериите за определяне на групите с нискорисков профил, както и правилата относно използването на мерки за пропорционалност от тези застрахователни групи. С параграф 21 се въвежда нов параграф 2а в член 41, за да се даде възможност на предприятията с нискорисков профил да определят едно лице, изпълняващо няколко ключови функции. В параграфа се предвиждат и мерки за пропорционалност по отношение на правилата за управление; при предприятията с нискорисков профил вътрешните политики, изброени в член 41, параграф 3, трябва да се актуализират само веднъж на три години, а не ежегодно. Член 45 се изменя, за да се даде възможност на предприятията с нискорисков профил, каптивните застрахователни предприятия и каптивните презастрахователни предприятия, които отговарят на определени критерии, да извършват собствена оценка на риска и платежоспособността на всеки две години, вместо най-малко веднъж годишно.

Промените в член 77 биха позволили вместо стохастични техники да се използва пруденциална детерминистична оценка за най-добрата прогнозна оценка на животозастрахователните задължения с опции и гаранции, които не се считат за съществени. С новия член 109 се въвеждат опростявания в стандартната формула, когато даден рисков модул или подмодул не е съществен, при условие че са изпълнени някои специфични критерии. Качество на надзора Изменението на член 25 гарантира, че всеки отказ за издаване на лиценз, както и съответната причина се съобщават на ЕОЗППО и се вписват в база данни, с която надзорните органи могат да правят справки. Изменението на член 26 въвежда възможността за съвместна оценка на заявлението за лиценз по искане на един от надзорните органи, с които надзорният орган на държавата членка по произход трябва да се консултира. Измененията на членове 30, 36 и 42 имат за цел да засилят наблюдението на спазването на изискванията за квалификация и надеждност по отношение на членовете на административния, управителния или надзорния орган (АУНО) или на лицата, които изпълняват други ключови функции в застрахователното или презастрахователното предприятие. С член 42, параграф 4 се оправомощават надзорните органи да поискат отстраняването на член на АУНО или на лице, изпълняващо ключова функция. Отчетност С измененията на член 35 и новия член 35а се адаптират изискванията за отчетност за предприятията с нискорисков профил, по-специално за да се улесни достъпът на тези субекти до изключения и ограничения по отношение на отчетността. В новия член 35, параграф 5а и новия член 256б се определят принципите и честотата на предоставянето на имащия описателен характер редовен надзорен отчет (РНО) от страна на предприятия и групи. С новия член 35б се определят срокове за отчитане и се въвежда възможността те да бъдат променяни, когато това е оправдано от извънредни обстоятелства. С параграфи 26 и 83 се изменят съответно член 51 и член 256, за да се промени структурата на отчета за платежоспособността и финансовото състояние по предприятия и групи, като съдържанието му се разделя на част, предназначена за титулярите на полици, и част, предназначена за други заинтересовани страни. С новите членове 51а и 256в в параграфи 27 и 84 се въвежда изискване за одит на пруденциалния баланс, счетоводния баланс на групата и/или индивидуалния отчет за платежоспособността и финансовото състояние. Параграф 28 въвежда в член 52 задължението надзорните органи да представят на ЕОЗППО статистически данни относно използването на мерки за пропорционалност и опростявания на поднадзорния пазар. С параграф 47 се изменя член 112, за да се изиска от предприятията, използващи вътрешен модел, да предоставят периодично на надзорните органи оценка на капиталовото изискване за платежоспособност, изчислено по стандартната формула. Дългосрочни гаранционни мерки С параграф 37 се заменя член 77а относно правилата за екстраполация на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент. Измененията изискват при екстраполацията да се вземе предвид наличната информация от финансовите пазари за падежите, за които се екстраполира срочната структура. Съответният нов метод на екстраполация ще се въведе постепенно за период до 2032 г., през който застрахователите ще трябва да оповестяват въздействието на новия метод на екстраполация без постепенно въвеждане. С параграф 38 се изменя член 77г относно корекцията за променливост. При нови случаи на използване на корекцията за променливост ще е необходимо надзорно разрешение. Освен това при корекцията за променливост се взема предвид по-висок процент от 85 % от коригирания спрямо риска спред. Въвежда се специфичен за предприятието „коефициент на чувствителност на кредитния спред“, за да се намали рискът корекцията за променливост да е по-голяма от компенсацията за загубите по инвестиции от увеличението на кредитните спредове. И накрая, националният компонент на корекцията за променливост се заменя с макро-корекцията за променливост за държавите членки, чиято парична единица е еврото, с цел да се смекчи въздействието на кризите, свързани със спреда, на национално равнище, като същевременно се избягва ефектът на срутване. Тези промени се допълват от параграф 48, който въвежда предпазни мерки в член 122, когато вътрешният модел отчита ефекта от движението на кредитния спред върху корекцията за променливост („динамична корекция за променливост“). С параграф 44 се изменя член 106, параграф 3, за да се даде възможност симетричната корекция на риска, свързан с акции, да увеличава или намалява капиталовите изисквания вместо с 10 % най-много със 17 %. С параграф 51 се изменя член 138, за да се гарантира, че преди обявяването на изключително неблагоприятна ситуация ЕОЗППО се консултира с ЕССР, а не с националните надзорни органи. Параграф 90 заменя член 304, параграф 2 относно подмодула на риска, свързан с акции, основаващ се на срока, чието използване вече не следва да бъде одобрявано, с клауза за заварено положение. С параграфи 95 и 96 се изменят съответно член 308в относно преходната мярка за безрисковите лихвени проценти и член 308г относно преходната мярка за техническите резерви. Използването на тези преходни мерки в бъдеще ще бъде одобрявано само при наличието на изрично посочени в списък обстоятелства. Освен това дружествата, които използват тези мерки, ще трябва да оповестят причините за използването, както и оценка на мерките и критерии за намаляване на зависимостта от тях.

С параграфи 39, 40 и 46 се съгласуват съответно член 77д, член 86 и член 111 относно правомощията за делегирани актове и актове за изпълнение с описаните по-горе промени. Освен това с параграф 40 се въвеждат нови правомощия за делегирани актове относно критериите за допустимост на активите в контекста на изравнителната корекция. Макропруденциални инструменти С параграф 24 се включват макроикономически съображения и анализ в член 45 относно собствената оценка на риска и платежоспособността от застрахователите. От застрахователите ще се изисква да оценяват въздействието на реалистични макроикономически и финансови пазарни тенденции, включително неблагоприятни икономически сценарии, върху техния специфичен рисков профил, стопански решения и нужди по отношение на платежоспособността и реципрочно по какъв начин техните дейности могат да засегнат пазарните фактори. От надзорните органи ще се изисква да предоставят информация на отделни предприятия, особено по отношение на макропруденциалните рискове и заплахи, произтичащи от техния анализ. С параграф 49 в член 132 относно принципа на „благоразумния инвеститор“ се включват макроикономически съображения. От застрахователите ще се изисква да отчитат реалистично макроикономическото развитие и развитието на финансовите пазари в инвестиционната си стратегия и да оценяват степента, в която техните инвестиции могат да увеличат системния риск. От надзорните органи ще се изисква да предоставят информация на отделни предприятия по отношение на конкретни макропруденциални заплахи. С параграф 54 се въвеждат новите членове 144а—144д. С член 144а се въвеждат изисквания относно управлението и планирането на ликвидността, за да се гарантира способността за уреждане на финансовите задължения към титулярите на полици. По-специално застрахователите ще трябва да разработят показатели за наблюдение на ликвидния риск. Член 144б дава възможност за намеса на надзорните органи, когато застраховател не е отстранил по подходящ начин слабостите по отношение на ликвидността. Освен това надзорните органи ще имат възможност, в изключителни случаи и като крайна мярка, да налагат на отделни дружества или на целия пазар мерки за временно замразяване на опции за обратно изкупуване по животозастрахователни полици. С член 144в се въвеждат надзорни правомощия, целящи запазване на платежоспособността на конкретни предприятия при извънредни ситуации, като например неблагоприятни икономически или пазарни събития, засягащи голяма част или целия застрахователен пазар. При спазване на основани на риска критерии и специфични предпазни мерки разпределенията между акционери и другите подчинени кредитори на дадено предприятие може да бъдат временно преустановени или ограничени, преди капиталовото изискване за платежоспособност да бъде действително нарушено. Изменения, свързани с Европейския зелен пакт С параграф 25 се въвежда новият член 45а относно анализа на климатичните сценарии. Застрахователите ще трябва да идентифицират всяка съществена експозиция към рискове във връзка с изменението на климата и, когато е уместно, да оценят въздействието на дългосрочните сценарии за изменението на климата върху своята стопанска дейност. Застрахователите, класифицирани като предприятия с нискорисков профил, са освободени от изискването за анализ на