РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Група заявители : Сдружение (независимо от правната форма и състава) на производители и преработватели, които работят с един и същ земеделски или хранителен продукт. Сдружението подава заявление за регистрация на името на продукта като защитено наименование за произход (ЗНП) или защитено географско указание (ЗГУ) пред националния орган, отговорен за извършването на проверки.

Единен документ : Този документ е част от заявлението за регистриране на име като ЗНП или ЗГУ и подлежи на проверка от страна на Комисията. В него се описват основните елементи на продуктовата спецификация и връзката между продукта и дадена географска област.

Защитено географско указание (ЗГУ) : Имената, регистрирани като защитени географски указания, обозначават продукти със специфични качества, репутация или други характеристики, свързващи ги с дадена географска област, в която протича поне един етап от производството им. Ако продуктите се преработват, суровините могат да произхождат и от друга географска област.

Защитено наименование за произход (ЗНП) : Имената, регистрирани като защитени наименования за произход, обозначават продукти с характеристики, произтичащи основно от географската област и уменията на производителите в областта на производство. Всички етапи на производството протичат в съответната област. Трябва да съществува тясна връзка между характеристиките на продуктите и географския им произход.

Компетентен орган : Централен орган в държавата членка, който е отговорен/компетентен за организирането на официални проверки с оглед контрола на съответствието на продукт със ЗНП или ЗГУ с продуктовата спецификация и наблюдението на използването на наименованието на пазара.

Мярка 132 на ЕЗФРСР : Финансова подкрепа, която се предоставя на земеделските стопани за разходите, свързани с участие в схемите за качество на храните, включително схемата за ГУ.

Мярка 133 на ЕЗФРСР : Финансова подкрепа, предоставяна на групите производители с цел да се информират потребителите и да се популяризират продукти, които са част от схемите за качество на храните, включително схемата за ГУ.

Непозволени практики : Непозволено използване, злоупотреба, имитация или пресъздаване на защитено име или други практики, заблуждаващи потребителите относно реалния произход на даден продукт.

Обща селскостопанска политика : Система на ЕС от схеми за подпомагане в областта на селското стопанство.

Политика на ЕС за качеството на земеделските продукти : Система от схеми на ЕС, които имат за цел да подчертаят качествата на отделните продукти, свързани с даден произход и/или метод на производство.

Проверки по член 11 : Преди пускането на даден продукт със ЗНП или ЗГУ на пазара, държавите членки извършват проверка дали той съответства на продуктовата спецификация. Проверките са предвидени в член 11 от Регламент (ЕО) № 510/2006 от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни.

Програма за развитие на селските райони : Основен програмен документ, изготвян от съответната държава членка и одобряван от Комисията. Документът се отнася до планирането и изпълнението на политиката на ЕС за развитие на селските райони. Текущите програми за развитие на селските райони обхващат периода 2007—2013 г.

Продуктова спецификация : Документ, който е част от заявлението за регистрация на дадено име като ЗНП или ЗГУ. Той съдържа основни характеристики на продукта, като например защитеното наименование, описанието на продукта, границите на географската област, методите на производство на продукта и по какъв начин продуктът е свързан с географската област. Всеки продукт, пуснат на пазара под защитено наименование, следва да съответства на продуктовата спецификация.

Схема за географски указания (ГУ) : Схема, насочена към защитата на наименованията, идентифициращи продукти, чиито специфични качества, репутация или други характеристики могат да се отдадат най-вече на географския им произход. В зависимост от дълбочината и естеството на връзката с даден район, схемата определя два вида защитени наименования — ЗНП и ЗГУ.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Европейската схема за географски указания има за цел да защити имената на продуктите, чиито характеристики са свързани с областта им на производство. В зависимост от дълбочината и естеството на връзката със съответната географска област, схемата определя два вида защитени наименования — ЗНП и ЗГУ.

II. Схемата за географски указания предоставя икономически възможности за земеделските производители и производителите на храни и може да има положително отражение върху икономиката на селските райони. За да може схемата да постигне тази цел и да осигури планираната защита, е необходима подходяща рамка на ниво ЕС. Палатата разгледа дали системата за контрол на схемата следва ясна и устойчива концепция, дали използваните процедури и мерки правят схемата привлекателна за потенциалните участници и дали изпълняваните мерки и действията на Комисията са допринесли за увеличаване информираността на потребителите.

III. Проверките, свързани със схемата за географски указания, имат за цел да проверят дали продуктите със ЗНП или ЗГУ съответстват на продуктовата спецификация, както и да открият случаите на непозволена употреба на защитено наименование. Одитът установи, че е необходимо допълнително изясняване на модела на системата за контрол на тези проверки. Разпоредбите на ЕС относно проверките за съответствие със законодателството в областта на храните и фуражите, и правилата за здравето и хуманното отношение към животните не съдържат минимални изисквания за проверките, които държавите членки извършват по схемата за географски указания.

