P6_TA(2007)0054

Увеличаването на цената на енергията

Резолюция на Европейския парламент относно макроикономическото въздействие на увеличаването на цената на енергията (2006/2247(INI))

Европейският парламент,

- като взе предвид доклада на Комисията "Европейска енергия и транспорт: Сценарии относно високи цени на петрола и газта", публикуван през септември 2006 г.,

- като взе предвид съобщението на Комисията "План за действие за енергийна ефективност: реализиране на потенциала" (COM"(2006)0545),

- като взе предвид заключенията на Председателството от Европейския Съвет в Гьотеборг от 15 и 16 юни 2001 г., и на Европейските Съвети в Брюксел от 23 и 24 март 2006 г. и от 15 и 16 юни 2006 г.,

- като взе предвид заключенията от неформалната среща в Хамптън Корт на държавните и правителствени ръководители на ЕС на 27 октомври 2005 г., която постави началото на новата енергийна политика на ЕС,

- като взе предвид своята резолюция от 26 февруари 2004 г. относно състоянието на европейската икономика — доклад за широките насоки за икономически политики [1],

- като взе предвид своята резолюция от 23 март 2006 г. относно сигурността на енергоснабдяването в Европейския съюз [2],

- като взе предвид своята резолюция от 1 юни 2006 г. относно енергийната ефективност, или постигане на по-големи резултати с по-малко средства — Зелена книга [3], по-специално във връзка с призива в нея към планове за действие за енергийна ефективност от страна на Комисията и на национално равнище,

- като взе предвид своя резолюция от 14 декември 2006 г. относно Европейската стратегия за устойчива, конкурентоспособна и сигурна енергетика — Зелена книга [4],

- като взе предвид интегрирания пакет от мерки на Комисията в областта на енергията и промяната на климата с цел намаляване на вредните емисии през 21 век, публикуван на 10 януари 2007 г.,

- като взе предвид доклада "Стърн": Икономика на климатичните промени, публикуван през октомври 2006 г.,

- като взе предвид член 45 от своя правилник,

- като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси и становищата на Комисията по международна търговия и Комисията по промишленост, изследвания и енергетика (A6-0001/2007),

A. като има предвид, че увеличенията на цените на петрола оказват въздействие върху ЕС като нетен вносител на петрол, като намаляват растежа на брутния вътрешен продукт (БВП), заетостта и инвестициите и увеличават инфлационен натиск и лихвените проценти;

Б. като има предвид, че по-високите цени на петрола несъмнено биха увеличили цените на другите горива, засилвайки неблагоприятното макроикономическо въздействие на увеличаването на цените на петрола,

В. като има предвид, че докато предшестващите шокове в цените на петрола бяха причинени от сериозни сътресения при доставките на петрол, то сегашното увеличение на цените на петрола се дължи главно на същественото нарастване на търсенето на петрол в Азия и Съединените американски щати, както и от геополитическата нестабилност в регионите износители на петрол;

Г. като има предвид, че несигурността по отношение на равновесието между предлагането и търсенето на петрол допълнително е увеличило цените на петрола и непостоянството на пазара;

Д. като има предвид, че евтините цени на петрола са определяли световната икономика в продължение на над 50 години и че перспективата за високи цени в дългосрочен план вече допринася за фундаментални промени в икономиката ; като има предвид, че ако не се вземат никакви мерки, европейската зависимост от внос на енергия може да се увеличи от 50 % понастоящем на 70 % до 2030 г., от които 94 % за вноса на петрол;

Е. като има предвид, че всички мерки, предприети от ЕС за намаляването на неговата зависимост от вноса на петрол, трябва да се съобразят с климатичните промени; като има предвид, че гореспоменатият Доклад "Стърн" потвърждава, че енергийният пакет на ЕС ще бъде ключов елемент в борбата с климатичните промени; като има предвид, че Докладът "Стърн" подчертава също така големите икономически възможности, които могат да се разкрият пред ЕС, ако той поеме инициативата в борбата с климатичните промени,

1. Изразява своята загриженост, че развитието на цените на петрола през последните години се характеризира с голямо непостоянство и с рязко повишаване от ниво от 12 USD за барел преди 2000 г., на 79 USD на 8 август 2006 г., нарушавайки траекторията на икономическото възстановяване на Европа; подчертава факта, че неотдавнашното увеличение на цените е фактически сходно на промените, възникнали в предишната фаза от средата на седемдесетте до средата на осемдесетте години на миналия век, и че има допълнителни съществени обстоятелстви и предизвикателства;