сценариите. С параграф 91 се въвежда новият член 304а относно двата мандата на ЕОЗППО по отношение на рисковете за устойчивостта. На ЕОЗППО е възложено да проучи до 2023 г. пруденциалното третиране на експозициите по отношение на активи или дейности, свързани в значителна степен с екологични и/или социални цели, и да извършва редовен преглед на обхвата и калибрирането на параметрите на стандартната формула, отнасящи се до риска от природно бедствие. Групов надзор Член 212 от Директива „Платежоспособност II“ се изменя, за да се улесни идентифицирането на предприятия, образуващи група, по-специално по отношение на групите, които не попадат в обхвата на Директива 2013/34/ЕС относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия, както и по отношение на хоризонталните групи. Освен това определението за застрахователно холдингово дружество е пояснено по подобен начин както измененията на определението за финансово холдингово дружество в Директива 2013/36/ЕС относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници. Член 213 се изменя, за да се включат застрахователните холдингови дружества и смесените финансови холдингови дружества пряко в обхвата на пруденциалната рамка на ЕС. За да се даде възможност за ефективен групов надзор, с новия параграф 3а се изисква подходящо вътрешно управление и корпоративна структура за групите, чието предприятие майка е холдингово дружество. Вмъкват се параграфи 3б и 3в, за да се гарантират подходящи изпълнителни правомощия, включително, като крайна мярка, правомощието да се изисква от групата да се преструктурира. С параграф 64 се изменя член 214, за да се поясни кога дадено предприятие може да бъде изключено от обхвата на груповия надзор, когато последният може да бъде отменен или може да бъде упражняван на ниво междинно предприятие майка. Членове 244, 245 и 265 се изменят, за да се разшири списъкът с показатели, въз основа на които органите за групов надзор могат да определят значителните вътрешногрупови сделки и концентрации на риск, и да се изясни обхватът на отчитането на вътрешногруповите сделки. Параграф 86 въвежда в член 258 минимален набор от правомощия, които могат да се прилагат по отношение на застрахователните холдингови дружества и смесените финансови холдингови дружества. С параграф 87 се изменя член 262, като се изясняват целите и необходимите правомощия, когато се прилагат „други методи“ за надзор върху групи, чиито крайни предприятия майки са с централно управление извън ЕИП. Вмъква се нов член 229а, за да се предостави възможност да се използва, след одобрение от надзорните органи, опростен подход за интегрирането на несъществените свързани предприятия в изчисляването на груповата платежоспособност. Въвеждат се прагове на същественост. Членове 220, 222, 228, 230, 233, 234 и член 308б, параграф 17 се изменят и се вмъква нов член 233а, за да се предоставят следните разяснения относно правилата, уреждащи изчисляването на груповата платежоспособност: ·вида предприятия, които могат да бъдат включени чрез метод 2;

·как следва да се изчислява консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност при комбинация от методи; ·как да се включат предприятия от други финансови сектори, например кредитни институции, в изчисляването на груповата платежоспособност; ·как да се оценяват собствените средства на групата, по-специално понятието „необременени с тежести“, третирането на преходните мерки за техническите резерви и за безрисковия лихвен процент, както и третирането на позициите от собствени средства, които не могат да бъдат ефективно предоставени за покриване на капиталовото изискване за платежоспособност; ·в случай на използване на метод 1 или комбинация от методи, как да се изчисли долната граница на консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност. Освен това се въвежда преразгледано „Минимално консолидирано групово капиталово изискване за платежоспособност“, което отразява правилата относно минималното капиталово изискване на индивидуално равнище. Членове 246 и 257 се изменят, за да се изясни прилагането mutatis mutandis на правилата за управление на ниво група, приложими за отделните предприятия. Тези изменения включват ролята на административния, управителния или надзорния орган на предприятието майка и изискват от групите да гарантират съгласуваност на писмените политики на групата с тези, приети от свързаните предприятия. Накрая, в тях се пояснява, че лицата, натоварени с други ключови функции в рамките на застрахователните холдингови дружества и смесените финансови холдингови дружества, следва да отговарят на изисквания за квалификация и надеждност. Освен това се вмъкват членове 246а и 246б, за да се уточни как новите макропруденциални правила се прилагат на равнището на застрахователните групи. Надзор на трансграничната застрахователна дейност Разпоредбите относно лицензирането в член 18 се изменят чрез изискването към заявителите да предоставят информация за предишни откази или отнемане на лиценз в други държави членки, както и към надзорните органи да вземат това предвид при оценката на заявленията. В контекста на процеса на лицензиране промените в член 23 гарантират, че надзорните органи ще бъдат информирани и за планираната трансгранична стопанска дейност. Параграф 15 въвежда в член 33а минимални изисквания по отношение на обмена на информация между надзорните органи в държавите членки по произход и приемащите държави членки относно застрахователите и техните дейности в приемащата държава членка. С измененията на членове 149 и 152 се пояснява, че застрахователните предприятия следва да уведомяват за съществени промени и възникващи рискове, свързани с текущите трансгранични застрахователни дейности. Надзорните органи следва да обменят такава информация. С член 152б, параграф 58 се засилва ролята на ЕОЗППО в сложни трансгранични казуси, при които участващите надзорни органи не успяват да постигнат общо становище в рамките на платформа за сътрудничество. Изменението на член 153 гарантира своевременен достъп до информация от страна на надзорния орган на приемащата държава членка. С член 159а се оправомощава надзорният орган на приемащата държава членка да изисква от надзорния орган на държавата членка по произход информация относно платежоспособността на предприятието и, в случай на сериозни опасения, да изисква извършването на съвместна проверка на място. ЕОЗППО получава правомощия за разрешаването на разногласия между надзорните органи. Преходни мерки, въведени с Директива 2014/51/ЕС С параграф 94, буква б) се заменя преходна мярка с изтекъл срок на действие в контекста на експозиции към централни правителства или централни банки на държави членки, деноминирани и финансирани в националната валута на друга държава членка. Съгласно нова клауза за заварено положение експозициите от този вид, поети преди 2020 г., могат да се третират по същия начин като експозициите към централни правителства или централни банки на държавите членки, деноминирани и финансирани в тяхната собствена местна валута. За разлика от предходната преходна мярка новата разпоредба за заварено е безсрочна. Несъществени актуализации и поправки С няколко параграфа за изменение в Директива 2009/138/ЕО се внасят несъществени актуализации и поправки, по-специално за хармонизирането на нормативни и други определения с промените, въведени в други параграфи, и за премахването на остарелите позовавания на Обединеното кралство. 2021/0295 (COD) Предложение за

ДИРЕКТИВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за изменение на Директива 2009/138/ЕО по отношение на пропорционалността, качеството на надзора, отчетността, дългосрочните гаранционни мерки, макропруденциалните инструменти, рисковете за устойчивостта, груповия и трансграничния надзор (текст от значение за ЕИП) ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 53, параграф 1, член 62 и член 114 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет, в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1)С Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета бяха въведени по-хармонизирани и по-добре отчитащи риска пруденциални правила за застрахователния и презастрахователния сектор. За някои от разпоредбите на посочената директива са предвидени клаузи за преразглеждане. Прилагането на тази директива допринесе значително за укрепването на финансовата система в Съюза и направи застрахователните и презастрахователните предприятия по-устойчиви на разнообразни рискове. Въпреки значителния си обхват тази директива не разглежда всички установени слабости, засягащи застрахователните и презастрахователните предприятия. (2)Пандемията от Covid-19 причини огромни социално-икономически щети и постави икономиката на ЕС в нужда от устойчиво, приобщаващо и справедливо възстановяване. Така усилията по политическите приоритети на Съюза станаха още по-неотложни, за да се гарантира конкретно, че икономиката служи на хората и че целите на Европейския зелен пакт ще бъдат постигнати. Застрахователният и презастрахователният сектор може да осигури частни източници на финансиране за европейските предприятия и да направи икономиката по-устойчива, като предоставят защита срещу широк спектър от рискове. Тази двойна роля му осигурява големи възможности за участие в постигането на приоритетите на Съюза. (3)Както бе подчертано в съобщението на Комисията от 24 септември 2020 г., озаглавено „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите“, насърчаването на институционалните инвеститори, по-специално на застрахователите, да правят повече дългосрочни инвестиции ще играе основна роля за насърчаване на финансирането чрез капиталови инструменти в корпоративния сектор. За да се улесни участието на застрахователите