BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 6.6.2007 
COM(2007)286 окончателен  
 
ДОКЛАД  НА КОМИСИЯТА  
„ПО-ДОБРО  ЗАКОНОТВОРЧЕСТВО  2006 г.“ 
 
съгласно  член  9 от протокола  
относно  прилагането  на принципите  на субсидиарност  и пропорционалност  
   
(14-ти доклад ) 
{SEC(2007)737} 
 
BG 2   BG ДОКЛАД  НА КОМИСИЯТА  
„ПО-ДОБРО  ЗАКОНОТВОРЧЕСТВО  2006 г.“ 
 
съгласно  член  9 от протокола  
относно  прилагането  на принципите  на субсидиарност  и пропорционалност  
   
(14-ти доклад ) 
Този  доклад  е 14-ият годишен  преглед  на прилагането  на принципите  на субсидиарност  
и пропорционалност . Той обхваща  също  така напредъка  при подобряването  на 
регулаторната  рамка  в Европейския  съюз
1. 
1. ПО-ДОБРО  РЕГУЛИРАНЕ   
Една  добре  замислена , ясна , разбираема  и възможно  най-опростена  регулаторна  рамка  е 
от ключово  значение  за опазване  на благосъстоянието  на гражданите , общественото  
здраве  и околната  среда . Същевременно  тя гарантира  съществуването  на справедлив  
пазар , на който  европейските  предприятия  могат  да се конкурират  ефективно  и с 
иновационни  продукти . Програмата  за по-добро  регулиране  има за цел да постигне  
това както  на равнище  ЕС, така и на национално  равнище  чрез съвместни  усилия  от 
страна  на институциите  на ЕС и държавите -членки , така че да се извлекат  възможно  
най-големи  ползи  от обществените  политики , като същевременно  се сведат  до 
минимум  разходите  за икономиката  на ЕС в резултат  от тези разпоредби . 
Основните  цели  и действия  в подкрепа  на по-доброто  регулиране  от страна  на 
институциите  на ЕС са представени  в плана  за действие  за по-добро  регулиране  на 
Комисията , преразгледан  през март  2005 г.2, и в Междуинституционалното  
споразумение  за по-добро  законотворчество , подписано  от Европейския  парламент , 
Съвета  и Комисията  през декември  2003 г.3. 
                                                 
1 Задължението  Комисията  да представя  годишен  доклад  за прилагането  на принципите  на 
субсидиарност  и пропорционалност  на Европейския  съвет  и на Европейския  парламент  бе 
възложено  от Европейския  съвет  в Единбург  през декември  1992 г. Това  задължение  бе 
включено  в протокол  към Договора  за създаване  на Европейската  общност  (ДЕО ) в рамките  на 
измененията , въведени  с Договора  от Амстердам  през 1997 г. От 1995 г. обхватът  на този доклад  
бе разширен , за да включи  мерките , предприети  за подобряване  на качеството  и достъпа  до 
законодателството  (за предишния  доклад  вж. COM(2005) 98 и SEC(2005) 364). Някои  елементи , 
които  допринасят  за подобряване  на регулаторната  рамка , са разгледани  по-подробно  в 3-ти 
доклад  за европейското  управление  (2004–2005 г.)  
(вж. http://www.europa.eu.int/c omm/governance/index_fr.htm ). 
2 „По-добро  регулиране  за растеж  и заетост  в Европейския  съюз “, COM(2005) 97, март  2005 г., 
наричан  по-нататък  „план  за действие “. Съобщението  актуализира  и допълва  плана  за действие , 
изготвен  през 2002 г., („Опростяване  и подобряване  на регулаторната  рамка “, COM(2002)278, 5 
юни 2002 г.). Планът  за действие  е изготвен  вследствие  на Бялата  книга  за европейското  
управление  (COM(2001) 727, 25 юни 2001 г.). 
3 ОВ C 321, 31.12.2003 г., стр. 1. 
 
