BG Официален вестник на Европейския съюз C 383/49

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Финансиране на развитието — позицията на гражданското общество“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 383/08)

Докладчик: г-н Ivan VOLEŠ

На 18 февруари 2015 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Финансиране на развитието — позицията на гражданското общество“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2015 г.

На 509-ата си пленарна сесия, проведена на 1 и 2 юли 2015 г. (заседание от 2 юли 2015 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 142 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК отправя искане новата програма за развитие да придобие световно измерение и да има за цел подобряване на качеството на живот на жените и мъжете. Тази програма трябва да се основава на зачитането на правата на човека, предотвратяването на конфликтите и мирното им разрешаване, доброто управление на обществените дела, засилването на ролята на жените и участието на всички, които се чувстват отговорни за развитието на света и за запазването му за бъдещите поколения.

1.2. ЕИСК приветства приемането на предложените цели за устойчиво развитие и отправя искане всички налични финансови ресурси да бъдат мобилизирани и използвани прозрачното и ефективно с цел балансирано включване на икономическото, социалното и екологичното измерение на устойчивото развитие. Необходимо е да се води борба с прахосването на ресурси във въоръжени конфликти, с тяхното незаконно прехвърляне и потъване в сивата икономика.

1.3. ЕИСК би желал насърчаването на социалния диалог да се включи в приоритетите за развитие, тъй като това е важен инструмент за балансирано отчитане на интересите на социалните партньори и, по този начин, за поддържане на социалния мир, необходим за прилагането на целите на устойчивото развитие (ЦУР).

1.4. Официалната помощ за развитие (ОПР) трябва да бъде насочена по-специално към най-слабо развитите и към уязвимите страни. ЕС трябва да препотвърди ангажимента си да предостави обща ОПР в размер от 0,7 % от своя БНД и да отдели от 0,15 до 0,20 % за най-слабо развитите страни. Този ангажимент трябва да бъде свързан с изискването за законосъобразност и рационалност на използването на всички източници на финансиране на помощта за развитие в съответствие с принципите, приети в Monterrey, Doha и Busan.

1.5. ОПР не трябва да се оценява единствено в зависимост от размера ѝ, необходимо е също така да се отчитат качеството и приносът за устойчивото развитие. За тази цел трябва да се разработят нови показатели, с които да се оцени ефективността ѝ.

1.6. За да се повиши ефективността на бюджетната подкрепа на ЕС за развиващите се страни, ЕИСК препоръчва да се извлече поука от опита в областта на прилагането на политиката на сближаване на ЕС и нейните инструменти, като структурните фондове и Кохезионния фонд, с цел тези ресурси целенасочено да се използват за постигане на ЦУР.

1.7. С цел подобряване използването на националните ресурси, които ще придобиват все по-голямо значение, независимо дали са публични или частни, е необходимо извършване на радикална реформа на данъчната система, въвеждане на добро данъчно управление, интегриране на сивата икономика в официалната икономика и решителна борба за справяне с корупцията и за нейното предотвратяване. Тези действия биха могли да бъдат благоприятствани от сключването на международни споразумения в сферата на борбата срещу укриването на данъци, данъчните убежища и незаконните финансови потоци, както и от подобряване на сътрудничеството с ОИСР и с Комитета на експертите за международно сътрудничество в данъчната област на ООН.

1.8. ЕИСК приветства участието на частния сектор в осъществяването на проекти, които не са (напълно или частично) осъществими от търговска гледна точка чрез публично-частни партньорства и финансиране на проекти на ПЧП чрез смесено финансиране (блендинг). Успешното им изпълнение се основава на предварителна оценка на устойчивия им характер, спазването на принципите на прозрачност, включително по отношение на изготвянето на докладите, на споделена отговорност и обвързващи ангажименти.

1.9. ЕИСК признава, че преките чуждестранни инвестиции могат да имат принос за развитието, при условие че са насочени към постигането на ЦУР. Приходите от преките чуждестранни инвестиции следва да се реинвестират с предимство в развиващите се страни, в които са били генерирани. Страните бенефициери би трябвало да разполагат с ясна инвестиционна стратегия. Новите държави инвеститори като Китай, Бразилия, Индия и други страни би трябвало да вземат под внимание принципите на устойчивото развитие, когато инвестират в развиващите се страни.