във финансирането на икономическото възстановяване на Съюза, пруденциалната рамка следва да бъде адаптирана така, че да отчита по-добре дългосрочния характер на застрахователната дейност. По-специално, при изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност по стандартната формула следва да може по-лесно да се използва по-благоприятен стандартен параметър за капиталовите инвестиции, които се държат в дългосрочна перспектива, при условие че застрахователните и презастрахователните предприятия съблюдават надеждни и строги критерии, които осигуряват защитата на титулярите на полици и финансовата стабилност. Тези критерии следва да имат за цел да гарантират, че застрахователните и презастрахователните предприятия са в състояние да избегнат принудителната продажба на капиталови инструменти, предназначени да бъдат държани в дългосрочен план, включително при неблагоприятни пазарни условия. (4)В съобщението си от 11 декември 2019 г. относно Европейския зелен пакт Комисията пое ангажимент да включи по-добре в пруденциалната рамка на Съюза управлението на рисковете, свързани с климата и околната среда. Европейският зелен пакт е новата стратегия на Съюза за растеж, чиято цел е до 2050 г. Съюзът да се превърне в модерна, ресурсно ефективна и конкурентоспособна икономика без нетни емисии на парникови газове. Той ще допринесе за постигане на целта за създаване на икономика, която работи за хората, за укрепване на социалната пазарна икономика на Съюза, като ще спомогне да се гарантира неговата подготвеност за бъдещето и за постигането на стабилност, работни места, растеж и инвестиции. В своето предложение от 4 март 2020 г. за европейски законодателен акт в областта на климата Комисията предложи целта за постигане на неутралност по отношение на климата и устойчивост на климатичните изменения до 2050 г. да стане задължителна в Съюза. Това предложение беше прието от Европейския парламент и Съвета и влезе в сила на 29 юли 2021 г. Амбицията на Комисията да осигури водеща роля на ЕС в световен мащаб по пътя към постигане на тази цел до 2050 г. беше потвърдена в доклада за стратегическото прогнозиране от 2021 г., в който като стратегическа област на действие се определя изграждането на устойчиви и ориентирани към бъдещето икономически и финансови системи. (5)Рамката на ЕС за финансиране на устойчивото развитие ще играе ключова роля за постигането на целите на Европейския зелен пакт, а нормативната уредба в областта на околната среда следва да бъде допълнена от рамка за финансиране на устойчивото развитие, която насочва финансирането към инвестиции, намаляващи експозицията към тези рискове, свързани с климата и околната среда. В своето съобщение от 6 юли 2021 г., озаглавено „Стратегия за финансиране на прехода към устойчива икономика“, Комисията се ангажира да предложи изменения на Директива 2009/138/ЕО с цел последователно включване на рисковете за устойчивостта в управлението на риска на застрахователите, като изисква от тях анализ на сценариите за изменението на климата. (6)В обхвата на Директива 2009/138/ЕО не попадат определени предприятия поради техния размер. След първите години на прилагане на Директива 2009/138/ЕО и с цел да се гарантира, че тя няма да се прилага без основание за малки по размер предприятия, е целесъобразно тези изключения да бъдат преразгледани, като бъдат увеличени съответните прагове, така че по-малките застрахователни предприятия, които отговарят на определени условия, да не попадат в обхвата на директивата. Предприятията, които се ползват от тези увеличени прагове, следва все пак да имат възможност да запазят или да поискат лицензиране по Директива 2009/138/ЕО, за да се възползват от предвидения в нея единен лиценз. (7)Директива 2009/138/ЕО не се прилага за дейности по оказване на помощ, когато са изпълнени условията по член 6, параграф 1 от посочената директива. Първото условие гласи, че помощта е свързана с произшествия или повреди на пътно превозно средство, настъпили на територията на държавата членка на предоставящото покритието предприятие. Тази разпоредба би могла да означава изискване за лицензиране като застраховател за лицата, предоставящи помощ на пътни превозни средства в случай на произшествия или повреди, които настъпват непосредствено отвъд границата, и могат неоснователно да попречат на предоставянето на помощта. Следователно е целесъобразно това условие да бъде преразгледано. Това означава, че обхватът на условието по член 6, параграф 1, буква а) от Директива 2009/138/ЕО следва да включи и произшествията или повредите на застраховано пътно превозно средство, които могат да настъпят в съседна държава. (8)Застрахователните и презастрахователните предприятия могат да подадат заявление за лиценз във всяка държава членка. Информацията относно предишни заявления и резултатите от оценката на тези заявления биха могли да предоставят съществена информация за оценката на тяхното заявление. Поради това кандидатстващото застрахователно или презастрахователно предприятие следва да информира надзорния орган за предишни откази или отнемане на лиценз в друга държава членка. (9)Преди издаването на лиценз надзорният орган на държавата членка по произход следва да се консултира с надзорните органи на всяка заинтересована държава членка. С оглед на увеличаването на трансграничните застрахователни дейности е необходимо да се подобри съгласуваното прилагане на правото на Съюза в случаите на трансгранична застрахователна дейност и обменът на информация между надзорните органи, по-специално преди издаването на лиценз. Поради това, когато е необходимо да се проведат консултации с няколко надзорни органа, всеки заинтересован надзорен орган следва да има възможност да поиска съвместна оценка на заявление за лиценз от надзорния орган на държавата членка, където е в ход процедурата по лицензиране. (10)Директива 2009/138/ЕО следва да се прилага в съответствие с принципа на пропорционалност. За да се улесни пропорционалното прилагане на директивата по отношение на предприятия, чийто профил е по-нискорисков в сравнение с този на средностатистическото предприятие, и да се гарантира, че те не са обект на прекомерно обременяващи изисквания, е необходимо да се предвидят основани на риска критерии, които позволяват тяхното определяне.

(11)Предприятията, които отговарят на основаните на риска критерии, следва да могат да бъдат класифицирани като предприятия с нискорисков профил по обикновена процедура за уведомяване. Когато в срок от един месец след уведомяването надзорният орган не е възразил срещу класифицирането по надлежно обосновани причини, свързани с оценката на съответните критерии, това предприятие следва да се счита за предприятие с нискорисков профил. След като бъде класифицирано като предприятие с нискорисков профил, предприятието следва по принцип автоматично да се ползва от установените мерки за пропорционалност по отношение на отчетността, управлението, преразглеждането на съставените в писмена форма политики, собствената оценка на риска и платежоспособността и изискванията за оповестяване. (12)Целесъобразно е мерките за пропорционалност да са достъпни и за предприятия, които не са класифицирани като предприятия с нискорисков профил, но за които някои от изискванията на Директива 2009/138/ЕО са твърде скъпи и сложни с оглед на рисковете, свързани с извършваната от тези предприятия дейност. На тези предприятия следва да бъде разрешено да използват мерки за пропорционалност въз основа на анализ на конкретния случай и след предварително одобрение от техните надзорни органи. (13)Правилното прилагане на принципа на пропорционалност е от решаващо значение за избягване на прекомерната тежест за застрахователните и презастрахователните предприятия. Надзорните органи трябва да бъдат редовно информирани за използването на мерки за пропорционалност. Поради тази причина застрахователните и презастрахователните предприятия следва ежегодно да предоставят на своите надзорни органи информация относно използваните от тях мерки за пропорционалност. (14)Каптивните застрахователни предприятия и каптивните презастрахователни предприятия, които покриват само рискове, свързани с промишлената или търговска група, към която принадлежат, имат специфичен рисков профил, който следва да бъде взет предвид при определянето на някои изисквания, по-специално относно собствената оценка на риска и платежоспособността, оповестяванията и свързаните с тях правомощия на Комисията да уточни допълнително правилата за тези правомощия. Освен това каптивните застрахователни предприятия и каптивните презастрахователни предприятия следва също да могат да се ползват от мерките за пропорционалност, когато са класифицирани като предприятия с нискорисков профил. (15)Важно е застрахователните и презастрахователните предприятия да поддържат финансовото си състояние стабилно. За тази цел Директива 2009/138/ЕО предвижда финансов надзор по отношение на платежоспособността, заделянето на технически резерви, активите и допустимите собствени средства на предприятието. Важен фактор, гарантиращ доброто финансово състояние на предприятието, представлява обаче и неговата система на управление. Ето защо в рамките на финансовия надзор, който упражняват над застрахователните и презастрахователните предприятия, от надзорните органи следва да се изисква периодично да проверяват и оценяват системите им на управление. (16)С цел по-успешно предотвратяване на потенциални проблеми и подобряване на защитата на титулярите на полици в Съюза следва да се засили сътрудничеството между надзорния орган на държавата членка по произход, който е издал лиценз на застрахователното или презастрахователно предприятие, и надзорните органи на държавите членки, в които