BG 3   BG През  ноември  2006 г. Комисията  представи  стратегически  преглед  на програмата  за по-
добро  регулиране4. В него  е представен  вече постигнатият  значителен  и окуражителен  
напредък  и са набелязани  бъдещите  предизвикателства  за институциите  и държавите -
членки  на ЕС, за да може  по-доброто  регулиране  да окаже  дълготрайно  и положително  
въздействие  върху  предприятията  и гражданите . Основните  предизвикателства , които  
бяха  установени , са да бъде  подобрено  качеството  на оценките  на въздействието  и 
използването  на този инструмент  при подготовката  и приемането  на законодателство ; 
да бъде  постигнат  напредък  при измерването  на административните  разходи  и да бъдат  
отстранени  ненужните  пречки  в европейското  и националното  законодателство ; да се 
продължи  и да се засили  работата  за постигане  на амбициозната  програма  за 
модернизиране  и опростяване  на наличното  законодателство ; да се продължи  
аналитичният  преглед  и евентуално  оттеглянето  на все още неразгледани  предложения , 
за да се гарантира , че тези, които  ще бъдат  разгледани  от Съвета  и Парламента , все още 
отговарят  на приоритетите  на Комисията  и са актуални ; да се засили  конструктивният  
диалог  между  всички  регулаторни  органи  на ЕС и на национално  равнище , както  и този 
със засегнатите  страни . 
1.1. Действия , предприети  от Комисията  
В ролята  си на институция , на която  принадлежи  правото  на законодателна  инициатива , 
Комисията  има особена  отговорност  за постигане  на целите  за по-добро  регулиране  на 
трите  равнища : подготовка , контрол  и прилагане  на законодателството . Тя пое водеща  
роля  за изпълнението  на програмата  за по-добро  регулиране  и през 2006 г.: 
– извърши  67 оценки  на въздействието , започна  процес  на външна  оценка  на своята  
система  за оценка  на въздействието  и създаде  Комитет  по оценка  на въздействието  
като независима  функция  за подпомагане  и контрол  на качеството  за оценките  на 
въздействието , подготвени  от отделите  на Комисията ; 
– продължи  изпълнението  на своята  програма  за опростяване , докладва  за напредъка , 
включи  в нея над 40 нови  елемента5и въведе  елементи  на опростяване  в своята  
законодателна  и работна  програма  за 2007 г6; 
– интегрира  стандартния  модел  на разходите  на ЕС за измерване  на 
административните  разходи  в своите  насоки  за извършване  на оценка  на 
въздействието  и предложи  започване  на амбициозна  програма  за действие  за 
намаляване  на административната  тежест  в ЕС; 
– приключи  аналитичния  преглед  на неразгледаните  предложения , внесени  от 
предишни  Комисии , и започна  отново  програмата  за кодификация  и отмяна  на 
остаряло  законодателство . 
Много  от тези дейности  се извършват  по начин , който  ги засилва  взаимно , като 
гарантира , че програмата  за по-добро  регулиране  е съгласувана , например : измерването  
на административните  разходи  е включено  в методологията  за оценка  на 
въздействието , а предложенията  за опростяване  в законодателната  и работна  програма  
                                                 
4 COM(2006) 689 окончателен . 
5 „Първи  доклад  за напредъка  по стратегията  за опростяване  на регулаторната  рамка “ - 
COM(2006) 690. 
6 COM(2006) 629. 
 