IV. Що се отнася до наблюдението върху тези проверки от страна на Комисията, нито един неин отдел не носи пълната отговорност за извършването на одити на схемата и до момента подобни одити не са извършени. Едва наскоро е стартирана систематична документна проверка, която показва, че информацията в отчетите на държавите членки е непълна.

V. Ефективността на схемата за географски указания се влияе от степента, в която производителите я използват, както и от информираността на потребителите. Схемата има потенциал да привлече нови производители, особено в местата, където нивата на участие са ниски, но процедурата за разглеждане на заявления е дълга и ги демотивира. Освен това често те не са осведомени за съществуването на схемата. Проучване, извършено по поръчка на Комисията, установи, че малко потребители разпознават символите и концепцията на схемата. Въпреки че ситуацията изисква действия за повишаване на информираността, не съществува стратегия на ниво ЕС, която да е насочена към разрешаване на този проблем. Съществува редица мерки и действия, но те изглеждат фрагментарни.

VI. Палатата препоръчва:

- В разпоредбите относно схемата за географски указания да се установят минимални изисквания за проверките на продуктовите спецификации;

- Да се изясни допълнително обхватът на редовните проверки за откриване на непозволени практики. Правилата за взаимно сътрудничество следва да бъдат адаптирани към нуждите на националните органи;

- В своя план за извършване на редовни одити в държавите членки Комисията следва да включи одити на проверките, извършени от държавите членки на схемата за ГУ;

- Да се разработи ясна стратегия за популяризиране на схемата за географски указания сред производителите и потребителите с оглед повишаване на тяхната информираност. Комисията следва да потърси по-ефективни начини за популяризиране на схемата, като например провеждане на кампания по собствена инициатива.

ВЪВЕДЕНИЕ

ПРИНЦИПИ НА СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

1. Политиката на ЕС за качество на земеделските продукти има за цел да подчертае качествата на отделни продукти, свързани с техния произход и/или начин на производство. Една от схемите, които са част от тази политика, е предмет на настоящия доклад — схемата за географски указания ("ГУ") за земеделски и хранителни продукти.

2. Схемата за ГУ е насочена към защита на наименованията, идентифициращи продукти, чиито качества, репутация или други характеристики се дължат предимно на географския им произход. Тези наименования се считат за права на интелектуална собственост. Схемата е вдъхновена от национални системи като френската Appellation d’Origine Contrôlée ("AOC") или италианската Denominazione di Origine Controllata ("DOC"), които предоставят защита на национално ниво.

3. Въвеждането на схемата за ГУ през 1992 г. има за цел формиране на рамка от общностни правила, които да позволят прилагането на единен и хармонизиран подход на ЕС към защитата на регистрираните наименования на продукти [1]. Понастоящем схемата се регулира от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (наричан по-нататък "Регламентът") [2].

4. Схемата за ГУ определя два вида защитени наименования в зависимост от дълбочината и вида на връзката с конкретната географска област:

a) Имената, регистрирани като защитени наименования за произход ("ЗНП"), описват продукти с характеристики, които се дължат предимно на географската област и уменията на производителите в областта на производство [3]. Всички етапи на производството се извършват в определената географска област. Трябва да съществува тясна връзка между продуктите и техния географски произход. Примери за добре познати продукти със ЗНП са "Queso Manchego", "Prosciutto di Parma", "Grana Padano", "Comté";

б) Наименованията, регистрирани като защитени географски указания ("ЗГУ") описват продукти, които притежават специфични характеристики или репутация, свързващи ги с определена географска област, в която се извършва поне един етап от производството им. Ако продуктите се преработват, суровините могат да произхождат и от друга географска област [4]. Примери за добре познати продукти със ЗГУ са "Bayerisches Bier", "Scotch Beef", "Pruneaux d’Agen".

5. Регистрацията на наименование на продукт по схемата за ГУ (независимо от вида) е възможно за продукти, свързани с географска област в ЕС или в трета държава, където наименованието на продукта е защитено (например Китай и Колумбия).

6. Към края на 2010 г. 964 наименования на продукти са регистрирани по Регламента, от които 502 като ЗНП и 462 като ЗГУ. Наблюдава се постоянно нарастване на броя на регистрираните наименования на продукти след въвеждането на схемата. Комисията си е поставила за цел достигането на 1100 регистрирани наименования на продукти до края на 2012 г. [5]

7. Продуктите със ЗНП и ЗГУ могат да бъдат разпознати чрез специфичните символи на ЕС, които следва да гарантират, че съответният продукт е свързан с конкретна географска област. Символът (или текстът "защитено наименование за произход" или "защитено географско указание") трябва да е отпечатан на етикета на продуктите, обхванати от схемата за ГУ.