това предприятие извършва дейност чрез установяване на клонове или предоставяне на услуги. Това сътрудничество следва да включва повече информация от надзорния орган на държавата членка по произход, по-специално относно резултатите от процеса на надзорен преглед, свързан с трансграничната дейност. (17)Надзорните органи следва да имат право да получават от поднадзорните застрахователни и презастрахователни предприятия и съответните им групи най-малко веднъж на три години периодичен описателен отчет с информация за дейността и резултатите, системата на управление, рисковия профил, управлението на капитала и друга информация от значение за целите на платежоспособността. За да се опрости това изискване за отчетност за застрахователните и презастрахователните групи, следва при определени условия да бъде възможно информацията, която се представя за групата и нейните дъщерни предприятия в редовния надзорен отчет, да бъде в обобщен вид за цялата група. (18)Следва да се гарантира, че когато надзорните органи предоставят изключения и ограничения по отношение на отчетността, предприятията с нискорисков профил се третират приоритетно. За този вид субекти процесът на уведомяване, който се прилага при класифицирането на предприятията с нискорисков профил, следва да осигурява достатъчна сигурност при използването на изключения и ограничения по отношение на отчетността. (19)Сроковете за отчитане и оповестяване следва да бъдат ясно определени в Директива 2009/138/ЕО. Следва обаче да се има предвид, че извънредни обстоятелства като санитарни кризи, природни бедствия и други екстремни явления биха могли да направят невъзможно такова предоставяне на информация и оповестяване от застрахователните и презастрахователните предприятия в рамките на установените срокове. Поради това Комисията следва да бъде оправомощена да удължава сроковете при такива обстоятелства. (20)В Директива 2009/138/ЕО се предвижда, че надзорните органи трябва да преценят дали всяко лице, което е новоназначено да ръководи застрахователно или презастрахователно предприятие или да изпълнява ключова функция, отговаря на изискванията за квалификация и надеждност. Лицата, които управляват предприятието или изпълняват ключова функция, следва обаче да отговарят постоянно на тези изисквания. Поради това надзорните органи следва да имат правомощието да се намесят и, когато е целесъобразно, да отстраняват съответното лице от неговата длъжност в случай на неспазване на изискванията за квалификация и надеждност. (21)Тъй като застрахователните дейности могат да породят или увеличат рисковете за финансовата стабилност, застрахователните и презастрахователните предприятия следва да включат макропруденциални съображения и анализи в своите инвестиционни дейности и дейности по управление на риска. Това може да включва отчитане на потенциалното поведение на други участници на пазара, макроикономическите рискове, като например спадове в кредитния цикъл, намалена пазарна ликвидност, прекомерни концентрации на пазарно равнище в определени видове активи, контрагенти или сектори. (22)В собствената си оценка на риска и платежоспособността застрахователните и презастрахователните предприятия следва да вземат предвид всяка съответна, предоставена от надзорните органи макропруденциална информация. Надзорните органи следва да анализират надзорните отчети за собствената оценка на риска и платежоспособността на предприятията в рамките на своята юрисдикция, да ги обобщават и да предоставят информация на предприятията относно елементите, които следва да бъдат взети предвид при бъдещите им оценки на риска и платежоспособността, особено по отношение на макропруденциалните рискове. Държавите членки следва да гарантират, че когато на даден орган се възлага макропруденциален мандат, резултатите и констатациите от макропруденциалните оценки на надзорните органи се споделят с този макропруденциален орган. (23)В съответствие с основните принципи на застраховането, приети от Международната асоциация на органите за застрахователен надзор, националните надзорни органи следва да могат да установяват, наблюдават и анализират пазарните и финансовите тенденции, които могат да засегнат застрахователните и презастрахователните предприятия, както и застрахователните и презастрахователните пазари, и следва да използват тази информация при надзора над отделни застрахователни или презастрахователни предприятия. При тези задачи следва, когато е целесъобразно, да се използват информацията и изводите, получени от други надзорни органи. (24)Органите с макропруденциален мандат отговарят за макропруденциалната политика по отношение на националния си застрахователен и презастрахователен пазар. Макропруденциалната политика може да бъде провеждана от надзорния орган или от друг орган или структура, на които е възложена тази задача. (25)Добрата координация между надзорните органи и съответните органи и структури с макропруденциален мандат е важна за установяването, наблюдението и анализирането на възможните рискове за стабилността на финансовата система, които могат да засегнат застрахователните и презастрахователните предприятия, както и за предприемането на мерки за ефективно и подходящо справяне с тези рискове. Сътрудничеството между органите следва също така да има за цел да се избегне всяка форма на дублиращи се или несъгласувани действия. (26)Директива 2009/138/ЕО изисква от застрахователните и презастрахователните предприятия да изготвят периодично — като неразделна част от своята бизнес стратегия, собствена оценка на риска и платежоспособността. Някои рискове, като например рисковете във връзка с изменението на климата, могат трудно да бъдат определени количествено или настъпват за период, по-дълъг от използвания за калибриране на капиталовото изискване за платежоспособност. Тези рискове могат да бъдат по-добре отразени при собствената оценка на риска и платежоспособността. Когато застрахователните и презастрахователните предприятия имат съществена експозиция към климатични рискове, от тях следва да се изисква в рамките на подходящи интервали от време и като част от собствената оценка на риска и платежоспособността да извършват анализи на въздействието на дългосрочните сценарии за изменението на климата върху тяхната дейност. Тези анализи следва да бъдат съобразени с естеството, мащаба и сложността на присъщите на дейността на предприятията рискове. По-специално, въпреки че оценката на съществеността на експозицията към климатични рискове следва да се изисква от всички застрахователни и презастрахователни предприятия, от предприятията с нискорисков профил не следва да се изискват анализи на дългосрочните климатични сценарии. (27)Директива 2009/138/ЕО изисква най-малко веднъж годишно да се оповестява съществена информация чрез отчета за платежоспособността и финансовото състояние. Този отчет има два основни вида адресати: титулярите на полици и бенефициерите, от една страна, и анализатори и други участници на пазара, от друга. За да се отговори на нуждите и очакванията на тези две различни групи, съдържанието на отчета следва да бъде разделено на две части. Първата част, насочена основно към титулярите на полици и бенефициерите, следва да съдържа ключовата информация за дейността, резултатите, управлението на капитала и рисковия профил. Втората част, предназначена за анализаторите и другите участници на пазара, следва да съдържа подробна информация за системата на управление, конкретна информация за техническите резерви и други задължения, платежоспособността, както и други данни, които са необходими на професионалните анализатори. (28)Възможно е след одобрение от надзорните органи застрахователните и презастрахователните предприятия да коригират съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент за изчисляването на най-добрата прогнозна оценка в съответствие с движението на спреда по своите активи („изравнителна корекция“) или в съответствие със средното движение на спредовете по активите, държани от застрахователните и презастрахователните предприятия в дадена валута или държава („корекция за променливост“). Частта от отчета за платежоспособността и финансовото състояние, предназначена за титулярите на полици, следва да съдържа само информацията, която се очаква да бъде от значение за вземането на решения от страна на средностатистическия титуляр на полица. Въпреки че застрахователните и презастрахователните предприятия следва да оповестяват публично въздействието на неприлагането на изравнителната корекция, корекцията за променливост и преходните мерки за безрисковите лихвени проценти и техническите резерви върху финансовото им състояние, не следва да се приема, че това оповестяване е от значение за вземането на решения от страна на средностатистическия титуляр на полица. Поради това въздействието на тези мерки следва да бъде оповестено в частта от отчета за платежоспособността и финансовото състояние, предназначена за участниците на пазара, а не в частта, предназначена за титулярите на полици. (29)Изискванията за оповестяване не следва да бъдат прекомерно обременяващи за застрахователните и презастрахователните предприятия. За тази цел в Директива 2009/138/ЕО следва да бъдат включени някои мерки за опростяване и пропорционалност, по-специално когато те не застрашават читаемостта на данните, предоставени от застрахователните и презастрахователните предприятия. (30)За да се гарантира най-висока степен на точност на публично оповестената информация, значителна част от отчета за платежоспособността и финансовото състояние следва да подлежи на одит. Това изискване за одит следва да обхваща счетоводния баланс, оценен в съответствие с критериите за оценка, определени в Директива 2009/138/ЕО.