BG 4   BG на Комисията  са предмет  на оценка  на въздействието , която  от своя  страна  включва  
допитване  до засегнатите  страни . 
1.1.1. Допитване  до заинтересованите  страни  
През  2006 г. броят  на допитванията , извършени  от Комисията , се увеличи  значително  в 
сравнение  с предходната  година , с 217 незаконодателни  съобщения  (+28 спрямо  2004 
г.) и 129 допитвания  чрез Интернет  (+23) посредством  интернет  портала  „Вашият  глас в 
Европа “ (Your Voice in Europe)7. 
В контекста  на Европейската  инициатива  за прозрачност8 Комисията  проведе  открито  
допитване  до обществеността  относно  своите  минимални  стандарти  за допитване  до 
заинтересованите  страни9, което  показа , че засегнатите  страни  като цяло  оценяват  
положително  начина , по който  Комисията  извършва  своите  допитвания10. Бе посочено , 
че са желателни  допълнителни  подобрения  по отношение  на обратната  връзка  като 
цяло  относно  информацията , получена  чрез допитването , за постигане  на по-добър  
баланс  на участниците  в целеви  допитвания  и ограничаване  на сроковете  до минимум . 
За отделите  на Комисията  спазването  на минималните  стандарти  за допитване  се 
отразява  върху  работната  натовареност , но също  така добавя  стойност  към 
окончателните  версии  на инициативите . 
1.1.2. Събиране  и използване  на експертни  мнения  
Комисията  ще продължи  да полага  усилия  съгласно  принципите  и стандартите  за 
събиране  и използване  на компетентни  мнения  от външни  експерти11. По-специално , тя 
има за цел да насърчи  използването  на SINAPSE (Scientific INformAtion for Policy 
Support in Europe – Научна  информация  в подкрепа  на политиката  в Европа ) – допирна  
точка  между  експертите  и създателите  на политиките  (на ЕС)12. Началото  бе 
обнадеждаващо  и инициативата  трябва  да бъде  насърчена  през 2007 г. Новите  форми  на 
управление  и непрекъснатото  усложняване  на много  въпроси , свързани  с политиките , 
означава , че традиционните  консултантски  системи  имат  нужда  от подкрепа  чрез бързи  
допитвания  из целия  ЕС до учени /експерти  и по-ефикасна  комуникация  между  
експертите  в Европа  и извън  нея. Това  може  да бъде  постигнато  чрез доразвиване  и по-
широко  използване  на електронната  мрежа  SINAPSE. 
1.1.3. Оценка  на въздействието  
През  2006 г. отделите  на Комисията  извършиха  67 оценки  на въздействието . Това  
включва  оценки  на въздействието  за всички  по-важни  законодателни  инициативи  и 
инициативи  за формулиране  на политики  в годишната  законодателна  и работна  
програма , както  се изисква  от 2005 г. насам , а също  и множество  „доброволни “ оценки  
на въздействието  за други  инициативи  със значително  потенциално  въздействие . 
Опитът  сочи , че във все повече  случаи  оценката  на въздействието  изменя  в значителна  
                                                 
7 http://ec.europa.eu/yourvoice/  
8 Вж. Зелена  книга  за европейската  инициатива  за прозрачност : COM(2006) 194. 
9 Тези  стандарти  бяха  въведени  през 2003 г. (COM(2002) 704, 11 декември  2002 г.).  
10 Комисията  получи  над 100 отговора  на допитването , които  са публикувани  на: 
http://ec.europa.eu/comm/eti/contributions.htm  
11 СОМ  (2002) 713, 11 декември  2002 г.  
12 http://europa.eu.int/sinapse  
 
BG 5   BG степен  подхода  и естеството  на правния  инструмент  или дори  води  до оттегляне  на 
предвиденото  предложение13. Комисията  също  така засили  своя подход  към 
интегрирана  оценка  на въздействията  върху  икономиката , обществото  и околната  среда  
на своите  предложения , като включи  в своите  насоки  за оценка  на въздействието  
методология  за измерване  на административните  разходи14.  
За да подобри  на практика  качеството  на оценките  на въздействието  като цяло , 
председателят  на Комисията  създаде  Комитет  по оценка  на въздействието , който  
работи  под негово  пряко  ръководство  и независимо  от отделите  на Комисията . Той 
извършва  аналитичен  преглед  на проектите  за оценка  на въздействието  и изразява  
становище  за тяхното  качество , като при необходимост  предоставя  съвет  и подкрепа  за 
подобряване  на качеството .  
При доразвиването  на външната  оценка  на системата  за оценка  на въздействието , която  
започна  през 2006 г. и приключи  през пролетта  на 2007 г., е вероятно  приемане  на 
допълнителни  мерки  за подобряване  на подхода  като цяло  и повишаване  на качеството  
на оценките  на въздействието  на Комисията . 
1.1.4. Избор  на инструменти  (саморегулиране  и съвместно  регулиране ) 
При подготовката  на своите  предложения  Комисията  е поела  ангажимента  да проверява  
дали  алтернативите  на „класическото “ регулиране  са по-подходящи  за постигане  на 
целите  на Договора15. За да насърчат  използването  на алтернативни  регулаторни  
инструменти , Комисията  и Европейският  икономически  и социален  комитет  създадоха  
заедно  база данни  на „саморегулирането  и съвместното  регулиране  на ЕС“16. Тя 
позволява  обмен  на информация  и установяване  на най-добрите  практики  във връзка  с 
инициативи  за саморегулиране  и съвместно  регулиране  с ЕС измерение  (т.е. 
включващи  повече  от една  държави -членки ). Нейната  основна  цел е да насърчава  и да 
подпомага  частните  страни , които  желаят  да разработват  или подобряват  схеми  за 
саморегулиране , и може  също  да бъде  в помощ  на регулаторните  органи , отговорни  за 
формулировката  на съвместното  регулиране . Същевременно  Комисията  направи  
допитване  до засегнатите  страни  за уместното  използване  на саморегулирането  и 
съвместното  регулиране  като част от своите  оценки  на въздействието , както  и чрез 
кръгли  маси  и проучвания17.  
                                                 