2. Вярва, че тези възгледи са били усилени също така от страховете, свързани с бъдещата адекватност на ресурсите, като някои аналитици предвиждат неизбежно ограничаване на физическите ресурси, докато други, основно в петролната индустрия, представят успокоителна картина на запасите от петрол; изтъква, че разбирането на ограничената наличност в бъдеще , оказва въздействие върху пазарните цени в дългосрочен план;

3. Отбелязва, че намирането на нови източници на петрол става все по-трудно и всеки нов барел е по-скъп от гледна точка на проучването и добива; отбелязва освен това, че са необходими огромни инвестиции в петролния сектор, за да се повиши производственият и рафиниращият капацитет с оглед справяне с увеличеното търсене;

4. Отбелязва различното естество на настоящото нарастване на цените на петрола спрямо тези, състояли се в миналото , които бяха свързани с предлагането и бяха временни; като има предвид, че съществена част от настоящото увеличение на цените на петрола се дължи на бързото нарастване на търсенето, като това на Китай, но и също така на голямото потребление в САЩ , както и на несигурността в регионите производители на петрол и проблемите с доставките, породени от липсата на инвестиции в инфраструктурата; поради това скорошното увеличение на цените притежава съществен постоянен компонент;

5. Изразява загриженост, че търсенето на петрол нараства не само в енергийния сектор, но също така в други сектори, като например сектора на нефтохимическата промишленост; изразява увереност, че петролът не трябва да се използва за генериране на електричество;

6. Отбелязва силно различаващите се прогнози и становища относно оставащите запаси от петрол и периода, в който ще бъде достигната връхната точка на петрола; настоятелно приканва в тази връзка за продължаващи подобрения на прозрачността на данните за енергийните статистики, по-специално във връзка с нивата на запасите от петрол; подчертава при все това, че Европа все повече ще трябва да се сблъсква с предизвикателството на трайно високи и непостоянни цени на петрола и икономическите последици, свързани с тях, и това, че новите източници са с тенденцията да са по-малки и по-скъпи за развиване и са все по-далеч от сушата, както и това, че разходите по проучването, развитието и производството ще нараснат, което ще направи преминаването към алтернативни източници на енергия и развитието на енергоспестяващи и възобновяеми източници на енергия по-спешно;

Ефекти на рецесия

7. Подчертава осезаемото въздействие на увеличаването на цените на петрола за ЕС като нетен вносител на нефт, изразяващ се в това, че те намаляват растежа на БВП, инвестициите и заетостта и увеличават инфлационния натиск и лихвените проценти;

8. Подчертава, че според различната степен на зависимост от петрол и според производствените структури влиянието на увеличенията на цените на петрола варира за различните държави-членки и че последиците са по-силно осезаеми встрани , които са силно зависими от вноса на петрол, както, от една страна, еврозоната, в която спадът на БВП се оценява на най-малко 0,5 %, и, от друга, новите държави-членки, поради по-голямата енергийна интензивност на техните икономики;

9. Изразява загриженост от нарастващия натиск, упражняван от високите цени на енергията върху потребителските цени, увеличаващ хармонизирания индекс на инфлацията на потребителските цени до 2,3 % в еврозоната и ЕС, изтъква увеличението на промишлените производствени цени с 5,9% през юли 2006 г. в еврозоната, докато вторичните въз ефекти от скока на цените на петрола върху заплатите продължават в голяма степен да липсват, с умерено увеличаване на заплатите; изразява своята загриженост относно отрицателното въздействие на нарастването на цените на петрола върху домакинското потребление поради намаления разполагаем доход;

10. Изразява своята загриженост относно социалните последици от нарасналите разходи за жилищни нужди, отопление и транспорт, по-специално с оглед на сегментите от населението, които са с нисък доход, бедни и уязвими, и приканва настоятелно държавите-членки да предприемат подходящи мерки за гарантиране на достъпа до тези услуги независимо от увеличенията на цените на петрола, с оглед гарантиране на мобилността и избягване на социалното изключване и обедняването;