(31)Изискването за одит и свързаната с това тежест не изглеждат оправдани за предприятията с нискорисков профил, които не се очаква да са от значение за финансовата стабилност на Съюза и чиито титуляри на полици не са многобройни. Един от критериите, на които трябва да отговарят предприятията с нискорисков профил, е те да са малки по размер. За да се облекчи тази тежест, следва да бъдат позволени изключения от това изискване. (32)Следва да бъде отбелязано, че макар и полезно, изискването за одит би представлявало допълнителна тежест за всяко предприятие. Поради това следва да бъдат удължени сроковете за годишното отчитане и оповестяване за застрахователните и презастрахователните предприятия и за застрахователните и презастрахователните групи, за да им се осигури достатъчно време за изготвянето на одитирани отчети. (33)Следва да се гарантира, че методите за изчисляване на техническите резерви по договорите с опции върху гаранции са съобразени с естеството, мащаба и сложността на рисковете, пред които е изправен застрахователят. В тази връзка следва да се предвидят някои опростявания. (34)При определянето на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент следва използването на данни, получени от съответните финансови инструменти, да бъде съобразено със способността на застрахователните и презастрахователните предприятия да хеджират лихвените проценти, получени въз основа на финансови инструменти. По-специално, възможно е по-малките застрахователни и презастрахователни предприятия да не разполагат с капацитет да хеджират лихвения риск с инструменти, различни от облигации, заеми или подобни активи, паричните потоци по които са фиксирани. Поради това съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент следва да се екстраполира за падежите, за които пазарите на облигации вече не са дълбоки, ликвидни и прозрачни. Методът за екстраполация обаче следва да използва информация, получена въз основа на съответните финансови инструменти, различни от облигации, когато такава информация е налична от дълбоки, ликвидни и прозрачни пазари за падежи, за които пазарите на облигации вече не са дълбоки, ликвидни и прозрачни. За да се осигури сигурност и хармонизирано прилагане, като същевременно се даде възможност за своевременна реакция при промени в пазарните условия, Комисията следва да приеме делегирани актове, за да определи как следва да се прилага новият метод на екстраполация. (35)Определянето на съответната срочна структура на безрисковия лихвен процент оказва значително въздействие върху платежоспособността, по-специално за животозастрахователните предприятия с дългосрочни задължения. За да не се стига до смущения на текущата застрахователна дейност и да се даде възможност за плавен преход към новия метод на екстраполация, е необходимо да се предвидят мярка за постепенно въвеждане, както и преходна мярка. Преходните мерки следва да имат за цел да не допускат смущения на пазара и да осигурят прозрачност до въвеждането на окончателния метод на екстраполация. (36)Директива 2009/138/ЕО предвижда корекция за променливост, която има за цел да смекчи ефекта от прекомерните спредове на облигации и се основава на референтни портфейли за съответните валути на застрахователните и презастрахователните предприятия, а при еврото – на референтните портфейли за националните застрахователни пазари. Освен смекчаването на ефекта от прекомерните спредове на облигации използването на еднаква корекция за променливост за цели валути или държави може да донесе и други ползи, по-специално когато чувствителността на съответните активи на тези предприятия към промени в кредитните спредове е по-ниска от чувствителността на съответната най-добра прогнозна оценка към промени в лихвените проценти. За да се избегнат подобни допълнителни ползи, корекцията за променливост следва да подлежи на надзорно одобрение и при изчисляването ѝ следва да бъдат отчетени специфичните за предприятието характеристики, свързани с чувствителността на активите към спреда и чувствителността на най-добрата прогнозна оценка на техническите резерви към лихвения процент. По отношение на допълнителните предпазни мерки, на застрахователните и презастрахователните предприятия следва да бъде разрешено да добавят към основната срочна структура на безрисковия лихвен процент до 85 % от коригирания спрямо риска спред, получен въз основа на представителните портфейли. (37)С Директива 2009/138/ЕО в корекцията за променливост е предвиден национален компонент, който има за цел да гарантира смекчаване на ефекта от прекомерните спредове на облигации в дадена държава. Националният компонент обаче се активира въз основа на абсолютен праг и на относителен праг по отношение на коригирания спрямо риска спред на държавата, което може да доведе до ефект на срутване и следователно да увеличи променливостта на собствените средства на застрахователните и презастрахователните предприятия. За да се гарантира ефективното смекчаване на ефекта от прекомерните спредове на облигации в конкретна държава членка, чиято парична единица е еврото, националният компонент следва да бъде заменен с макрокомпонент, който се изчислява въз основа на разликите между коригирания с оглед на риска спред за еврото и коригирания спрямо риска спред за държавата. За да се избегне ефектът на срутване, при изчислението не следва да се допускат непоследователност при входящите параметри. (38)За да отчете развитието на инвестиционните практики на застрахователните и презастрахователните предприятия, Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове за определяне на критериите за допустимост на активите, които да бъдат включени в целевия портфейл от активи, когато естеството на активите може да доведе до различни практики по отношение на критериите за прилагане и изчисляване на изравнителната корекция. (39)За да се гарантира еднаквото третиране на всички застрахователни и презастрахователни предприятия, изчисляващи корекцията за променливост, или за да се отчете развитието на пазара, Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове за определяне на изчисляването на специфичните за предприятието елементи на корекцията за променливост. (40)За целите на изчисляването на собствените им средства съгласно Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета, на институциите, принадлежащи към финансови конгломерати, за които се прилага Директива 2002/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, може да бъде разрешено да не приспадат значителните си инвестиции в застрахователни или презастрахователни предприятия, при условие че са изпълнени определени критерии. Необходимо е да се гарантира, че пруденциалните правила, приложими за застрахователните или презастрахователните предприятия и кредитните институции, осигуряват подходящи условия на равнопоставеност между ръководените от банки и ръководените от застрахователни предприятия финансови групи. Поради това на застрахователните или презастрахователните предприятия следва също така да бъде разрешено да не приспадат от своите допустими собствени средства дяловите участия в кредитни и финансови институции, за които се прилагат сходни условия. По-специално, груповият надзор съгласно Директива 2009/138/ЕО или допълнителният надзор съгласно Директива 2002/87/ЕО следва да се прилагат по отношение на група, обхващаща както застрахователно или презастрахователно предприятие, така и свързаната институция. Освен това институцията следва да представлява капиталова инвестиция от стратегическо естество за застрахователното или презастрахователното предприятие и надзорните органи следва да бъдат удовлетворени от нивото на интегрирано управление, управление на риска и вътрешен контрол по отношение на субектите, попадащи в обхвата на груповия надзор или допълнителния надзор. (41)Съществуващите ограничения, наложени по отношение на симетричната корекция, ограничават нейната способност да смекчи потенциалните проциклични ефекти във финансовата система и да предотврати ситуация, при която застрахователните и презастрахователните предприятия са принудени неоснователно да набират допълнителен капитал или да продават инвестициите си в резултат на преходни неблагоприятни тенденции на финансовите пазари, като например предизвиканите от пандемията от Covid-19. Поради това симетричната корекция следва да бъде изменена, така че да позволи по-големи промени в стандартното капиталово изискване за акции и допълнително да смекчи въздействието на резките увеличения или намаления на ценовите равнища на капиталовите пазари. (42)За да се повиши пропорционалността в рамките на количествените изисквания, на застрахователните и презастрахователните предприятия следва да се предостави възможност да използват опростен подход за изчисляване на капиталовото изискване за несъществени рискове по стандартната формула за срок от не повече от три години. Този опростен подход следва да позволи на предприятията да оценяват капиталовото изискване за несъществен риск въз основа на подходяща мярка за обема, която се променя с течение на времето. Този подход следва да се основава на общи правила и да подлежи на общи критерии за установяване на несъществените рискове. (43)Застрахователните предприятия, които използват изравнителна корекция, трябва да определят, организират и управляват целевия портфейл от активи и задължения отделно от останалите части на дейността и поради това не следва да е позволено посрещането на рискове, възникващи в друга част от дейността, чрез използването на целевия портфейл от активи. Отделното управление на портфейла обаче не води до увеличаване на корелацията между рисковете в рамките на този портфейл и тези в останалата част от предприятието. Поради това на застрахователните и презастрахователните предприятия, които използват изравнителната корекция, следва да бъде разрешено да изчисляват капиталовото си изискване за платежоспособност въз основа на допускането за пълна диверсификация между активите и пасивите по портфейла и останалата част от предприятието, освен ако портфейлите от активи, покриващи съответната най-добра прогнозна оценка на застрахователните или презастрахователните задължения, представляват обособен фонд. (44)Като част от процеса на надзорен преглед е важно надзорните органи да могат да сравняват информацията между поднадзорните им дружества. Частичните и цялостните вътрешни модели позволяват по-добро отразяване на индивидуалния риск на дружеството, а Директива 2009/138/ЕО позволява на застрахователните и презастрахователните предприятия да ги използват за определяне на капиталовите изисквания, избягвайки произтичащите от