1.10. ЕИСК подкрепя новаторските и допълнителните източници на финансиране за развитие, като например груповото финансиране, дейностите на международните благотворителни фондове, прехвърлянето на спестявания на диаспорите към техните държави на произход. Той приветства някои предложения на водещата група за иновативно финансиране за развитие, което може да се превърне във важен ресурс, при условие че се прилага в световен мащаб и не налага прекомерна тежест за съответния сектор.

1.11. Гражданското общество, в което участват и социалните партньори и НПО, трябва да участва доста по-ефективно и структурирано в изготвянето на програмите за развитие, в проследяването на тяхното изпълнение и в оценката на техните резултати и последици. Ето защо както в развиващите се, така и в развитите страни следва да се създава и систематично да се подобрява система за мониторинг на процеса на помощта за развитие с участието на съответните организации на гражданското общество. За тази цел ЕИСК предоставя своя богат опит в сътрудничеството с партньорите от АКТБ, Латинска Америка, Азия и Източното партньорство, Евро-Средиземноморския регион и други.

1.12. За да може гражданското общество да изпълнява тази задача, следва да бъде подкрепено чрез помощни програми за засилване капацитета на институциите на гражданското общество в страните партньори.

2. Основни позиции на ЕИСК относно програмата за развитие за периода след 2015 г.

2.1. 2015 г. е от решаващо значение за определянето на нов глобален подход към развитието. Целите на хилядолетието за развитие само частично са изпълнили своите основни задачи, а именно намаляване на бедността. Новите цели за устойчиво развитие (ЦУР) (1) би трябвало да внесат основи промени, за които ЕИСК отдавна настоява. Комитетът приветства включването в ЦУР на редица свои препоръки.

2.2. В неотдавнашните си становища ЕИСК поиска новите цели за развитието да се превърнат в неразделна част от устойчивото развитие в световен мащаб (2); той изтъкна незаменимата роля на гражданското общество в политиката за развитие (3); подчерта необходимостта от включване на социалната защита в политиката за развитие на ЕС (4) и изложи редица предложения за участие на частния сектор в развитието след 2015 г. (5), за включване на целите на устойчиво развитие и ролята на гражданското общество в споразумения за инвестиции на ЕС (6), за приноса на търговията за растежа и развитието (7) и за целите в Евро-Средиземноморския регион за периода след 2015 г. (8) На своето извънредно заседание от 20 октомври 2014 г. специализираната секция REX и Обсерваторията на устойчивото развитие на ЕИСК приеха препоръки относно програмата за устойчиво развитие за периода след 2015 г., валидни за предстоящите преговори за ЦУР и финансирането им.

2.3. Социалният диалог трябва да се превърне във важен елемент от програмата за развитие за периода след 2015 г., тъй като става въпрос за инструмент, който позволява регулиране на отношенията между работодателите и работниците в колективните трудови договори и запазване, благодарение на балансирано отчитане на интересите на социалните партньори, на социалния мир, необходим за по-нататъшното развитие на дадено дружество.

2.4. ЕИСК подчертава необходимостта от съгласуваност между целите на свободната търговия и целите на устойчивото развитие в текущите преговори в рамките на СТО или тези, които са предприети в момента от ЕС относно услугите, екологичните стоки и прилагането на съществуващите споразумения на СТО.

2.5. Всички търговски и инвестиционни споразумения би трябвало да са съобразени с критериите за устойчиво развитие, включително с тяхното въздействие върху заетостта, уязвимите лица и равенството между половете. Те не бива да пречат на развиващите се страни да управляват кризите, да регулират капиталовите потоци, да прилагат справедливо данъчно облагане и да предоставят основните публични услуги. ЕС следва да извършва пълни оценки на въздействието върху устойчивостта, по-специално на споразуменията за икономическо партньорство (СИП), като обръща особено внимание на правата за развитие и на конкретните права на прехрана, здравеопазване и справедливо заплащане и отчита и въздействието върху уязвимите групи.