13 За примери  вж. приложението  към настоящия  доклад , т. 2.1.3, бележки  под линия  18–20. 
14 SЕC (2005) 791. 
15 С Насоките  за оценка  на въздействието  проверката  на приложимостта  на алтернативните  
регулаторни  инструменти  става  задължителен  елемент  от оценката  на въздействието  на 
Комисията . 
16 http://www.eesc.europa.eu/smo/ prism/presentation/index.asp  
17 Вж. например  „Саморегулиране  в рекламния  отрасъл  на ЕС: доклад  на някои  разисквания  между  
заинтересованите  страни “, юли 2006 г. 
(http://ec.europa.eu/consumers/ove rview/report_advertising_en.pdf ); „Саморегулаторни  и съвместни  
регулаторни  практики  в Европейския  съюз “, октомври  2006 г. 
(http://europa_eu.staging.ent r.cec.eu.int/enterprise/regulation/bette r_regulation/docs/simplification/Fina
l-report-SCR2.pdf ); или проучването  за мерките  за съвместно  регулиране  в медийния  отрасъл  
(http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/info_centre/library/studies/index_en.htm#finalised ). 
 
BG 6   BG На отраслово  равнище  през 2006 г. бяха  въведени  множество  важни  механизми  за 
саморегулиране  и съвместно  регулиране . Комисията  призова  за създаване  на специални  
кодекси  на поведение  на равнището  на Общността  и/или на държавите -членки . 
Няколко  законодателни  акта също  съдържат  разпоредби  за повече  съвместно  
регулиране  със заинтересованите  страни18. Въпреки  това през  2006 г. бяха  наблюдавани  
случаи , при които  даден  отрасъл  иска  саморегулаторните  практики  да бъдат  
превърнати  в схеми  за съвместно  регулиране  или дори  в класическо  законодателство19. 
Като  подчертава  потенциала  на алтернативните  регулаторни  мерки , подходът  на 
Комисията  признава  също  така, че в много  случаи  регулирането  остава  най-простият  
начин  за постигане  на целите  на ЕС и гарантиране  на правна  сигурност  на 
предприятията  и гражданите . 
1.1.5. Ограничаване  до минимум  на административните  разходи , произтичащи  от 
законодателството  на ЕС 
Въз основава  на подготвителната  работа , извършена  през  2005 г., Комисията  въведе  
обща  методология  за оценяване  на административните  разходи  на (предложеното ) 
законодателство (то). Този  стандартен  модел  на разходите  на ЕС е прилаган  при 
множество  планирани  и/или извършени  оценки  на въздействието  от март  2006 г. насам . 
Комисията  ще продължи  да полага  усилия , за да постигне  възможно  най-висока  степен  
на методологично  сближаване  с и сред  държавите -членки . 
В своя стратегически  преглед  на по-доброто  регулиране  и свързания  с това работен  
документ  „Измерване  на административните  разходи  и намаляване  на 
административната  тежест  в Европейския  съюз “ от ноември  2006 г.20 Комисията  обяви  
амбициозен  план  за действие  за 2007 г. с цел намаляване  на административната  тежест  
и покани  Съвета  да приеме  общата  цел за намаляването  ѝ с 25 %, която  да бъде  
постигната  съвместно  между  ЕС и държавите -членки  до 2012 г. Като  първи  етап, 
Комисията  обяви  намерението  си да започне  широко -мащабно  измерване  на 
административната  тежест  в избрани  приоритетни  области  и да представи  поредица  от 
бързи  процедури , целящи  да покажат  как може  да се намали  административната  тежест  
без да се засегнат  преимуществените  политически  цели  на въпросното  законодателство . 
1.1.6. Аналитичен  преглед  и оттегляне  на неразгледани  предложения  
Като  част от работата  си във връзка  с по-доброто  регулиране , Комисията  редовно  прави  
аналитичен  преглед  на законодателните  предложения , които  не са разгледани  от 
законодателя , за да провери  дали  те все още са от значение  и са актуални . През  2006 г. 
Комисията  завърши  аналитичния  преглед  на всички  неразгледани  предложения , приети  
от предишни  Комисии . В резултат  на аналитичния  преглед  през 2005 г. на 183 
неразгледани  предложения  от преди  2004 г., през 2006 г. бяха  оттеглени  68 
предложения . През  същата  година  Комисията  прегледа  над 80 други  неразгледани  
предложения , приети  от Комисията  през 2004, преди  настоящата  Комисия  да поеме  
                                                 