Символи за ЗНП и ЗГУ

+++++ TIFF +++++

Източник: Приложение V към Регламент (ЕО) № 1898/2006 на Комисията (OВ L 369, 23.12.2006 г., стр. 1), изменен с Регламент (ЕО) № 628/2008 (OВ L 173, 3.7.2008 г., стр. 3).

ИКОНОМИЧЕСКИ ПОТЕНЦИАЛ

8. Общата стойност по цени на едро на продукти със ЗНП и ЗГУ, регистрирани в съответствие с разпоредбите на регламента, се оценява на близо 15 милиарда евро, което се равнява на около 2,5 % от разходите за потребление на храна в ЕС [6] и е сравнимо с общата стойност по цени за продажба на едро на биологични продукти. Графиката по-долу показва процентното разпределение на общата стойност по цени за продажба на едро на основните групи продукти със ЗНП и ЗГУ [7]:

9. Различни проучвания показват, че продуктите със ЗНП и ЗГУ обикновено имат по-висока производствена цена, отколкото продуктите от същата категория без защитени географски указания. Установената разлика в цената е между 5 % и 300 %. Основна причина за съществуването на посочената от проучванията разлика, е контролът на качеството, постигнат чрез закрилата на географски указания [8].

ГРАФИКА 1

ПРОЦЕНТ НА ПРОДАЖБИТЕ НА ПРОДУКТИТЕ СЪС ЗНП И ЗГУ ПО ЦЕНИ НА ЕДРО

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска комисия, генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони".

10. Регламентът признава икономическия потенциал на схемата за ГУ и счита, че тя би могла да бъде от значителна полза за икономиката в селските райони, като увеличава доходите на земеделските производители и задържа населението в тези райони [9]. В своето съобщение относно бъдещето на общата селскостопанска политика (ОСП) Комисията подчертава, че политиката за качество на земеделските продукти, включително и схемата за ГУ, е част от ОСП [10]. Тя допринася за поддържането на разнообразни земеделски дейности в селските райони и поощрява конкурентоспособността.

11. Съществуват финансови мерки, свързани със схемата за ГУ, които не предполагат значителни разходи от бюджета на ЕС. Тези мерки имат за цел популяризирането на схемите за качество на храните, между които е и схемата за ГУ, и подкрепата за земеделските производители, участващи в тези схеми.

ЦЕЛ, ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

12. Регламентът посочва, че популяризирането на продукти с определени характеристики може да бъде от значителна полза за икономиката на селските райони. За да се постигне тази цел и да се осигури планираната защита, е необходима рамка на ниво ЕС. Ето защо по време на одита беше проверена каква ефективността на модела и управлението на схемата за географски указания.

13. Критериите, използвани при отговора на този въпрос, са следните:

а) Надеждност на системата за проверки, свързани със схемата за ГУ. Производителите, които участват в схемата за ГУ, очакват наименованията на техните продукти да са защитени срещу непозволена или неправомерна употреба, която може да възникне предвид по-високите цени на регистрираните продукти. Потребителите, които купуват продукт със ЗНП или ЗГУ, очакват, че той произхожда от конкретната географска област и съответства на продуктовата спецификация [11]. Следователно е необходимо да се установи надеждна система за проверки по схемата за ГУ, за да се изпълнят очакванията и на двете страни;

б) Привлекателност на схемата за ГУ. Успехът на схемата за ГУ зависи от нейната способност да привлича производители. Ако те проявяват слаб интерес или изобщо не проявяват интерес към схемата, тя не може да постигне желаното въздействие;

в) Информираност на потребителите за схемата за ГУ. За да могат потребителите да предпочетат продукт със ЗНП или ЗГУ, те трябва да са информирани за съществуването и принципите на схемата за ГУ, която гарантира, че продуктите произхождат от определена географска област и са произведени съгласно продуктовата спецификация.

14. Одитът беше насочен към нормативната рамка и дейността на Комисията. Палатата посети отговорните служби на генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони", където проведе интервюта и документни проверки. Палатата се свърза и с генерална дирекция "Здравеопазване и потребители", за да получи информация за нейната роля по отношение на наблюдението от страна на Комисията на проверките, извършвани от държавите членки във връзка със схемата за ГУ.