2.6. Световният консенсус в полза на устойчивото развитие трябва да зачита основните права на човека и да търси начини за предотвратяване на конфликти и изграждане на мира, за премахване на неравенствата в социалната сфера, гарантиране на доброто управление, подкрепа на местните демократични власти, засилване на ролята на жените и участие на частния сектор в развитието. За да се постигне тази цел, международните правни инструменти, конвенции, споразумения и регламенти трябва да бъдат приети, популяризирани и ратифицирани от държавите — членки на ООН (9). Считаме, че съобщението на Европейската комисия относно „Глобалното партньорство по въпросите на изкореняването на бедността и на устойчивото развитие след 2015 г.“ (10) представлява подходяща основа за предстоящите преговори, в които призоваваме ЕС да играе водеща роля.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК подчертава необходимостта от глобален подход към устойчивото развитие. Всяка отделна държава носи отговорността за собственото си развитие, а международната общност трябва да създаде благоприятна международна среда, която да насърчава устойчивото развитие във всички страни, да обхваща зачитането на световните обществени блага, запазването на природните ресурси, на стабилните финансови пазари, свободна международна търговия, миграция, целенасочена подкрепа за развитието на технологиите в услуга на устойчивото развитие.

3.2. Мобилизацията на всички налични финансови ресурси е предпоставка за постигане на целите за устойчиво развитие. Според оценките на UNCTAD (11) годишните нужди от инвестиции в развиващите се страни за постигане на целите на устойчивото развитие през периода 2015 — 2030 г. възлизат на 3 900 милиарда щатски долара (USD), от които 2 500 милиарда не са осигурени.

3.3. ЕИСК споделя мнението, че в световен мащаб съществуват достатъчно източници на финансиране. Освен официалните ресурси (12) съществуват скрити ресурси, като финансирането на войни и въоръжени конфликти по света. Наличието на ресурси се намалява от укриването на данъци, сивата икономика и незаконните финансови трансфери, с които системно трябва да се води борба.

3.4. Не е възможно изследователските дейности да се отделят от мобилизирането на ресурси и задължението за добро използване. Целесъобразно е да продължим да се опираме на принципите на ефективност и ефикасност на помощта за развитие, приети в Monterrey, Doha и Busan, и да водим решителна борба срещу разхищаващото и неразумното използване на всички форми на ресурсите за развитие, независимо дали са финансови или не.

3.5. Целесъобразно е да се извърши оценка на помощта за развитието не само в зависимост от размера ѝ, но също и да се оценяват качеството и приносът за постигането на целите за устойчиво развитие и подобряването на живота на жените и мъжете. За тази цел е необходимо да се създадат нови показатели, включващи критериите за оценка, и да се укрепят статистическите агенции в развиващите се държави, включително трансферът на експертен опит и взаимният обмен на информация.

3.6. Разширяването на сътрудничеството със сектора на организациите с нестопанска цел при разработването на целите и националните планове за развитие ще допринесе за съчетаване на интересите на частния сектор и обществените цели. Тези сектори имат общ интерес, а именно да насърчават принципите на прозрачност, достъп до обществени поръчки, ефективност и рационализация на ресурсите и отговорност на държавните служители за изпълнението на приетата стратегия за развитие.

3.7. За да може да изпълни задачите си по отношение на развитието, частният сектор се нуждае от благоприятен климат за предприемачеството, който да зачита общопризнатите демократични принципи за правова държава, да улеснява създаването и растежа на предприятията, да намалява административната тежест, да повишава прозрачността, да спира ширещата се корупция и да насърчава инвестициите. Необходимо е частният сектор да работи в съответствие с приетите в международен план принципи в областта на корпоративната социална отговорност, да зачита основните социални и икономически права и изискванията в областта на устойчивото развитие и да създава нови работни места в съответствие с програмата за достоен труд на МОТ.