11. Отбелязва, че от м. декември 2005 г. насам Европейската централна банка вече шест пъти е увелича- вала лихвените проценти, изразява загриженост за нарастващата непредсказуемост на разходите за заеми за МСП и отрицателното въздействие върху инвестициите и заетостта в ЕС; изразява съжаление, че инфлационният натиск, породен от нарастването на цените на петрола, в комбинация с възможни странични въздействия, в крайна сметка би могъл да направи паричната стагнация неизбежна;

12. Подчертава рисковете за растежа, които би могло да причини едно увеличаване на лихвения процент, в контекста на крехко възстановяване, и посочва рисковете, свързани с промените в обменния курс на еврото и цените на петрола, като това са фактори, изиграли роля в слабия растеж, отбелязан през 2005 г., поради влиянието им върху покупателната способност на домакинствата; призовава към размисъл върху осъществимостта и възможностите за деноминиране на петрола и петролните деривати в еврозоната по-скоро в евро,отколкото в долари ;

13. Отбелязва, че нестабилността, свързана с бъдещото равновесие между търсене и предлагане, е създала стимули за новите участници на финансовите пазари като например хеджиране или финансови деривати, свързани с петрола или с други енергийни цени; отбелязва, че е признато, че в някои случаи тези дейности може да са увеличили неблагоприятно тенденциите, но от друга страна те могат да допринесат за привличане на ликвидности на пазара, като по този начин ограничат нестабилността; предлага да се потърсят подходящи начини за увеличаване на прозрачността на тези дейности, с оглед намиране на отговор на загрижеността за тяхното бъдещо развитие;

Транспортният сектор

14. Отбелязва, че въздействието на увеличаването на цените на петрола варира значително между отделните сектори, като транспортният сектор, представляващ 56 % от общото потребление на петрол в ЕС , и жилищният сектор са най-засегнатите, докато други сектори успешно са намалили своята петролна зависимост чрез подобряване на енергийната си ефективност и промени в използваните горивни смеси; подчертава, че тези два сектора (транспорт и жилища) са първите пера от разходите на домакинствата, и че увеличаването на цените на петрола увеличава неравенството на покупателната способност в ущърби на домакинствата с най-ниски доходи;

15. Призовава за подробна стратегия на ЕС за постепенно премахване на фосилните горива в транспортния сектор, което би довело до прогресивно намаляване на зависимостта на ЕС от петрол и до прогресивното използване на чисти енергии за транспорт;

16. Изразява увереност, че доставките на гориво за транспорта биха могли да се увеличат чрез улесняване на производството на неконвенционален петрол и течни горива на основата на природен газ или въглища, когато това е икономически обосновано; подкрепя развитието и производството на алтернативни превозни средства и горива, като например биогорива, автомобили с водородни горивни клетки, както и хибридни автомобили; подкрепя също усилията за намиране на новаторски решения за управлението на транспортните системи като цяло, включително мерки, свързани с енергийната ефективност на автомобилите;

Търговски баланс; световен дисбаланс

17. Изтъква неблагоприятното въздействие на увеличението на цените на петрола върху търговския баланс за страните вносителки на петрол, изразяващо се в преразпределение на благосъстоянието към страните износителки на петрол, като те се превръщат в главни участници в контекста на световни дисбаланси и изпирането на петродолари, което води до натрупване на значителни чуждестранни активи;

18. Приветства обстоятелството, че изпирането на петродолари от износителите на петрол е облагодетелствало еврозоната с положително влияние върху чуждестранните инвестиции и увеличаване на търсенето на стоки и услуги от еврозоната, с което частично се компенсира забавящото въздействие на увеличението на цените на петрола;

Конкуренция

19. Припомня неотложността да се гарантират справедливи цени на енергията на вътрешните енергийни пазари; отбелязва в тази връзка, че енергийните пазари остават национални до голяма степен и се доминират от няколко компании — както частни, така и публични, които често пъти притежават и инфраструктурата; призовава Комисията и националните органи, компетентни в областта на конкуренцията, и регулаторните органи да отделят особено внимание на енергийните компании;

20. Призовава за завършване на вътрешния енергиен пазар, като се предприемат мерки за преодоляване на преобладаващите различия по отношение правомощията на регулаторните органи, липсата на Европейски регулаторен орган в областта на енергетиката, който да разглежда трансгранични въпроси, липсата на приоритетен план за взаимовръзки, правила относно мрежите, режими за балансиране и съхранение на газ;