15. Палатата се свърза и с отговорните служби във всички държави членки с цел по-нататъшно изясняване на констатациите и оценките, формулирани на ниво Комисия, и получаване на допълнителна информация, когато това беше възможно. Информацията беше събрана чрез онлайн проучване и посещения на съответните органи в държавите членки [12]. Онлайн проучването беше извършено във всички държави членки и съдържаше три въпросника [13]. Процентът на отговорилите на трите проучвания беше около 90 %.

16. Одитният екип разгледа ситуацията в края на 2009 г. В случаите когато беше счетено за уместно, бяха взети предвид и по-нататъшните промени. Поради това в заключенията и препоръките на настоящия доклад беше разгледано предложението за нов регламент относно "схемите за качество на земеделските продукти". Предложението засяга схемата за ГУ и други схеми за осигуряване на качество, които ще бъдат обхванати от един общ регламент [14].

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

НЕДОСТАТЪЦИ НА НОРМАТИВНИТЕ РАЗПОРЕДБИ И МОНИТОРИНГА НА ПРОВЕРКИТЕ, ИЗВЪРШВАНИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

17. Схемата за ГУ има за цел да защитава наименованията на продукти, регистрирани като ЗНП или ЗГУ. За постигането на тази цел е важно да се установи надеждна система за извършване на проверки по схемата за ГУ от държавите членки, а проверките да се наблюдават по подходящ начин. В този контекст съществуват два вида проверки:

a) Член 11 от Регламента се отнася до задължението на държавите членки да извършват проверки за съответствие на продуктите със съответната продуктова спецификация преди пускането им на пазара ("проверки по член 11"). Регламентът постановява, че тези проверки се обезпечават в държавите членки от "компетентен орган", като позволява те да бъдат извършвани и от "един или повече контролни органа", акредитирани в съответствие с европейския стандарт ЕN 45011 [15]. Разходите по тези проверки обикновено се поемат от операторите;

б) Компетентните органи в държавите членки отговарят и за извършването на проверки, които да открият и преустановят злоупотреба, имитация или пресъздаване на защитено име или други практики, заблуждаващи потребителите по отношение на истинския произход на продукта ("непозволени практики") [16].

РАЗПОРЕДБИТЕ ОТНОСНО ПРОВЕРКИТЕ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОДУКТИТЕ СЪС ЗНП И ЗГУ С ПРОДУКТОВАТА СПЕЦИФИКАЦИЯ НЕ СЪДЪРЖАТ МИНИМАЛНИ ИЗИСКВАНИЯ

18. В Регламента не се посочват минимални изисквания, които компетентните и контролните органи да спазват по отношение на обхвата на проверките по член 11, тяхната честота, методологията за техния подбор и кои от участниците в различните етапи на производството и разпространението подлежат на проверка. Вместо да предоставя конкретни указания за системата за контрол, член 10 от Регламента [17] визира проверките по Регламент (ЕО) № 882/2004 относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните [18].

19. Регламент (ЕО) № 882/2004 обаче не разглежда конкретно проверките, свързани с продуктовите спецификации (проверки по член 11). По-голямата част от разпоредбите на регламента относно проверки са от общ характер и се отнасят до безопасността на храните, хигиената, здравето и хуманното отношение към животните. Те са насочени към въпроси, свързани с методите на събиране на проби и анализ, определянето на референтни лаборатории или официалния контрол на вноса на храни и фуражи от трети страни. Поради това те не могат да бъдат взети предвид при установяване на минимум изисквания за проверките по член 11.

20. Почти пълната липса на конкретна информация за проверките по член 11 в нормативната уредба на схемата за ГУ е довела до разлики в системите за контрол, използвани от различните държави членки. Пример за различните практики в посетените държави членки е показан в таблица 1.

ТАБЛИЦА 1

СРАВНЕНИЕ НА ДВЕ СИСТЕМИ ЗА КОНТРОЛ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПРОВЕРКИТЕ ПО ЧЛЕН 11

Източник: Европейската сметна палата.

Характеристики на системата за контрол | Контролен орган (държава членка № 1) | Компетентен орган (държава членка № 2) |

Цикъл на проверки (оператори) | Различен: годишен или многогодишен (в зависимост от продукта) | Ежегодна проверка на всеки оператор |

Обхват на проверката | Производител | Производител, пакетиращи предприятия, предприятия, произвеждащи стоки със собствен етикет |

Първоначална проверка [9999] | Не е задължителна; първата проверка може да се извърши няколко години след присъединяване към схемата за ГУ | Задължителна с оглед одобряване на производителя |

Регистър на операторите, използващи защитени наименования (подлежаща на проверки популация) | Операторите не са задължени да се регистрират | Операторите са задължени да се регистрират |