3.8. ЕИСК призовава за допълнително укрепване на координацията и последователността на политиките на ЕС, свързани с устойчивото развитие (13), за да се избегне възможно дублиране, разпокъсаност, припокриване или дори противоречиви подходи, както и да се задълбочи систематичната координация на двустранната помощ за развитие, отпускана от държавите членки с оглед постигане на ЦУР.

4. Специфични бележки

4.1. Официална помощ за развитие (ОПР)

4.1.1. Въпреки че ОПР не може да отговори на всички нужди от помощ за развитие, тя продължава да бъде абсолютно необходима за жителите на най-слабо развитите страни, страните, участващи във въоръжени конфликти, застрашени от природни бедствия или епидемии, и за живущите на изолирани острови и в държави без излаз на море.

4.1.2. Уместно е да се даде приоритет на използването на ресурси на ОПР за изкореняването на бедността в бедните и уязвими страни. ЕИСК отбелязва, че бедността се е увеличила в страни със средни доходи поради неравномерно разпределение на богатството. Целесъобразно е да се използва ефектът на лоста на ОПР за мобилизиране на всички източници на помощ, включително частните инвестиции, за да се изкорени бедността.

4.1.3. ЕИСК призовава Комисията и Съвета да се споразумеят за ясна обща европейска позиция относно официалната помощ за развитие с оглед на преговорите в рамките на конференцията в Адис Абеба. ЕС трябва да препотвърди ангажимента си да предоставя ОПР в общ размер на 0,7 % от БНД и да отделя от 0,15 до 0,20 % от БНД за ОПР за най-слаборазвитите страни. ЕИСК обръща внимание на факта, че за мерките за борба срещу изменението на климата, които ще бъдат предмет на преговорите на конференцията в Париж през декември 2015 г., ще бъдат необходими допълнителни ресурси.

4.1.4. Сами по себе си статистическите данни за обема на официалната помощ за развитие (ОПР) не посочват нито резултатите от отпуснатите помощи, нито тяхното реално отражение върху развитието на страната бенефициер. ЕИСК одобрява предложението на Комитета за подпомагане на развитието (CAD) на ОИСР освен за ОПР да следи и помощите и подкрепата за устойчивото развитие, предоставени извън рамките на ОПР (14). Нефинансовата помощ (например образование, трансфер на технологии и ноу-хау, научно и технологично сътрудничество) често оказва много по-голямо въздействие върху развитието на дадена държава, отколкото финансовата помощ.

4.1.5. Бюджетната помощ за развиващите се страни следва винаги да разполага с точни бюджетни средства и да възлага съвместна отговорност на донора и бенефициера във връзка с използването на тази форма на помощ за постигане на ЦУР в съответствие с международно признати правила относно финансовото управление и контрол, включително надеждни условни разпоредби и мерки за противодействие и предотвратяване на корупцията. Самото финансиране от ЕС би трябвало да бъде надеждно защитено от корупция. Комитетът препоръчва да се използва опитът от прилагането на европейската политика на сближаване дори в развиващите се страни, с цел подобряване и по-ефективно предоставяне на кредити за развитие на ЦУР, и да се контролира по-строго тяхното използване и оценката на получените резултати.

4.2. Националните ресурси

4.2.1. ЕИСК смята, че важността на националните ресурси, както публични, така и частни, ще нарасне значително през следващия период.

4.2.2. За да се повишат обемът и ефективното използване на националните ресурси, е необходимо да се води последователна борба срещу изпирането на пари от незаконни дейности, включително недеклариран труд, трафика на мигранти и износа на отпадъци, които не подлежат на рециклиране, да се подобри данъчната събираемост, да се води борба срещу корупцията и престъпните дейности, а големият дял на сивата икономика да се интегрира в официалната икономика. Необходимо е да се оказва помощ на развиващите се страни да реформират своите системи за данъчно облагане и за подобряване на доброто управление в областта на данъчното облагане. ЕИСК настоява ЕС да се стреми по-активно да постигне сключването на международни споразумения в сферата на борбата срещу укриването на данъци, данъчните убежища и незаконните финансови потоци, както и да подобрява сътрудничеството с Центъра за данъчна политика и администрация към ОИСР и с Комитета на експертите за международно сътрудничество в данъчната област на ООН.