21. Подчертава, че отделянето на инфраструктурата от доставчиците е от основно значение за правилното функциониране на националните пазари и на вътрешния пазар, както и за стимулиране за инвестиции в инфраструктурата;

22. Освен това отбелязва, че засилената концентрация на вътрешния пазар може да утежни съществуващите нарушения, като това изисква усъвършенстване на регулаторните възможности на държавите-членки и на ЕС, за да се гарантират правата на потребителите и съответствието с целите на ЕС за енергийна ефективност;

23. Призовава Комисията и държавите-членки да включат високото равнище на енергийна ефективност сред критериите за подбор в процедурите за обществени поръчки; счита, че в контекста на ревизиране на общностните насоки относно държавните помощи за опазване на околната среда би трябвало да се предприемат по-нататъшни мерки за насърчаване на инвестициите в енергийна ефективност и мерки за диверсификация;

Европа трябва да действа сега

24. Подчертава, че ако сега не бъдат предприети мерки, зависимостта на Европа от внос на енергия ще се увеличи от 50 на 70 % до 2030 г., от които 94 % ще се отнасят за вноса на петрол, като се засили отрицателното въздействие на увеличението на цените на петрола и нестабилността върху европейската икономика;

25. Призовава Комисията при оценяване на държавните помощи да отчита необходимостта от инвестиции в иновации, породени от енергийния контекст, и да гарантира, че новите помощи не водят до нарушаване на правилата на конкуренцията;

26. Изтъква необходимостта от масивни инвестиции в енергийната инфраструктура и доставките през следващите години, призовава за задълбочени разисквания на общностно равнище относно различните енергийни източници, като се отчитат всички разходи, свързани с производството, съхраняването, разпределението, транспорта, потреблението и сигурността на доставките на енергия, както и аспектите на безопасността и отпадъците, и приносът на енергията към промяната на климата, по-специално по отношение на емисиите на CO2; призовава Комисията да се ангажира с оценката на въздействието на различните енергийни източници и енергийни комбинации в съответствие с тези параметри;

27. Припомня своята резолюция от 26 февруари 2004 г., в която вече беше подчертано "значението на намаляването на зависимостта на Европа от вноса на петрол, който представлява тежко бреме от политическа гледна точка и от гледна точка на нестабилността на цените", бяха приветствани "технологични платформи като Европейското партньорство за водородна икономика", бяха насърчени "по-нататъшните инвестиции в икономически най-изгодните форми на възобновяема енергия, което [би] намалило нестабилността на единичните цени на енергията, би повишило сигурността на енергийните доставки, би ограничило вредите за околната среда и евентуално би предизвикало индустриална революция, подобна на предизвиканата от информационните технологии индустриална революция в САЩ";

28. Подчертава факта, че нововъзникващите и развиващите се страни и онези, които се намират в процес на преобразуване, са особено отрицателно повлияни от увеличаването на цените на петрола поради високата енергийна интензивност и ниската енергийна ефективност на икономиките им, и подчертава значението на програмата за устойчиво развитие във външната и търговската политики и политиката за развитие на ЕС;

29. Изтъква потенциала на обещаващите пазари на технологии за възобновяема енергия и за повишаване на енергийната ефективност; подчертава положителните стойности на растежа и заетостта в сектора на възобновяемата енергия; отправя предупреждение за риска от изгубване на лидерското място на пазара в областта на технологиите, свързани с околната среда, в полза на Съединените американски щати и висококвалифицирани нововъзникващи икономики; изтъква, че програмите за саниране на сгради от гледна точка на CO2 са от голямо значение във връзка с енергоспестяването;

30. Отбелязва, че все още съществуват европейски източници на петрол; счита, че увеличаването до възможно най-висока степен на експлоатацията на местни източници следва да се счита за важно (макар и временно) средство за осигуряване на ответна реакция на повишаващия се обем на внасяния в Европа петрол;

31. Изтъква необходимостта от ориентиране на енергийната инфраструктура към комбинирано топлинно и енергийно производство и децентрализирано енергийно производство;

32. Призовава Комисията и Съвета да изработят подробен план за намаляване на зависимостта на ЕС от вноса на петрол и за пренасочване към чиста енергия; настоятелно приканва да се приемат мерки за подобряване на енергийната ефективност; припомня, че енергийната ефективност обичайно е най-евтиният, и то несравнимо, начин за намаляване на емисиите на въглероден двуокис и за повишаване на енергийната сигурност;