18 За примери  вж. приложението  към настоящия  доклад , т. 2.1.4. 
19 Такъв  бе например  случаят  с Европейската  асоциация  на отрасъла  на плодовите  сокове , която  
призова  в законодателството  на ЕС да бъдат  включени  норми  за плодовите  сокове , които  преди  
това се регулираха  от доброволен  кодекс  за практиките  на членовете  на асоциацията , сключен  
при прилагане  на директива  2001/112 на Съвета . 
20 COM(2006) 691.  
 
BG 7   BG своя мандат  на 22 ноември  2004 г., и реши  да оттегли  още 10 предложения . Тези  
предложения  са включени  в законодателната  и работна  програма  на Комисията  за 2007 
г.21. Според  член  32 от рамковото  споразумение  за отношенията  между  Европейския  
парламент  и Комисията  (май 2005 г.) Парламентът  бе информиран  за намерението  на 
Комисията  да оттегли  тези предложения  и това оттегляне  ще влезе  в сила  след  
публикуването  му в Официален  вестник . 
Комисията  препоръчва  през първия  месец  от поемане  на своя мандат  всяка  нова  
Комисия  да извършва  подобна  дейност , за да провери  дали  предишните  приети  
предложения  съответстват  на нейните  приоритети  и да потвърди  своята  политическа  
ангажираност  с тези предложения . 
1.1.7. Опростяване  и актуализиране  на достиженията  на правото  на Общността  
От тригодишната  непрекъсната  програма  за опростяване , представена  през октомври  
2005 г.22, през 2006 г. Комисията  прие  27 елемента , предвидени  за 2006 г., и 6 елемента , 
които  бяха  прехвърлени  от 2005 г. Други  23 инициативи , предвидени  за 2006 г., бяха  
отложени  за 2007 г., за да се позволи  извършването  на допълнителен  анализ  в подкрепа  
на тези предложения . 
Като  част от своя стратегически  преглед  на по-доброто  регулиране , през ноември  2006 
г. Комисията  представи  първия  доклад  за напредъка  по стратегията  за опростяване  на 
регулаторната  рамка23 и обяви  43 нови  инициативи , които  ще подобрят  амбициозната  
непрекъсната  програма  за опростяване , обхващаща  периода  2006-2009 г. За първи  път 
47 по-важни  инициативи  във връзка  с опростяването  са включени  в законодателната  и 
работна  програма  на Комисията  за 2007 г. Докладът  включва  и актуализирана  програма  
за приключване  на кодифицирането  на наличния  обем  законодателство  до 2008 г.  
Успешното  и навременно  изпълнение  на програмата  за опростяване  обаче  изисква  
внимателно  допитване  до засегнатите  страни , оценка  на вероятното  въздействие  на 
инициативите  и споделена  отговорност  със законодателите  на равнището  на Общността  
и на национално  равнище . На равнище  ЕС трябва  да бъде  проведен  
междуинституционален  диалог  за ускоряване  приемането  на елементи  на опростяване . 
В държавите -членки  е необходимо  да бъдат  изготвени  национални  програми  за 
опростяване , за да се предотвратят  ситуации , в които  положителният  ефект  от 
опростяване  на законодателството  на ЕС се неутрализира  от прекомерни  национални  
мерки , които  не са адаптирани . 
                                                 
21 Приложение  4 към документ  COM(2006)629, 24.10.2006 г. 
22 COM(2005) 535. 
23 COM(2006) 690. 
 