4.2.3. Днес обемът на националните частни инвестиции, независимо дали са извършени пряко, или посредством портфейл, е няколко пъти по-висок от тази на чуждестранните инвестиции. Необходимо е те да бъдат насочени за постигане на целите на развитието, например чрез подходящи стимулиращи мерки или чрез добре подготвени и осигурени проекти на ПЧП, за да могат да се превърнат във важен инструмент за постигане на целите на устойчивото развитие.

4.2.4. По-специално развиващите се страни с минерални богатства притежават неизползван потенциал от националните ресурси, но въпреки относително високите държавни приходи по-голямата част от тяхното население живее в мизерия. Тези държави не изпълняват задълженията си да изградят собствена икономика, инфраструктура и социални услуги. Гражданското общество съвсем основателно критикува методите на някои чуждестранни инвеститори в минната промишленост в развиващите се страни, като настоява за спазване на основните стандарти за опазване на околната среда, социална защита на работниците, прозрачност на заплащането на данъци и трансфери на печалби в чужбина, както и изготвянето на доклади на вниманието на мултинационалните предприятия, по силата на ръководните принципи на ОИСР (15). ЕИСК приветства извършените действия за преодоляване на тази ситуация, като например инициативата за прозрачност в добивната промишленост (16).

4.3. Смесеното финансиране („blending“) и публично-частните партньорства (ПЧП)

4.3.1. ЕИСК е убеден, че навсякъде, където правителствата не са в състояние да осъществят необходимите инвестиции с техните собствени публични средства и където последните, по-специално в областта на инфраструктурите, но и на публичните услуги, не са осъществими от търговска гледна точка, е необходимо да се използват ПЧП и да се финансират проектите на ПЧП чрез смесено финансиране съгласно препоръките на ОИСР (17).

4.3.2. Тези проекти на ПЧП трябва да бъдат разработени в съответствие със стратегията за развитие на съответната държава, да се основават на проучвания за осъществимост, предварително да отчитат факторите за устойчивост и да спазват принципите на прозрачност, споделена отговорност и обвързващи ангажименти. Целесъобразно е социалните партньори и други представители на гражданското общество да се включат в оценката на приноса на тези проекти в областта на устойчивото развитие и да им се възлага да следят за спазването на действащите конвенции на МОТ.

4.3.3. Би било целесъобразно също да се прибегне до смесено финансиране в рамките на социалната икономика и на устойчивите проекти за интегриране на уязвимите социални групи в икономическата среда.

4.4. Чуждестранните инвестиции

4.4.1. През 2013 г. притокът на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) към развиващите се страни достигна 778 милиарда USD; въпреки това техният принос за устойчивото развитие продължава често да бъде предмет на спорове. Само 2 % от всички ПЧИ в развиващите се страни се насочват към най-слаборазвитите държави. В Африка на юг от Сахара ПЧИ се насочват приоритетно към добивната промишленост и нищо не се предоставя на останалата част на икономиката. Новите държави инвеститори, като Китай, Бразилия, Индия и други страни, би трябвало да вземат под внимание принципите на устойчивото развитие, когато инвестират в развиващите се страни.

4.4.2. Според проучване на неправителствената организация EURODAD относно финансите на развиващите се страни през 2014 г. потоците от финансови ресурси извън тези страни са два пъти по-големи от тези, които идват от чужбина, като се отчитат ОПР, преките чуждестранни инвестиции, даренията с благотворителна цел, прехвърлянията на печалби, спестяванията и други източници (18). Следва да се гарантира, че тези финансови ресурси, доколкото е възможно, се реинвестират в устойчивото развитие в страните бенефициери.