Формиране на извадки (подбор на оператори за проверка) | В зависимост от риска | Всички оператори се проверяват ежегодно |

Наблюдение на местните компетентни органи от страна на националния орган | Въпреки че на местно ниво съществуват отделни компетентни органи, наблюдение не се извършва | Съществува само един компетентен орган, който извършва всички проверки |

21. Таблицата показва разликите между две системи за контрол по отношение на няколко важни въпроса, като например цикълът на провеждане на проверки, техният обхват и задължението да се извършват първоначални проверки. Разлики в системите за контрол бяха установени и при анализа на отговорите на онлайн проучването. Подобни разлики затрудняват постигането на целта за установяване на "единен подход", предвиден от Регламента, който е необходим за обезпечаване на "честната конкуренция между производители на продукти, които имат такива означения, и повишава доверието към продуктите в очите на потребителите" [19].

22. Повече информация за извършваните от държавите членки проверки е налична за проверките, свързани с други схеми за качество на ЕС. Регламентът относно схемата за ГУ за лозаро-винарски продукти посочва кои производители следва да бъдат проверени и кои етапи от производствения процес подлежат на проверка [20]. Държавите членки също така разполагат с по-подробна информация за проверките, свързани с биологичното земеделие, което е една от схемите за качество на ЕС. Разпоредбите на регламента относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти допълват условията, посочени в Регламент (ЕО) № 882/2004. Те разглеждат въпроси като честота на проверките, проверка на различните етапи от производствения процес, задължения за отчитане на контролните органи и обмен на информация с компетентни органи от други държави членки [21].

КАРЕ 1

ПРИМЕРИ ЗА НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ПРОВЕРКИТЕ НА ПРОДУКТОВИТЕ СПЕЦИФИКАЦИИ

В две от посетените държави членки бяха открити недостатъци при проверките на произхода на суровините за преработен продукт със ЗНП. Проверките се извършват от съответните контролни органи.

При една проверка на продуктовата спецификация на маслиново масло, регистрирано със ЗНП, не е била извършена проверка за средния добив на маслини, който производителите получават от своите парцели. Подобна проверка има голямо значение за определяне дали количеството маслини, доставено до пресите и преработено за получаване на маслиново масло, може реално да произхожда от съответната географска област.

Бяха открити недостатъци в дейността на един контролен орган при проверката на продуктовата спецификация на сирене, регистрирано със ЗНП. Недостатъците засягат проверката на произхода на млякото, използвано при производството на това сирене. Контролният орган не е включил в своята работа проверка, която да вземе предвид риска, че използваното за производството на сиренето мляко може да произхожда от земеделски стопанства и крави, намиращи се извън определената в продуктовата спецификация географска област.

ЛИПСА НА ЯСНО ПРАВНО ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОВЕРКИТЕ, КОИТО ИМАТ ЗА ЦЕЛ ОТКРИВАНЕ И ПРЕУСТАНОВЯВАНЕ НА НЕПОЗВОЛЕНИ ПРАКТИКИ

23. Член 13 от Регламента се отнася до задължението регистрираните наименования да се защитават срещу редица непозволени практики. В този контекст Европейският парламент изисква задълбочената служебна защита на ГУ да се определи като задължение на съответните органи във всички държави членки [22].

24. Въпреки че защитата на регистрираните наименования срещу непозволено използване е необходима практика, в Регламента липсват разпоредби какви проверки трябва да извършват държавите членки (и дали изобщо следва да извършват проверки), за да гарантират такава защита. По отношение на проверките с цел откриване и преустановяване на непозволени практики Комисията посочва единствено, че проверките на продуктите с ГУ попадат в обхвата на Регламент (ЕО) № 882/2004 и поради това държавите членки следва да предвидят извършването им в своите многогодишни национални планове за контрол, упоменати в този регламент [23]. Не е изяснен обаче обхватът на задължението на държавите членки да извършват редовни проверки за откриване и преустановяване на непозволени практики. Не съществуват указания как следва да бъдат извършвани тези проверки и дали изобщо да бъдат извършвани.

25. Няколко от посетените държави членки подчертаха необходимостта от установяване на процедура за взаимно сътрудничество в Регламента, която ще представлява подходящо действие срещу откритите случаи на непозволена употреба на защитено наименование в държава членка, различна от държавата производител. Този проблем поставя под въпрос подходящия характер на разпоредбите на членове 35 и 36 от Регламент (ЕО) № 882/2004 относно органите за връзка и искането на съдействие.