BG 8   BG 1.1.8. Наблюдение  на прилагането  на законодателството  на ЕС 
Правилното  прилагане  на законодателството  на ЕС е важен  елемент  за постигане  на 
целите  на по-доброто  регулиране . Опростяването  и подобряването  на регулаторната  
рамка  може  да доведе  до очакваните  предимства  за предприятията  и гражданите  
единствено  ако държавите -членки  транспонират  законодателството  на ЕС 
своевременно  и правилно24. За да помогне  за избягване  на увеличаването  на неточности  
при транспонирането , което  може  да доведе  до задействане  на процедурата  за 
нарушение , съгласно  Насоките  за оценка  на въздействието  отделите  на Комисията  
трябва  да вземат  под внимание  потенциалните  трудности  по транспонирането  още при 
подготовката  на своите  законодателни  предложения . Освен  това, Комисията  работи  
съвместно  с държавите -членки  по адаптиране  на своите  методи  за наблюдение . Това  
включва  създаване  на корелационни  таблици , в които  разпоредбите  на директивите  и 
националните  разпоредби  са ясно  свързани  , както  и пълноценно  използване  на 
системата  за нотифициране  по електронен  път на националните  мерки  за 
транспониране . Системата  е внедрена  изцяло  във всички  държави -членки  от началото  
на 2006 г. и през цялата  година  Комисията  насърчаваше  използването  ѝ чрез различни  
мероприятия .  
1.2. Действия  на институциите  на ЕС, на Европейския  икономически  и 
социален  комитет  и на Комитета  на регионите  
По-доброто  регулиране  и неговото  прилагане  бяха  приоритет  за институциите  през  
2006 г. Освен  Комисията , Европейския  парламент  бе особено  активен . Той организира  
обсъждане  на пленарно  заседание  през април , а през май 2006 г. прие  пакет  от пет 
резолюции  за по-добро  регулиране , които  включват  голям  набор  от предложения  за 
действие  и подобрения  на наличните  инструменти  и процедури . Те бяха  насочени  
основно  към Комисията , но също  така и към Съвета  и държавите -членки .  
В отговор  на призива  на Европейския  парламент  за засилен  контрол  на качеството  на 
оценките  на въздействието  на Комисията , председателят  на Комисията  обяви , че ще 
бъде  въведен  независим  контрол  на качеството  под негово  лично  ръководство , в 
резултат  на което  през ноември  2006 г. Комисията  създаде  Комитета  по оценка  на 
въздействието . 
Също  през  2006 г. политическа  подкрепа  от страна  на Европейския  парламент25 бе 
изразена  и за междуинституционалния  „Общ  подход  към оценката  на въздействието “26, 
договорен  през ноември  2005 г. Той е резултат  на разпоредба  на 
междуинституционалното  споразумение  за по-добро  законотворчество  от 2003 г. и 
представлява  „правилник  за движение “ относно  начина  на използване  на оценките  на 
въздействието  на Комисията  в законодателния  процес  и оценките  на въздействието  на 
Европейския  парламент  и на Съвета  на техните  по-важни  изменения . 
                                                 
24 Вж. годишния  доклад  на Комисията  относно  наблюдението  на прилагането  на законодателството  
на Общността  за 2005 г., COM(2006)416. 
25 Той бе подкрепен  от Съвета  и Комисията  в края  на 2005 г. 
26 Документ  № 14901/05 на Съвета . 
 