4.4.3. В националните стратегии за развитие следва да се предвиди и подкрепа за инвестициите. За получаване на ПЧИ и насочването им към ЦУР е необходимо да се създадат подходящи условия, като мир, стабилност, добра администрация. Развиващите се държави би трябвало да включват ЦУР в новите си инвестиционни споразумения и да предоставят съответните гаранции за тях. ЕИСК препоръчва агенциите и финансовите институции за насърчаване на инвестициите в страните на произход и тези на приемащите страни да установяват пряко техническо сътрудничество, свързано с националната стратегия за устойчиво развитие.

4.4.4. Необходимо е да се насърчават „инвестиции, насочени към въздействие“, които гарантират известна рентабилност в краткосрочен план, но предлагат перспективи за дългосрочна рентабилност благодарение на своите социални последици, като изграждане на капацитет или среда, благоприятна за устойчивото развитие.

4.5. Новаторски и допълнителни форми на финансиране

4.5.1. Груповото финансиране и груповото инвестиране (19) са инструмент, който предоставя големи възможности за финансиране на малки проекти за развитие. ЕИСК обръща внимание върху необходимостта да се определят много бързо тези инструменти и да се изготви и одобри онази подходяща регулаторна рамка, с която те трябва да разполагат, както се препоръчва в становището по този въпрос (20).

4.5.2. ЕИСК приветства нарастващия брой на благотворителните фондове, фондации и международни програми за устойчиво развитие, като Глобалния фонд за борба със СПИН, туберкулоза и малария, Световното партньорство за образование, алиансът GAVI за имунизация на деца в най-слаборазвитите държави и др. Тези фондове и фондации, при които обществените институции си сътрудничат с частни донори и неправителствени организации, следва да подобрят координацията на своите дейности и да ги насочат към Обсерваторията на устойчивото развитие (ОУР).

4.5.3. Когато не са временно отпуснати за проекти за развитие, бюджетните кредити за ОПР биха могли да бъдат вложени в инвестиционни фондове за развитие и в обезпечени облигации с цел да се генерират приходи в краткосрочен план и да се допринесе за създаването на повече ресурси (21). Това ще спомогне в дългосрочен план за повишаване на обема на необходимите средства за помощта за развитие (22).

4.5.4. ЕИСК приветства някои предложения на водещата група за иновативно финансиране за развитие (23) и подкрепя положените усилия за създаване на нови ресурси за финансиране на ЦУР. Необходимо е обаче тези нови ресурси да се прилагат последователно в целия свят, да не влияят отрицателно на конкурентоспособността на даден сектор и използването им за ЦУР да бъде прозрачно. ЕИСК би приветствал банковият сектор за доброволното подемане в световен мащаб на инициатива за предоставяне на принос за финансирането на съществуващото разстояние между нуждите и наличните ресурси, с оглед изпълнението на целите за устойчиво развитие.

4.5.5. Сред слабо използваните ресурси фигурират финансовите средства от диаспората, т.е. прехвърлянето на спестявания към държавата по произход, от които би било възможно да се извлече полза за постигане на ЦУР. Целесъобразно е да се предвиди намаляване на разходите за тези преводи на спестяванията. Целесъобразно е на членове на диаспората да се предложат образователни и стимулиращи програми, които да насърчават склонността им да инвестират в проекти, свързани с развитието, които биха позволили оползотворяване на спестяванията им и същевременно биха допринесли за осъществяване на ЦУР.

4.6. Финансирането на малките и средните предприятия

4.6.1. Микро-, малките и средните предприятия, които представляват основния потенциал за растеж и за създаване на нови работни места, изпитват затруднения с достъпа до финансиране в достатъчна степен. Този проблем е сериозен по-конкретно в по-слаборазвитите страни. Затова е необходимо да се търсят инструменти за улесняване на достъпа на микро-, малките и средните предприятия до финансовите ресурси. За тази цел е необходимо да се зачитат разликите във формата на предприятие в развиващите се страни, в която преобладават микропредприятията, малките търговци, а в земеделието — малките семейни стопанства.