33. Приветства Плана за действие за енергийна ефективност на Комисията, като ключов принос за икономия на енергия, а оттам и за намаляване на енергийната зависимост;

34. Подчертава необходимостта от отделяне на подобаващо внимание на политиките и действията за енергийна ефективност в структурните фондове, Кохезиония фонд и Рамковата програма за конкурентоспособност и новаторство [5]; приветства предложението в Плана за действие за енергийна ефективност за увеличаване на частното финансиране чрез тези инструменти;

35. Призовава да се създаде интегриран механизъм на ЕС за извънредни ситуации за сигурността на доставките, с увеличение на минималните петролни запаси в ЕС от 90 на 120 потребителски дни, и да се разработи минимален газов запас за най-малко 90 дни; в този контекст съжаление, че Комисията не е предложила увеличаване и споделяне на запасите за извънредни ситуации от петрол и газ, в рамките на своя интегриран пакет от мерки в областта на енергията и промяната на климата от 10 януари 2007 г.;

36. Изтъква, че ежеседмичното публикуване (въз основа на данни в публичната сфера, както в Съединените щати) на европейските запаси на петрол и петролни продукти и на вноса и износа, разбити по вид на продукта (суров петрол , бензин, дизелово гориво, мазут и други), би предоставило по-добра картина на упражнявания натиск върху световния пазар, би показвало равнището на европейското потребление, би намалило склонността на търговските оператори да се насочват към американски запаси и по този начин би способствало за намаляване на колебанията на цените на петрола;

37. Припомня искането си многостранни банки и публични финансови институции да създават фондове за енергийна ефективност, които да отпускат средства за проекти за енергийна ефективност; счита, че целите за енергийна ефективност следва също да се включат в други отраслови политики, особено фискалната, транспортната и кохезионната политика; счита, че следва да се насърчават новаторски схеми за финансиране и договорни инструменти, като например микрокредитиране и съвместни предприятия между частни дружества и общини, с цел активно да се привлекат за участие местни партньори и лица с правомощия за вземане на решения;

38. Подчертава важната роля на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) при насърчаване на инвестициите в чиста енергия; приветства ангажимента на ЕИБ да увеличи приноса си за инфраструктурни инвестиции, включително енергийна сигурност и възобновяеми енергии и трансевропейски мрежи, както и удвоява- нето на дела на инвестициите за проекти за възобновяема енергия от 7 на 15 %; подчертава неотложната необходимост от диверсификация на енергийните източници и ангажимента на ЕС за устойчиво развитие и за поетия от него международен ангажимент за изпълнение на Протокола от Киото; насърчава ЕИБ да включи в критериите си за подбор критерии, свързани с емисиите на CO2, и да си постави още по-амбициозна цел за проектите за възобновяема енергия и енергийна ефективност;

Данъчно облагане

39. Отбелязва увеличението в данъчните постъпления от енергетика, вследствие на неотдавнашните увеличения на цените на петрола; подчертава значението на подходящи данъчни политики, включително тези в сектора на домакинствата, като средство за намаляване на икономическата зависимост от изкопаеми горива, за борба с промяната на климата и за създаване на стимули за увеличаване на инвестициите в енергийна ефективност, възобновяема енергия и екологично съобразни продукти; подчертава, че данъчните системи следва също да възприемат принципа "замърсителят плаща";

40. Подчертава, че делът на транспортния сектор в общото потребление на петрол в ЕС е 56 % и този сектор е най-засегнат от повишаването на цените на петрола; призовава към изготвяне на рамкова директива за енергийната ефективност на транспорта; подчертава, че преминаването към други видове транспорт е важен способ за намаляване на потреблението на петрол; насърчава хармонизацията на законодателството относно леките автомобили, включително общо за ЕС, хармонизирано данъчно облагане върху емисиите на CO2 с процедури за сертифициране и етикетиране, както и с данъчни стимули за диверсификация на енергийните източници; приканва към всеобхватна стратегия за поетапно преустановяване на употребата на изкопаеми горива в транспортния сектор и към насърчаване на навлизането на пазара на средства с ниски емисии на CO2, на употребата на най-съвременните технологии с биогорива или на превозни средства, задвижвани с биоводородно гориво; подчертава, че въвеждането на биогорива не трябва да води до освобождаване на автомобилната промишленост от задължението да произвежда по-икономични превозни средства, които да произвеждат по-малко замърсители;