BG 9   BG Както  Парламентът , така и Съветът  увеличиха  използването  на оценките  на 
въздействието  на Комисията  при разглеждане  на предложения  на Комисията , като по 
този начин  консолидираха  оценката  на въздействието  като инструмент , който  да 
гарантира , че политическите  решения  се вземат  предвид  най-добрите  налични  сведения  
за потенциалните  въздействия . По време  на австрийското  председателство  Съветът  
състави  наръчник  за работните  групи  при работа  с оценки  на въздействието  в Съвета27. 
Парламентът  и неговите  комисии  все повече  изискват  да бъдат  извършвани  проучвания  
и анализи  на въздействието  на определени  въпроси28 или на по-важни  изменения  на 
предложения  на Комисията29. Комитетът  на регионите  и Европейският  икономически  и 
социален  комитет  също  участваха  активно  в дебата  за по-доброто  регулиране  през 2006 
г., особено  по въпросите  за субсидиарността  Комитетът  на регионите  поиска  системно  
допитване  и участие  на местни  и регионални  власти  в работата  на Комисията , свързана  с 
оценките  на въздействието , за да се гарантира , че финансовата  и административната  
тежест  за местните  и регионалните  власти , свързана  с прилагане  на законодателството  на 
ЕС, е съразмерна  с целите  на действието  на ЕС. В подкрепа  на това през 2006 г. 
Комитетът  на регионите  създаде  мрежа  за наблюдение  на субсидиарността30 като 
инструмент  за обмен  на информация  между  европейските  териториални  участници  за 
предложения  на Комисията , които  ще имат  въздействие  върху  местните  и регионалните  
власти  и политиките , за които  те отговарят . През  2006 г. Европейският  икономически  и 
социален  комитет  прие  по собствена  инициатива  доклад  за „Административни  практики  
на равнище  ЕС и на национално  равнище “, а неговият  инструмент  за наблюдение  на 
единния  пазар  започна  работа  по включване  на социалните  въздействия  в оценките  на 
въздействието  на Комисията , като резултатите  се очакват  през 2007 г. 
2. ПРИЛАГАНЕ  НА ПРИНЦИПИТЕ  НА СУБСИДИАРНОСТ  И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ  
Комисията  продължи  да полага  усилия  да обясни  как предложените  от нея мерки  
отговарят  на двата  принципа  чрез оценки  на въздействието  и обяснителни  
меморандуми31. През  май 2006 г. тя реши  да предаде  своите  нови  предложения  и 
консултативни  документи  директно  на националните  парламенти , като ги покани  да 
реагират , за да се подобри  процесът  на формулиране  на политиките32. Този  акт бе 
приветстван  от Европейския  съвет  през юни 2006 г.. Държавните  и правителствени  
ръководители  поискаха  от Комисията  да разгледа  надлежно  коментарите  на 
националните  парламенти , по-специално  по отношение  на принципите  на 
субсидиарност  и пропорционалност . 
                                                 
27 Документ  № 9382/06 на Съвета , 15.5.2006 г. 
28 Пр. за включване  на социалното  въздействие  в оценките  на въздействието  на Комисията . 
29 Пр. анализ  на въздействието  на Комитет  ENVI на измененията  на предложението  за директива  за 
качеството  на въздуха . 
30 http://www.cor.europa.eu /en/activities/sub_mon.htm.  
31 През  декември  2003 г. Комисията  реши  да въведе  стандартен  формат  за обяснителния  
меморандум , придружаващ  всяко  нейно  законодателно  предложение , за да подобри  неговата  
структура  и съдържание ; вж. C(2003)4555 , приет  от Комисията  на 13 декември  2003 г.  
32 „Програма  на гражданите  – резултати  за Европа “, COM(2006)211. 
 