4.6.2. Съществува голямо разнообразие от системи за микрокредитиране на малки и средни предприятия. Комитетът счита, че системите, използващи приложения за мобилни телефони, са по-ефикасни. Той изразява задоволството си, че микрокредитирането се използва за финансиране на проекти в областта на зелената енергия и приветства инициативите за предоставяне на безлихвени микрокредити. Липсват кредити за малките и средните предприятия (между 10 и 2 00 000 USD) и те биха могли да бъдат заменени от лизинг и други инструменти на собствени капитали. За тази цел е необходимо да се подкрепи развитието на местните финансови пазари и банки, включително местните оператори.

4.6.3. Един от аспектите на помощта, предоставяна от развитите страни за малките и средните предприятия, би трябвало да се изразява в предоставяне на опита, знанията в сферата на управлението и техническото ноу-хау, обучение по финансово управление и по отношение на финансовата грамотност, както и в подкрепа на включването им във вериги за създаване на стойност и доставка. ЕС би трябвало да препоръча използването на принципите, определени от неговата директива за забавените плащания, с цел подобряване на финансирането на малките и средните предприятия.

4.6.4. Необходимо е да се защитят действащите в сектора на селското стопанство микропредприятия, малки и средни предприятия срещу инвестиционни практики, насочени към „заграбване на земи“, които водят до тяхното закриване. Създаването на застрахователни инструменти за противодействие на последиците от изменението на климата също би дало възможност да им се помогне. В рамките на плановете за развитие не бива да се пропуска подкрепата за предприятията на социалната икономика, които могат да играят важна роля в постигането на ЦУР.

4.6.5. За икономическото и социалното развитие е важно да се направи така, че най-широките слоеве от населението в развиващите се страни да имат достъп до финансовите инструменти, като базова банкова сметка или финансови приложения за мобилни телефони.

4.7. Участието на гражданското общество в помощта за развитие

4.7.1. Гражданското общество в развитите страни, включително социалните партньори и неправителствените организации, допринася пряко за развитието и също така играе ключова роля в насочването на сътрудничеството за развитие и в наблюдението на ефективността му (24).

4.7.2. Следва да се подкрепя систематично създаването на система за мониторинг на процесите и резултатите от помощта за развитие в различните страни, или нейното подобряване, с прякото участие на съответните организации на гражданското общество, което ще даде възможност да се установят и отстранят пречките пред постигането на ЦУР. В тази област ЕИСК разполага с дълъг положителен опит от дейностите на комитетите, платформите и смесените консултативни органи, като Комитета за наблюдение на АКТБ-ЕС, срещите на гражданското общество ЕС-Латинска Америка-Кариби и други.

4.7.3. Сред преките доставчици на помощ за развитието са и социалните партньори. Профсъюзите в развитите страни изпълняват социални проекти за развитие и подпомагане на институционалното развитие на профсъюзните организации партньори. Работодателските организации, търговските палати, сдруженията на МСП и отрасловите сдружения осъществяват проекти заедно с организациите на предприятия в развиващите се страни, с които са партньори, и им предават своя опит.

4.7.4. Неправителствените организации играят незаменима роля в областта на помощта за развитие както в развитите, така и в развиващите се страни. Те се намесват, по-конкретно, когато се касае за преодоляване на последиците от природни и хуманитарни бедствия, както и в социалната област, здравеопазването, равенството между половете, образованието и др. Те мобилизират също обществени средства, организират събиране на средства, образователни кампании и др. Интересен пример е и финансирането за образование чрез „осиновяване от разстояние“, което позволява да бъдат установени междуличностни връзки между обикновените граждани.

4.7.5. ЕИСК призовава Европейската комисия да подкрепи дейностите на организациите на гражданското общество на ЕС, предназначени за постигане на целите за устойчиво развитие, чрез финансиране на програми, насочени към изграждане на институциите на гражданското общество в страните партньори. Понастоящем ЕИСК изготвя информационен доклад, който ще препоръча начини за ефективното включване на гражданското общество в изпълнението и наблюдението на програмата за развитие за периода след 2015 г. и ще допълни настоящото становище.

Брюксел, 12 юли 2015 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) На срещата на високо равнище на ООН, която ще се проведе в Ню Йорк през септември.