26. Повечето държави членки не извършват редовни проверки за откриване и премахване на непозволени практики. Обикновено те извършват подобни проверки по отношение на продуктите със ЗНП и ЗГУ само в отговор на сигнали или като второстепенна част от проверките на хигиената и безопасността, свързани с хранителните продукти. Посещенията в държавите членки и онлайн проучването показаха, че където такива проверки са извършвани, те обхващат по различен начин продуктите със ЗНП и ЗГУ, произхождащи от други държави, е различен. В няколко държави проверките не обхващат подобни продукти, а се концентрират само върху националните продукти.

27. В карето по-долу се съдържат примери за непозволени практики, установени от държавите членки при извършването на проверки, свързани с безопасността на храните или при проследяването на съмнения или сигнали, и показва високото ниво на риск от неоткриването на непозволени практики поради липсата на редовни проверки.

КАРЕ 2

ПРИМЕРИ ЗА НЕПОЗВОЛЕНИ ПРАКТИКИ, УСТАНОВЕНИ ОТ НАЦИОНАЛНИТЕ ОРГАНИ

Френските органи са установили, че един месар е продавал агнешко месо на ресторанти, посочвайки във фактурите си, че предлага продукт със ЗГУ, макар че е нямал основание да използва такова име. Вследствие на това ресторантите неоснователно са посочили защитеното наименование в своите менюта.Баварските органи са взели проби в магазини, предлагащи конкретен вид сирене със ЗНП. Резултатите от тези проби са показали няколко случая на непозволено използване на това наименование. Повечето от тези сирена не са произхождали от съответната географска област, а в един случай вместо посоченото в спецификацията овче мляко е било използвано краве мляко.

Предприятие за преработване и опаковане неправомерно е рекламирало трапезни маслини, използвайки име, защитено като ЗНП. Разгледаната от италианските власти документация показва, че опакованите от това предприятие маслини не са от сорта, посочен в продуктовата спецификация.

По време на проверка, извършена от гръцките власти в супермаркет, името на един вид сирене със ЗНП е било открито върху хладилната витрина. Същото наименование е било отбелязано и върху етикета с теглото на продукта, и върху касовата бележка. Супермаркетът не би следвало да етикетира сиренето, използвайки защитеното наименование, тъй като производителят му не е бил акредитиран и поради това не е подлежал на проверки на продуктовата спецификация.

СЪЩЕСТВУВАТ СЛАБОСТИ В НАБЛЮДЕНИЕТО ОТ СТРАНА НА КОМИСИЯТА НА ИЗВЪРШВАНИТЕ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ПРОВЕРКИ, СВЪРЗАНИ СЪС СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

28. Адекватното наблюдение на системите за контрол на държавите членки би следвало да включва одит на извършваните от тях проверки и редовен преглед на отчетите за техните контролни дейности.

КОМИСИЯТА НЕ ПРОВЕЖДА ОДИТИ НА ПРОВЕРКИТЕ, ИЗВЪРШВАНИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ПО СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

29. Регламентът не съдържа конкретни разпоредби относно наблюдението от страна на Комисията на проверките, свързани със схемата за ГУ. Подобно наблюдение обаче е предвидено в член 45 от Регламент (ЕО) № 882/2004, който изисква експертите на Комисията да извършват общи и специални одити на официалния контрол в държавите членки. Службата по хранителните и ветеринарните въпроси (FVO) на генерална дирекция "Здравеопазване и потребители" обикновено извършва одити на официалните контроли в държавите членки, но не поема цялата отговорност за одитите на схемата за ГУ. Тя счита, че нормативните разпоредби засягат "експертите на Комисията" и поради това нищо не подсказва, че контролът от страна на Общността се ограничава до дейностите на FVO, нито че FVO носи цялата отговорност за извършване на одити в тази област.

30. Палатата отбелязва, че до момента не са били извършвани одити. FVO поясни, че причината за това са ограничените и` ресурси и приоритизацията на риска по отношение на безопасността на храните, здравето на животните и растенията и хуманното отношение към животните. Вследствие на това Комисията понастоящем не извършва щателен мониторинг на системата на ГУ в държавите членки.

ОТЧИТАНЕТО НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПРОВЕРКИТЕ ПО СХЕМАТА ЗА ГУ Е НЕПЪЛНО

31. Отчитането на държавите членки по отношение на проверките, свързани със схемата за ГУ, е част от процеса на отчитане съгласно членове 41 и 44 от Регламент (ЕО) № 882/2004, които изискват изготвяне на многогодишни национални планове за контрол и годишни доклади относно тяхното изпълнение. Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" извършва анализ на многогодишните национални планове за контрол и годишните доклади за пръв път през 2009 г. Този анализ обхваща четири държави членки и се съсредоточава върху наличието и обхвата на информацията за проверките и защитата на наименования на продукти, регистрирани като ЗНП или ЗГУ. Анализът на генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" показва ясно, че информация за тези проверки липсва или не е пълна.