стандартната формула ограничения. Частичните и цялостните вътрешни модели обаче затрудняват сравненията между дружествата и поради това за надзорните органи би било полезно да имат достъп до изчислените капиталови изисквания по стандартната формула. Поради това всички застрахователни и презастрахователни предприятия следва периодично да предоставят тази информация на своите надзорни органи. (45)Директива 2009/138/ЕО предвижда възможност за застрахователните и презастрахователните предприятия да изчисляват капиталовото си изискване за платежоспособност чрез вътрешен модел, който подлежи на надзорно одобрение. Когато се прилага вътрешен модел, посочената директива не възпрепятства застрахователните и презастрахователните предприятия да вземат под внимание ефекта от движението на кредитния спред върху корекцията за променливост във вътрешния си модел. Ползите, свързани с използването на корекцията за променливост, може да надвишат смекчаването на ефекта от прекомерните спредове на облигации при изчисляването на най-добрата прогнозна оценка, и следователно могат също така да доведат до изкривяване при изчисляването на капиталовото изискване за платежоспособност, когато ефектът от движението на кредитния спред върху корекцията за променливост е бил взет под внимание във вътрешния модел. За да се избегне подобно изкривяване, когато надзорните органи позволяват на застрахователното и презастрахователното предприятие да вземе под внимание ефекта от движението на кредитния спред върху корекцията за променливост във вътрешния си модел, следва да бъде определена долна граница за капиталовото изискване за платежоспособност, под която се очаква ползите за капиталовото изискване за платежоспособност да надвишат смекчаването на ефекта от прекомерните спредове на облигации. (46)Застрахователните и презастрахователните предприятия следва да бъдат стимулирани да изграждат устойчивост при кризисни ситуации. Когато застрахователните и презастрахователните предприятия вземат под внимание ефекта от движението на кредитния спред върху корекцията за променливост във вътрешния си модел, като същевременно взимат предвид ефекта от движението на кредитния спред върху макро-корекцията за променливост, това би могло сериозно да попречи на стимулите за изграждане на устойчивост при кризисни ситуации. Поради това застрахователните и презастрахователните предприятия следва да бъдат възпрепятствани да вземат под внимание макро-корекцията за променливост в своя вътрешен модел. (47)Националните надзорни органи следва да могат да събират съответната макропруденциална информация относно инвестиционната стратегия на предприятията, да я анализират заедно с друга имаща отношение информация, която може да е налична от други пазарни източници, както и да въведат макропруденциална перспектива в своя надзор върху предприятията. Това би могло да включва надзор на рисковете, свързани със специфични кредитни цикли, икономически спадове и колективно или „стадно“ инвестиционно поведение. (48)Директива 2009/138/ЕО предвижда удължаване на срока за отстраняване на нарушения на капиталовото изискване за платежоспособност, когато Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване (ЕОЗППО) е декларирал наличието на изключително неблагоприятни ситуации. Декларациите могат да бъдат направени по искане на националните надзорни органи, от които се изисква, когато е целесъобразно, да се консултират с Европейския съвет за системен риск (ЕССР) преди искането. Децентрализираната консултация на националните надзорни органи с ЕССР е по-малко ефективна от централизираната консултация на ЕОЗППО с ЕССР. За да бъде процесът ефективен, не националните надзорни органи, а ЕОЗППО следва да се консултира с ЕССР преди декларирането на наличието на изключително неблагоприятни ситуации, когато естеството на ситуацията позволява такава предварителна консултация. (49)Директива 2009/138/ЕО изисква от застрахователните и презастрахователните предприятия да информират незабавно съответния надзорен орган, когато установят нарушаване или риск от нарушаване на минималното капиталово изискване през следващите три месеца. В посочената директива обаче не се уточнява кога през следващите три месеца може да бъде установено нарушаването на минималното капиталово изискване или риска от нарушаване и предприятията биха могли да отложат информирането на надзорните органи за края на съответното тримесечие, когато изчисленото минимално капиталово изискване трябва да бъде официално отчетено пред надзорния орган. За да се гарантира, че надзорните органи получават навременна информация и са в състояние да предприемат необходимите действия, от застрахователните и презастрахователните предприятия следва да се изисква незабавно да информират надзорните органи за нарушаването на минималното капиталово изискване или за риск от нарушаване, дори когато това е било установено въз основа на приблизителни оценки или изчисления между две дати на официални изчисления на минималното капиталово изискване през съответното тримесечие. (50)Защитата на интересите на застрахованите лица е обща цел на пруденциалната рамка, която компетентните надзорни органи следва да преследват на всеки етап от надзорния процес, включително в случай на нарушения или вероятни нарушения на изискванията от страна на застрахователните или презастрахователните предприятия, които нарушения могат да доведат до отнемане на лиценза. Тази цел следва да се преследва преди отнемането на лиценза, а при отчитане на евентуалните правни последици за застрахованите лица, които могат да произтекат от него, и след отнемането на лиценза.

(51)Националните надзорни органи следва да разполагат с инструменти за предотвратяване настъпването на рискове за финансовата стабилност на застрахователните пазари, за ограничаване на процикличното поведение на застрахователните и презастрахователните предприятия и за смекчаване на отрицателните странични ефекти в рамките на финансовата система и реалната икономика. (52)Неотдавнашните икономически и финансови кризи, по-специално породената от пандемията от Covid-19 криза, показаха, че разумното управление на ликвидността от страна на застрахователните и презастрахователните предприятия може да предотврати рисковете за стабилността на финансовата система. Поради тази причина от застрахователните и презастрахователните предприятия следва да се изисква да подсилят управлението и планирането на ликвидността, особено в контекста на неблагоприятни ситуации, засягащи голяма част или целия застрахователен и презастрахователен пазар. (53)Когато особено уязвими предприятия, като например тези с ликвидни задължения или с неликвидни активи или със слабостите по отношение на ликвидността, които могат да засегнат цялостната финансова стабилност, не коригират по подходящ начин ситуацията, националните надзорни органи следва да могат да се намесят, за да укрепят тяхната ликвидност. (54)С цел защита на титулярите на полици и запазване на финансовата стабилност надзорните органи следва да разполагат с необходимите правомощия за запазване на платежоспособността на конкретни застрахователни или презастрахователни предприятия при извънредни ситуации, като например неблагоприятни икономически или пазарни събития, засягащи голяма част или целия застрахователен и презастрахователен пазар. Тези правомощия следва да включват възможност за ограничаване или спиране на разпределенията между акционерите и другите подчинени кредитори на дадено застрахователно или презастрахователно предприятие, преди капиталовото изискване за платежоспособност да бъде действително нарушено. Тези правомощия следва да се прилагат според конкретния случай, да отговарят на общи основани на риска критерии и да не подкопават функционирането на вътрешния пазар. (55)Тъй като ограничаването или спирането на разпределянето на дивиденти и други бонуси би засегнало, дори временно, правата на акционерите и другите подчинени кредитори, надзорните органи следва надлежно да спазват принципа на пропорционалност и необходимост при вземането на такива мерки. Надзорните органи следва също така да гарантират, че нито една от приетите мерки не води до несъразмерни отрицателни последици за цялата финансова система или за части от нея в други държави членки или в Съюза като цяло. По-специално надзорните органи следва да ограничават разпределението на капитал в рамките на застрахователната и презастрахователната група само при извънредни обстоятелства и когато това е надлежно обосновано, за да се запази стабилността на застрахователния пазар и на финансовата система като цяло. (56)Неотдавнашните случаи на несъстоятелност на застрахователните и презастрахователните предприятия, извършващи трансгранична дейност, подчертаха необходимостта надзорните органи да бъдат по-добре информирани за извършваните от предприятията дейности. Поради това от застрахователните и презастрахователните предприятия следва да се изисква да уведомяват надзорния орган на своята държава членка по произход за всички съществени промени, засягащи техния рисков профил във връзка с текущите им трансгранични застрахователни дейности, и тази информация следва да се споделя с надзорните органи на съответните приемащи държави членки. (57)Съгласно Директива 2009/138/ЕО, изменена с Директива (ЕС) 2019/2177 на Европейския парламент и на Съвета, ЕОЗППО има правомощието да създава и координира платформи за сътрудничество с цел засилване на сътрудничеството между съответните надзорни органи, когато застрахователно или презастрахователно предприятие извършва или възнамерява да извършва дейности, основаващи се на свободата на предоставяне на услуги или на свободата на установяване. Въпреки това, с оглед на сложността на надзорните въпроси, които се разглеждат в рамките на тези платформи, в няколко случая националните надзорни органи не успяха да постигнат общо становище относно начина за решаване на въпроси, свързани с извършващо трансгранична дейност застрахователно или презастрахователно предприятие. В случай че надзорните органи, участващи в платформите за сътрудничество, не могат да се споразумеят по въпроси, свързани със застрахователно или презастрахователно предприятие, което извършва трансгранична дейност, ЕОЗППО следва да разполага с правомощието да уреди разногласията в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. (58)Съгласно Директива 2009/138/ЕО от застрахователните или презастрахователните предприятия не се изисква да предоставят своевременно информация за извършваната от тях дейност на надзорните органи на приемащите държави членки. Такава информация може да бъде получена само чрез искане