BG 10   BG Както  и в предишни  години , Европейският  парламент  и Съветът  въведоха  относително  
малко  изменения  в предложенията  на Комисията , които  се отнасяха  изрично  до 
принципите  на субсидиарност  и пропорционалност33. По-голямата  част от мненията  от 
Комитета  на регионите  и Икономическия  и социален  комитет  не бяха  критични  по 
отношение  на прилагането  на принципа  на принципа  на субсидиарност . Сравнително  
по-често  бяха  повдигани  въпроси , свързани  с пропорционалността . Това  бе и 
заключението  на два пробни  случая  на мрежата  за наблюдение  на субсидиарността34 на 
Комитета  на регионите . В редица  мнения , изпратени  от националните  парламенти , се 
изискваше  аргументите  на Комисията  да бъдат  изяснени  или подкрепени  с по-подробни  
данни . В една  малка  част от тях се стигаше  до заключението , че в някои  отношения  
предложенията , предадени  от Комисията , не отговаряха  на принципите . Комисията  
отговаря  на тези коментари  поединично . 
Тези  различия  в гледните  точки  подчертават  необходимостта  от общо  разбиране  на 
условията , установени  от двата  принципа , както  са определени  в Договора . Комисията  
вярва , че представянето  на стандартния  набор  от въпроси , използвани  за съставянето  на 
проектите  на обяснителните  меморандуми , които  придружават  предложенията  на 
Комисията , ще допринесе  за това разбиране35. Чрез  съгласувано  тълкуване  би се 
избегнало  объркването  например  на принципа  на „възлагане  на правомощия “ и биха  се 
неутрализирали  недоразуменията , на които  понякога  се дължи  възприятието  за 
нарушения  на принципа  на субсидиарност . 
Що се отнася  до последващия  съдебен  контрол  през 2006 г., в две решения  на 
Първоинстанционния  съд на Европейските  общности  имаше  позоваване  на принципа  
на субсидиарност , които  потвърдиха  предишната  съдебна  практика . В нито  един  от 
случаите  Съдът  не установи  нарушение  на принципа  на субсидиарност36. Към 31 
декември  2006 г. съдебната  практика  на Съда  на Европейските  общности  и на 
Първоинстанционния  съд не включваше  решения , според  които  да е имало  нарушение  
на принципа  на субсидиарност  или спазването  на принципа  да не е било  подкрепено  с 
достатъчно  доказателства . 
                                                 
33 Пр. през 2006 г. Парламентът  се позова  изрично  на принципите  на субсидиарност  и 
пропорционалност  в 11 законодателни  доклада  и три доклада  по собствена  инициатива . 
34 Комитетът  на регионите  извърши  тези проверки  по предложение  за препоръка  на Европейския  
парламент  и на Съвета  относно  създаването  на европейска  рамка  за квалификациите  за учене  
през целия  живот  (COM(2006)479) и на Комисията  за ефикасност  и справедливост  в 
европейските  системи  за образование  и обучение  (COM(2006)481). Комитетът  на регионите  ще 
публикува  резултатите  през 2007 г.  
35 Вж. приложение  3 към Работен  документ  на службите  на Комисията , приложен  към настоящото  
съобщение . 
36 Вж. дело  T-168/01 GlaxoSmithKline Services срещу  Комисията , решение  от 27 септември  2006 г., 
все още необявено  официално , параграф  196 и следващи , и дело  T-253/02 Chafiq Ayadi срещу  
Съвета , решение  от 12 юли 2006 г., все още необявено  официално , параграф  105 и следващи  (в 
момента  тече процедура  по обжалване , дело  C-403/06P). 
 
BG 11   BG В няколко  решения  бяха анализирани  евентуални  нарушения  на принципа  на 
пропорционалност , като на това основание  в някои  случаи  мерките  на Общността  бяха  
анулирани  изцяло  или отчасти . Например , в дело  С-310/04 Испания  срещу  Съвета  
относно  регламент  на Съвета  за изменение  на схема  за подпомагане  на памука , Съдът  
реши , че „основните  факти , които  трябваше  да бъдат  взети  предвид  като основание  за 
оспорваните  мерки  на акта и от които  зависеше  извършването  на тяхната  [на 
институциите  на ЕС] преценка “, липсваха37. Той установи , че принципът  на 
пропорционалност  е бил нарушен , и анулира  оспорвания  акт. 
                                                 
37 Решение  от 7 септември  2006 г., параграф  123. 
 
BG 12   BG ПРИЛОЖЕНИЕ : Законодателни  предложения  на Комисията , консултативни  
документи  и доклади  
Брой  законодателни  предложения  на Комисията  
към 31/12/2006 г. 
787
704 702667
596622
528549569
405493 490448494
439474532
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
Брой  предложения  за регламенти , директиви , решения  и препоръки
(Източник  за 1990-2001 г.: Eur-lex; източник  за 2002-2006 г.: Prelex)
 
Консултативни  документи  и доклади  (1993-2006 г.)
050100150200250
Доклади 131 135 164 155 154 166 148 175 139 81 73 110 92 106
Съобщения 93 123 122 133 120 132 103 133 157 102 142 159 189 217
Зелени  книги 329162247256 1 4 1 0
Бели  книги 113221234001221993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006