32. Поради това информацията, с която Комисията разполага относно системите за контрол на държавите членки, е много ограничена. Въз основа на тази информация Комисията не може да получи ясна представа кои органи извършват проверки в отделните държави членки и какви са резултатите от тези проверки.

СЪЩЕСТВУВА ПОТЕНЦИАЛ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА ОЩЕ ПРОИЗВОДИТЕЛИ, НО ТОЙ Е ОГРАНИЧЕН ОТ ДЪЛГИТЕ ПРОЦЕДУРИ И ЛИПСАТА НА ИНФОРМИРАНОСТ

СЪЩЕСТВУВА ПОТЕНЦИАЛ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА ОЩЕ ПРОИЗВОДИТЕЛИ КЪМ СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

33. Успехът на схемата за ГУ зависи от нейната способност да привлича производители. Отговорите на онлайн проучването показват, че след като преценят потенциалния брой продукти, които биха могли да бъдат регистрирани в техните страни, половината от органите на държавите членки оценяват процента на присъединяване към схемата като "нисък" или "много нисък" [24]. Основните причини за това "ниско" или "много ниско" участие са:

a) "операторите считат, че процедурите за заявление отнемат твърде дълго време";

б) "в държавата членка липсват традиции по отношение на схемата за ГУ";

в) "потребителите не са информирани за схемата за ГУ";

г) "производителите не са информирани за съществуването на схемата за ГУ".

34. Разпространението на регистрирани наименования в държавите членки към края на 2010 г., показано в графика 2, потвърждава оценката на някои държави членки, че процентът на участие в схемата е нисък/много нисък.

35. Графиката показва концентрация на регистрирани наименования на продукти в ограничен брой държави членки — 77 % от регистрираните наименования на продукти са свързани само с пет държави членки. В края на 2010 г. в 14 държави членки са били регистрирани по-малко от пет продукта, а в шест държави — нито едно наименование на продукт [25]. Това неравномерно разпределение показва ясна разлика в привлекателността на схемата за ГУ за производителите в различните държави членки. Едно възможно обяснение на тази разлика е, че някои държави членки (като например Франция, Италия и Испания) са разполагали с подобни национални схеми преди въвеждането на схемата на ЕС и поради това производителите от тези държави имат повече опит, информирани са по-добре и се интересуват от схемата.

ГРАФИКА 2

НАИМЕНОВАНИЯ НА ПРОДУКТИ, РЕГИСТРИРАНИ КАТО ЗНП И ЗГУ, ПО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ [26]

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска комисия, генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони".

ДЪЛГИТЕ ПРОЦЕДУРИ НА РЕГИСТРАЦИЯ ДЕМОТИВИРАТ ПОТЕНЦИАЛНИТЕ ЗАЯВИТЕЛИ

36. Едно от основните предоставени обяснения за ниския или много ниския процент на участие в схемата за ГУ е, че операторите считат процедурите за подаване на заявления за прекалено продължителни. Поради това Палатата разгледа процедурата и времето, което тя отнема. В графика 3 са представени различните етапи на процедурата.

ГРАФИК 3

ПРОЦЕДУРА НА РЕГИСТРАЦИЯ

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска комисия, генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони".

37. Палатата установи, че прегледът отнема много време и на национално ниво, и на ниво Комисия, като последният продължава средно около 4 години [27]. Палатата установи няколко основни причини за дългите процедури — подробния преглед на национално ниво, непълните заявления, подавани от групите заявители, и дългото време, необходимо на националните власти, за да предоставят допълнителна информация относно единните документи на генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони". Комисията е предприела действия по последния проблем, като е изготвила два проекта за указания през 2010 г. Единият се отнася до основните елементи, които националните органи следва да проверяват, а другият е насочен към заявителите и предоставя информация за попълване на единния документ. Отражението на тези указания върху времетраенето на проверките може да се оцени едва в бъдеще.