до надзорния орган на държавата членка по произход. Този подход обаче не осигурява достъп до информация в рамките на разумен срок. Поради това надзорните органи на приемащите държави членки, подобно на надзорният орган на държавата членка по произход, следва също така да имат правомощието своевременно да изискват информация пряко от застрахователните или презастрахователните предприятия. (59)Когато застрахователно или презастрахователно предприятие осъществява значителни трансгранични дейности в приемаща държава членка, надзорният орган на тази държава членка следва да има правомощието да изисква от надзорния орган на държавата членка по произход основна информация относно платежоспособността на това застрахователно или презастрахователно предприятие. Когато има сериозни опасения относно тази платежоспособност, надзорният орган на приемащата държава членка следва да има правомощието да изиска провеждането на съвместна проверка на място заедно с надзорния орган на държавата членка по произход при значително отклонение от капиталовото изискване за платежоспособност. ЕОЗППО следва да бъде поканен да участва. В тази връзка ЕОЗППО следва да посочи възможно най-скоро дали възнамерява да участва. Когато надзорните органи не могат да постигнат съгласие относно възможността за извършване на съвместна проверка на място, ЕОЗППО следва да разполага с правомощието да уреди разногласията в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1094/2010. (60)За да бъде дружество майка определено като застрахователен холдинг, неговият основен предмет на дейност следва по-специално да бъде придобиване и притежаване на дялови участия в дъщерни предприятия, когато тези дъщерни предприятия са изключително или главно застрахователни или презастрахователни предприятия или застрахователни или презастрахователни предприятия от трета държава. Понастоящем надзорните органи тълкуват по различен начин значението на понятието „изключително или главно“ в този контекст. Поради това следва това понятие да бъде пояснено, подобно на пояснението, предвидено за банковия сектор в Регламент (ЕС) № 575/2013, изменен с Регламент (ЕС) 2019/876 на Европейския парламент и на Съвета. Дъщерните предприятия следва да се разглеждат като „изключително или главно застрахователни или презастрахователни предприятия, или застрахователни или презастрахователни предприятия от трета държава“, когато тези дружества представляват повече от 50 % от собствения капитал на застрахователния холдинг, консолидираните активи, приходи, персонал или друг показател, за който надзорният орган счита, че е от значение. (61)В някои случаи няколко застрахователни и презастрахователни предприятия образуват „фактическа група“ и действат като такава, въпреки че не отговарят на определението за група по Директива 2009/138/ЕО. Поради това дял III от посочената директива не се прилага за такива застрахователни и презастрахователни предприятия. В такива случаи — по-специално за хоризонтални групи без капиталови връзки между различните предприятия — органите за групов надзор следва да имат правомощието да установят съществуването на група. Във връзка с това установяване следва също да се предвидят обективни критерии. (62)Застрахователните и презастрахователните групи са свободни да вземат решения по своя преценка относно специфичните вътрешни разпоредби, разпределението на задачите и организационната структура в рамките на групата, гарантирайки спазването на Директива 2009/138/ЕО. В някои случаи обаче тези механизми и организационни структури могат да застрашат ефективния групов надзор. Поради това органите за групов надзор следва да имат правомощието – при извънредни обстоятелства и след консултация с ЕОЗППО и другите заинтересовани надзорни органи – да изискват промени в тези механизми или организационни структури. Органите за групов надзор следва надлежно да обосноват своето решение и да обяснят защо съществуващите договорености или структури възпрепятстват и застрашават ефективния групов надзор. (63)Органите за групов надзор могат да решат да изключат дадено предприятие от груповия надзора, по-специално когато се счита, че това предприятие представлява незначителен интерес с оглед на целите на груповия надзор. ЕОЗППО посочи различните тълкувания на критерия за незначителен интерес и установи, че в някои случаи подобни изключвания водят до пълно освобождаване от групов надзор или до надзор на ниво междинно дружество майка. Поради това е необходимо да се поясни, че това следва да се случва само при изключителни обстоятелства и че органите за групов надзор следва да се консултират с ЕОЗППО, преди да вземат такива решения. Следва също така да се въведат критерии, осигуряващи повече яснота относно това какво следва да се счита за незначителен интерес по отношение на целите на груповия надзор. (64)Липсва яснота по отношение на видовете предприятия, за които при изчисляване на груповата платежоспособност може да се прилага метод 2, а именно методът на приспадане и агрегиране, както е определен в член 233 от Директива 2009/138/ЕО, което е неблагоприятно за условията на равнопоставеност в Съюза. Поради това следва ясно да се посочи кои предприятия могат да бъдат включени в изчисляването на груповата платежоспособност чрез метод 2. Този метод следва да се прилага само за застрахователни и презастрахователни предприятия, застрахователни и презастрахователни предприятия от трети държави, предприятия от други финансови сектори, смесени финансови холдингови дружества, застрахователни холдингови дружества и други предприятия майки, чийто основен предмет на дейност е придобиване и притежаване на дялови участия в дъщерни предприятия, когато тези дъщерни предприятия са изключително или главно застрахователни или презастрахователни предприятия, или застрахователни или презастрахователни предприятия от трета държава. (65)В някои застрахователни или презастрахователни групи междинно предприятие майка, различно от застрахователно или презастрахователно предприятие или застрахователно или презастрахователно предприятие от трета държава, придобива и притежава дялови участия в дъщерни предприятия, когато тези предприятия са изключително или главно застрахователни или презастрахователни предприятия от трета държава. Съгласно действащите правила, ако тези междинни предприятия майки нямат дялово участие в поне едно застрахователно или презастрахователно дъщерно предприятие с централно управление в Съюза, те не се третират като застрахователни холдингови дружества за целите на изчисляването на груповата платежоспособност, въпреки че естеството на техните рискове е много сходно. Поради това правилата следва да бъдат изменени, така че тези холдингови дружества на застрахователни или презастрахователни предприятия от трета държава да бъдат третирани по същия начин както застрахователните холдингови дружества за целите на изчисляването на груповата платежоспособност. (66)В Директива 2009/138/ЕО и Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 на Комисията се предвиждат четири метода за включване на предприятия, принадлежащи към други финансови сектори, в изчисляването на груповата платежоспособност, включително посочените в приложение I към Директива 2002/87/ЕО методи 1 и 2. Това води до непоследователност при надзорните подходи и до условия на неравнопоставеност и създава ненужна сложност. Поради това правилата следва да бъдат опростени, така че предприятията от други финансови сектори да участват винаги в груповата платежоспособност, като се използват съответните секторни правила относно изчисляването на собствените средства и капиталовите изисквания. Тези собствени средства и капиталови изисквания следва просто да бъдат агрегирани към собствените средства и капиталовите изисквания на застрахователната и презастрахователната част на групата. (67)Съгласно действащите правила на застрахователните и презастрахователните предприятия, притежаващи дялово участие, се предоставят ограничени възможности за използване на опростени изчисления при определянето на тяхната групова платежоспособност, когато се използва метод 1, т.е. основания на счетоводно консолидиране метод. Това създава непропорционална тежест, особено когато групите притежават дялови участия в свързани предприятия, които са много малки по размер. Поради това на предприятията, притежаващи дялово участие, следва да бъде разрешено след предварително надзорно одобрение да включат в своята групова платежоспособност свързаните предприятия, чийто размер е несъществен, като използват опростени подходи. (68)Не е уточнено понятието „обременяване с тежести“, което следва да бъде взето предвид при класифицирането на позициите от собствени средства по редове. По-специално не е ясно как това понятие се прилага по отношение на застрахователни холдингови дружества и смесени финансови холдингови дружества, сред чиито преки клиенти няма титуляри на полици и бенефициери. Поради това следва да се въведат минимални критерии, за да се даде възможност за установяване на случаите, в които позиция от собствени средства, емитирана от застрахователно холдингово дружество или смесено финансово холдингово дружество, не е обременена с тежести. (69)Спектърът от предприятия, който следва да бъде взет предвид при изчисляването на долната граница на груповото капиталово изискване за платежоспособност, следва да съответства на спектъра от предприятията, участващи в допустимите собствени средства, които са на разположение за покриване на консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност. Поради това при изчисляването на долната граница следва да се вземат предвид застрахователните и презастрахователните предприятия от трети държави, застрахователните холдингови дружества, застрахователните холдингови дружества от трети държави и смесените финансови холдингови дружества. (70)При прилагането на формулата за изчисляване на минималното консолидирано групово капиталово изискване за платежоспособност може да възникнат ситуации, при които този минимум е близък или дори равен на консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност. В такива случаи, въпреки че е осигурени спазването на консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност, може да се стигне до неспазване на този минимум. Подобни нежелани последици следва да се избягват. Поради това формулата за изчисление следва да бъде изменена, така че както при отделните застрахователни и презастрахователни предприятия минималното консолидирано групово капиталово изискване за платежоспособност никога да не надвишава 45 % от консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност.