(2) Становище на ЕИСК относно „Достоен живот за всички: премахване на бедността и осигуряване на устойчиво бъдеще за света“ (ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 144).

(3) Становище на ЕИСК относно „Участие на гражданското общество в политиките на ЕС за развитие и сътрудничество за развитие“ (ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 28).

(4) Становище на ЕИСК относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на региони – Социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитие“ (ОВ C 161, 6.6.2013 г., стр. 82).

(5) Становище на ЕИСК относно „Участие на частния сектор в рамката за развитие за периода след 2015 г.“ (ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 1).

(6) Становище относно „Ролята на устойчивото развитие и участието на гражданското общество в самостоятелните споразумения за инвестиции на ЕС с трети страни“ (ОВ C 268, 14.8.2015 г., стр. 19).

(7) Становище относно „Търговия, растеж и развитие — Адаптиране на търговската и инвестиционната политика към най-нуждаещите се страни“ (ОВ C 351, 15.11.2012 г., стр. 77).

(8) Становище относно „Цели за периода след 2015 г. в Евро-Средиземноморския регион“, параграф 6.4, вж. страница 47 от настоящия брой на Официален вестник.

(9) Конвенцията на Организацията на обединените нации от 18 декември 1979 г. относно премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените, Конвенцията за защита на работниците мигранти и техните семейства, Конвенция C 189 за защита на домашни работници и работнички, Конвенция С 184 относно сигурността и здравето в земеделието, Международният пакт за икономически, социални и културни права и факултативният протокол към него и др.

(10) Вж. Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „Глобално партньорство за изкореняване на бедността и устойчиво развитие след 2015 г.“, COM(2015) 44 final, 5 февруари 2015 г.

(11) Вж. The Global Development Financing Landscape — Who can contribute what? („Финансирането за развитие в глобален мащаб — кой с какво може да допринесе?“) от James Zhan, директор на UNCTAD, ръководител на групата за инвестиции и бизнес, Световен доклад за инвестициите на Конференцията на ООН за търговия и развитие, представен на публично изслушване в Европейския парламент на 24 февруари 2015 г.

(12) Изчислено е, че банките държат активи в размер на 1 21 000 милиарда щатски долара, пенсионните фондове — 34 000 милиарда, застрахователните дружества — 28 000 милиарда, мултинационалните компании — 25 000 милиарда, и държавни фондове — 6 500 милиарда.

(13) Става въпрос по-специално за търговията, селското стопанство, създаването на работни места, социалната закрила, изменението на климата, енергетиката, защитата на околната среда и биологичното разнообразие, транспорта, здравеопазването, политиката за продуктите и потребителите, регионалното и градското развитие, миграцията и борбата с корупцията и прането на пари.

(14) Обща публична подкрепа за устойчивото развитие.

(15) Вж: http://www.oecd.org/fr/daf/inv/mne/48004355.pdf

(16) Вж.: https://eiti.org/fr

(17) Вж: http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf

(18) Вж.: http://www.eurodad.org/Entries/view/1546315/2014/12/15/The-State-of-Finance-for-Developing-Countries-2014 (на английски език).

(19) Вж. Infodev, Crowdfunding’s Potential for the Developing World („Потенциалът на колективното финансиране за развиващите се страни“), 2013 г., Световна банка, Департамент по финанси и развитие на частния сектор.

(20) Становище на ЕИСК относно„Разгръщане на потенциала на колективното финансиране в Европейския съюз“, Брюксел (ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 69).

(21) Годишните бюджетни кредити, отпуснати за ОПР, напълно изключват тези възможности.

(22) Белгийското инвестиционно дружество (BIO), основано от правителството за подпомагане на стопанския сектор в африканските държави, е прехвърлило част от своите финансови средства, предназначени за заеми на предприемачите, към други инвестиционни фондове и постепенно си ги е възстановило съгласно своите нужди.

(23) Вж.: http://www.leadinggroup.org/rubrique69.html

(24) Вж.: Форум на политиката за развитие (www.friendsofeurope.org/policy-area/global-europe//, на английски език) и Политически форум за развитието (http://www.uclg.org/fr).