Обща енергийна политика: енергийна дипломация

41. Приветства диалога и сътрудничеството на ЕС със страните износителки на петрол с цел намаляване на несигурността както от страна на търсенето, така и на доставките, улесняване инвестициите и решенията за икономическа и енергийна диверсификация и от двете страни, и за създаване на климат на доверие и надеждност;

42. Отбелязва, че енергийната политика, и най-вече сигурността на енергийните доставки, трябва да стане неразделна част от общите политики на ЕС в областта на външните работи, развитието на търговията и сигурността, и призовава за обща стратегия за осигуряване и диверсификация на доставките и на транзитните пътища, което да гарантира солидарността в ЕС ; предлага споразуменията за партньорство и сътрудничество с регионите производители на петрол да бъдат използвани за създаване на стабилна, но и открита регулаторна рамка в страните доставчици, за увеличаване на инвестициите в разработването и транспортната инфраструктура и за гарантираност на доставките в дългосрочен план;

43. Подчертава необходимостта от включване в новата енергийна дипломация на ЕС на конструктивен диалог със страните износителки на петрол, със страните, които са част от транзитни пътища, и с всички главни потребители на енергия, и особено с нововъзникващите и с развиващите се икономики, за енергийна ефективност и съхраняването на енергия, с цел да се определят минимални стандарти за ефективност за световните блага, за разгръщане на солидарността в енергийната политика и за борба срещу замърсяването на околната среда и промяната на климата;

44. Припомня решаващата необходимост от гарантиране на сигурността и устойчивостта на енергийните доставки за ЕС; подчертава двойната роля, която трябва да изиграят адекватното регулиране на пазара и енергийната дипломация при създаването на стабилна рамка за доставките на енергия;

45. Призовава Комисията да проучи мерките за намаляване на влиянието, което оказва върху гражданите на ЕС връхната точка на петрола, като включи анализ на политическите предложения, като например протокол за намаляването на петрола, което би спомогнало за улесняване на прехода към преустановяване на употребата на изкопаеми горива;

46. Приветства ролята на схемата на ЕС за търговия с квоти за емисии, изразяваща се в предоставяне на стимули за ограничаване на енергийното потребление; приканва към разширяване на схемата, така че да обхваща и сектора на въздухоплаването; призовава Комисията да поеме своята роля в изграждането на световна схема за търговия с емисии;

47. Признава, че задържащите се високи цени на енергията ще окажат натиск върху производствените процеси, които разчитат на суровини от различни и отдалечени в географско отношение източници; приканва Комисията да предостави пълен анализ на въздействието на високите цени на енергията и върховото ниво на петрола върху търговските потоци, като част от своята работа по въпросите на търговията и конкурентоспособността;

48. Подчертава значението на насърчаването на добре функциониращ световен пазар на петрол и газ, особено чрез правила и насоки в рамките на СТО; счита, че такъв подход би осигурил възможност за съществен принос към енергийната ефективност и би намалил по този начин нарастващия натиск върху цените на енергията;

49. Изтъква нуждата от по-активно участие на Световната търговска организация в енергийната политика и необходимостта да се работи за постигане на споразумение между ЕС и членовете на Организацията на страните износителки на петрол, с оглед овладяване на повишаването на цените на енергията;

50. Призовава към отреждане на ключова роля на учредяването на истински Евро-средиземноморски енергиен пазар; отбелязва с интерес желанието, изразено от Комисията по случай конференцията за външната енергийна политика, състояла се на 20 и 21 ноември 2006 г., да гарантира, че Северна Африка и Средният изток заемат важна позиция в нейната външна енергийна политика, и изразява надеждата тези изявления да бъдат последвани от конкретни действия;

*

* *

51. Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.

[1] ОВ С 98 Е, 23.4.2004 г., стр. 162.

[2] ОВ С 292 Е, 1.12.2006 г., стр. 112.

[3] ОВ С 298 Е, 8.12.2006 г., стр. 273.

[4] Приети текстове, P6_TA(2006)0603.

[5] Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и новаторство (2007 до 2013 г.) (ОВ L 310, 9.11.2006 г., стр. 15).

--------------------------------------------------