(71)За целите на изчисляването на груповата платежоспособност, застрахователните холдингови дружества и смесените финансови холдингови дружества следва да се третират като застрахователни или презастрахователни предприятия. Това предполага за такива предприятия да бъдат изчислявани условни капиталови изисквания. При тези изчисления обаче никога не следва да се предполага, че от застрахователните холдингови дружества и смесените финансови холдингови дружества се изисква да спазват тези условни капиталови изисквания на индивидуално равнище. (72)Няма правна разпоредба, която уточнява начина на изчисляване на груповата платежоспособност, когато се използва комбинация от метод 1 и метод 2. В резултат възникват непоследователни практики и несигурност, по-специално по отношение на начина на изчисляване на включеното чрез метод 2 участие на застрахователните и презастрахователните предприятия в груповото капиталово изискване за платежоспособност. Поради това следва да се поясни как трябва да се изчислява груповата платежоспособност, когато се използва комбинация от методи. За да се избегне съществено увеличение на капиталовите изисквания, следва да се поясни, че за целите на изчисляването на консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност към такива позиции не се прилага капиталово изискване за риска, свързан с акции. По същата причина изискването за валутен риск следва да се прилага само към стойността на тези позиции, които надвишават капиталовите изисквания за платежоспособност на тези свързани предприятия. Застрахователните или презастрахователните предприятия, притежаващи дялово участие, следва да могат да отчетат диверсификацията между тези валутни рискове и другите рискове, на които се основава изчисляването на консолидираното групово капиталово изискване за платежоспособност. (73)Понастоящем органите за групов надзор могат да определят прагове, над които вътрешногруповата концентрация и концентрацията на риска се считат за значителни въз основа на капиталовите изисквания за платежоспособност, техническите резерви или и двете. За определянето на праговете обаче могат да бъдат подходящи и други количествени или качествени критерии, основани на риска, например допустими собствени средства. Поради това органите за групов надзор следва да разполагат с повече гъвкавост по отношение на определението на значителна сделка в рамките на групата или значителна концентрация на риска. (74)Органите за групов надзор може да пропуснат важна информация относно сделките в рамките на групата, чието отчитане не се изисква съгласно действащите правила, по-специално сделките с участие на застрахователни и презастрахователни предприятия от трети държави, застрахователни холдингови дружества и смесени финансови холдингови дружества. Ето защо следва да бъде преразгледано определението за „вътрешногрупови сделки, които трябва да бъдат отчитани“. Освен това органите за групов надзор следва да имат правомощието да адаптират определението за „вътрешногрупови сделки, които трябва да бъдат отчитани“, така че да отговаря по-добре на особеностите на всяка група. (75)Застрахователните холдингови дружества и смесените финансови холдингови дружества могат да бъдат предприятия майки на застрахователни или презастрахователни групи. В този случай прилагането на групов надзор е въз основна на консолидационното състояние на тези холдингови дружества. Тъй като застрахователните или презастрахователните предприятия, контролирани от такива холдингови дружества, невинаги са в състояние да осигурят спазването на изискванията за групов надзор, е необходимо да се гарантира, че органите за групов надзор разполагат с подходящи правомощия за надзор и правоприлагане, за да гарантират спазването на Директива 2009/138/ЕО от групите. Поради това, подобно на измененията на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, въведени с Директива (ЕС) 2019/878 на Европейския парламент и на Съвета за кредитните и финансовите институции, органите за групов надзор следва да разполагат с минимален набор от правомощия по отношение на холдинговите дружества, включително общите надзорни правомощия, приложими към застрахователните и презастрахователните предприятия за целите на груповия надзор. (76)Когато застрахователните и презастрахователните предприятия са част от група, чието предприятие майка има централно управление в трета държава, която не се счита за еквивалентна или временно еквивалентно в съответствие с член 260 от Директива 2009/138/ЕО, упражняването на надзор върху групата е по-трудно. Органите за групов надзор могат да решат да прилагат т.нар. „други методи“ в съответствие с член 262 от посочената директива. Тези методи обаче не са ясно определени и целите, които тези други методи следва да постигнат, са несигурни. Поради това целта на другите методи следва да бъде допълнително уточнена, в т.ч. минималният набор от мерки, които органите за групов надзор следва да разгледат. (77)С Делегиран регламент (ЕС) 2019/981 на Комисията беше въведено преференциално третиране на дългосрочните инвестиции в капиталови инструменти. Критериите, които се прилагат по отношение на подмодула на риска, свързан с акции, основаващ се на срока, който има за цел също така да отрази по-ниския риск при по-дългосрочните инвестиции, но е твърде рядко използван в Съюза, са по-строги от тези за дългосрочните капиталови инвестиции. Поради това с новата надзорна категория дългосрочни капиталови инвестиции изглежда се премахва необходимостта от съществуващия подмодул на риска, свързан с акции, основаващ се на срока. Тъй като не е необходимо да се запазят две отделни преференциални третирания, които имат една и съща цел да насърчават дългосрочните инвестиции, подмодулът на риска, свързан с акции, основаващ се на срока, следва да бъде заличен. За да се избегне обаче ситуация, при която тези изменения водят до неблагоприятни последици, следва да се предвиди клауза за заварено положение по отношение на застрахователите, които понастоящем прилагат подмодула на риска, свързан с акции, основаващ се на срока. (78)За постигането на амбициозните екологични и климатични цели на Зеления пакт е необходимо насочването на големи по размер частни инвестиции, включително от застрахователните и презастрахователните дружества, към инвестиции за устойчиво развитие. Разпоредбите на Директива 2009/138/ЕО относно капиталовите изисквания не следва да възпрепятстват инвестиции за устойчиво развитие на застрахователните и презастрахователните предприятия, а следва да отразяват изцяло рискът от инвестиции във вредни за околната среда дейности. На този етап няма достатъчно доказателства за разликите в риска между вредните за околната среда или обществото инвестиции и останалите инвестиции, но такива доказателства могат да бъдат намерени през следващите години. За да се гарантира подходящата оценка на съответните доказателства, ЕОЗППО следва до 2023 г. да наблюдава данните за рисковия профил на инвестициите, вредни за околната среда или обществото, и да докладва за тях. Когато е целесъобразно, докладът на ЕОЗППО следва да съдържа препоръки относно промени в Директива 2009/138/ЕО и в делегираните актове и актовете за изпълнение, приети съгласно посочената директива. ЕОЗППО може също така да проучи дали би било целесъобразно и по какъв начин следва да се вземат предвид някои рискове за околната среда, които не са свързани с изменението на климата. Например, ако данните сочат, ЕОЗППО би могъл да анализира необходимостта от разширяване на въведените с настоящата директива анализи на сценариите относно рисковете, свързани с изменението на климата, върху други рискове за околната среда. (79)Изменението на климата влияе и ще оказва най-малко през следващите десетилетия влияние върху честотата и мащаба на природните бедствия, които вероятно ще стават все по-тежки поради замърсяването на околната среда и влошаването на състоянието ѝ. То може също така да промени експозицията на застрахователните и презастрахователните предприятия към риск от природно бедствие и да направи невалидни стандартните параметри за риска от природно бедствие, определени в Делегиран регламент (ЕС) 2015/35. За да се гарантира, че няма трайно несъответствие между стандартните параметри за риска от природно бедствие и действителната експозиция на застрахователните и презастрахователните дружества към такива рискове, ЕОЗППО следва да преразглежда периодично обхвата на модула на риска от природно бедствие и калибрирането на неговите стандартни параметри. За целта ЕОЗППО следва да вземе предвид най-новите налични данни от научните изследвания в областта на климата и, когато бъдат установени несъответствия, да представи съответното становище пред Комисията. (80)Посочените в член 308б, параграф 12 от Директива 2009/138/ЕО изисквания следва да бъдат изменени, за да се осигури съгласуваност с банковата нормативна уредба, както и равнопоставеност при третирането на експозициите към централни правителства или централни банки на държавите членки, деноминирани и финансирани в националната валута на държава членка. За тази цел следва да се въведе режим за заварено положение при такива експозиции, за да се освободят съответните експозиции от капиталовите изисквания във връзка с риска, свързан с лихвения спред и с пазарната концентрация, при условие че експозициите са възникнали преди 1 януари 2020 г. (81)В някои случаи застрахователните или презастрахователните групи разчитат в голяма степен на използването на преходната мярка за безрисковите лихвени проценти и на преходната мярка за техническите резерви. В резултат на това действителната платежоспособност на групата може да бъде представена погрешно. Поради това от застрахователните или презастрахователните групи следва да се изисква да оповестяват въздействието върху тяхната платежоспособност вследствие на допускането, че собствените средства, произтичащи от тези преходни мерки, не са на разположение за покриване на груповото капиталово изискване за платежоспособност. Надзорните органи следва също така да имат правомощието да предприемат подходящи мерки, така че използването на мерките да отразява по подходящ начин финансовото състояние на групата. Тези мерки обаче не следва да засягат използването на тези преходни мерки от свързани застрахователни или презастрахователни предприятия при изчисляването на тяхното индивидуално капиталово изискване за платежоспособност. (82)Директива 2009/138/ЕО предвижда преходни мерки за безрисковите лихвени проценти и за техническите резерви, които мерки подлежат на одобрение от надзорните органи и се прилагат по отношение на сключените преди 2016 г. договори, пораждащи застрахователни и презастрахователни задължения. Въпреки че преходните мерки следва да насърчават предприятията да предприемат възможно най-навременни стъпки за постигане на съответствие с посочената директива, прилагането на преходни мерки, които са одобрени за първи път дълго след 2016 г., вероятно ще забави процеса на постигане на съответствие с посочената директива. Поради това одобрението на използването на тези преходни мерки следва да бъде ограничено до случаите, когато за застрахователно или презастрахователно предприятие за първи път се прилагат правилата на Директива 2009/138/ЕО и когато предприятието е поело портфейл от застрахователни или презастрахователни договори и прехвърлящото предприятие е приложило преходна мярка по отношение на задълженията, свързани с този портфейл, преди прехвърлянето. (83)Обединеното кралство стана трета държава на 1 февруари 2020 г. и на 31 декември 2020 г. правото на Съюза престана да се прилага спрямо Обединеното кралство и на неговата територия. Директива 2009/138/ЕО съдържа няколко разпоредби, които се отнасят до особеностите на конкретни държави членки, като някои от тези разпоредби засягат конкретно Обединеното кралство, поради което те вече не са актуални и следва да бъдат заличени. (84)Поради това Директива 2009/138/ЕО следва да бъде съответно изменена, ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: Член 1 Изменения на Директива 2009/138/ЕО Директива 2009/138/ЕО се изменя, както следва: 1)в член 2, параграф 3, буква а) подточка iv) се заменя със следното: „iv) вида неотменяема пожизнена здравна застраховка, съществуваща в Ирландия;“;

2)в член 4, параграф 1 букви а) и б) се заменят със следното: „а) годишните б