ПРИЛАГАНАТА МЯРКА НЯМА ПРЯК ПРИНОС КЪМ ПРИВЛИЧАНЕТО НА НОВИ УЧАСТНИЦИ

38. Основният инструмент, чрез който се предоставя финансова подкрепа на участниците в схемата за ГУ, е мярка 132 по Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) — Участие на земеделските производители в системи за качество на храните. Тази мярка е насочена към разходите, които земеделските производители поемат при участието си в схеми за качеството на храните на национално ниво или на ниво ЕС [28]. Помощта се предоставя за продукти, предназначени за консумация от човека, като максималният и` размер е 3000 евро на земеделско стопанство (за максимален период от пет години). Тази мярка обаче се прилага само в 16 държави членки. Освен това тя не е насочена към преодоляване на липсата на информираност сред производителите по отношение на схемата за ГУ, която според националните органи е още една причина за много ниския/ниския процент на участие в схемата (вж. точка 33) [29]. Въпросът за ниския процент на участие е разгледан в следващата част на настоящия специален доклад, която се отнася до информираността на потребителите по отношение на схемата за ГУ.

МАЛКО ПОТРЕБИТЕЛИ РАЗПОЗНАВАТ СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ И НЕ Е ВЕРОЯТНО НАЛИЧНИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ДА УВЕЛИЧАТ РАЗПОЗНАВАЕМОСТТА

МАЛКО ПОТРЕБИТЕЛИ РАЗПОЗНАВАТ СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

39. Неотдавнашно проучване, извършено по поръчка на Комисията [30], съдържа информация за информираността на потребителите по отношение на схемата за ГУ. Проучването анализира информираността относно символите за ЗНП и ЗГУ. На участниците е показана страница, на която са отбелязани двата символа за ЗНП и ЗГУ, както и други международни символи за храни [31]. Проучването съдържа отговорите на 16718 респонденти и показва, че разпознаването на символите за ЗНП и ЗГУ е ниско — само 8 % от участниците са разпознали тези символи. С изключение на Гърция, която се отличава от останалите участници в проучването, средният процент на разпознаване на символите за ЕС е само 5,6 % [32]. За сравнение, същото проучване установява степен на разпознаване на логото на биологичните продукти в размер на 16 %, а на логото на Fairtrade ("Справедлива търговия") —22 %. Повече подробности са показани в графика 4:

ГРАФИКА 4

РАЗПОЗНАВАНЕ НА СИМВОЛИТЕ НА ЗНП И ЗГУ ПО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ [33]

+++++ TIFF +++++

Източник: London Economics.

40. Проучването показва също така недостатъчно познаване на значението на схемата. От разпозналите символите участници само половината са успели да посочат, че те означават произход на продукта от специфична географска област.

НЕ Е ВЕРОЯТНО НАЛИЧНИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ДА УВЕЛИЧАТ РАЗПОЗНАВАЕМОСТТА НА СХЕМАТА ЗА ГУ

41. За увеличаване на информираността относно схемата за ГУ могат да се предприемат различни действия, като например предоставяне на финансова подкрепа за мерки, които са насочени към този проблем, или собствени инициативи от страна на Комисията.

42. Палатата разгледа дали следните финансови мерки на ЕС могат да увеличат информираността по отношение на схемата за ГУ [34]:

a) Мярка 133 по ЕЗФРСР — Информационни и промоционални дейности;

б) Мерките, предвидени в Регламент (ЕО) № 3/2008 на Съвета от 17 декември 2007 г. относно действията за информиране и насърчаване, свързани със селскостопанските продукти на вътрешния пазар и в трети страни [35].

МЯРКА 133 СЕ ПРИЛАГА С ОГРАНИЧЕН ОБХВАТ ОТ ГРУПИТЕ ПРОИЗВОДИТЕЛИ

43. Мярка 133 по ЕЗФРСР предоставя финансова подкрепа на групи производители с цел информиране на потребителите и популяризиране на продукти, които са част от схеми за качество на храните на национално ниво или на ниво ЕС. Дейностите, допустими за подпомагане по мярка 133, трябва да бъдат разработени така, че да насърчават потребителите да купуват земеделски и хранителни продукти, участващи в схемите за качество на храните. Тези дейности трябва да привличат вниманието към специфичните характеристики или предимства на съответния продукт, като по този начин правните разпоредби изтъкват по-скоро самия продукт, отколкото схемата за ГУ. Помощта по тази мярка се отпуска за 70 % от допустимите разходи за дейностите и е ограничена до действията, насочени към вътрешния пазар.

44. Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" не можа да предостави данни, които да позволят формирането на ясно заключение доколко мярка 133 е успешна по отношение на схемата за ГУ, и по-специално дали тя е увеличила информираността на потребителите за схемата. Поради наличието на редица външни фактори, възможно е дори извършването на подобен анализ да не е изпълнимо. Процентът на участие в мярката на държавите членки и усвояването на наличните средства обаче показват привлекателността на мярката за групите производители и подсказват, че тя представлява подходяща възможност за увеличаване на информираността на потребителите.

45. В края на 2010 г. мярка 133 е включена в програмата за развитие на селските райони на 14 държави членки за програмния период 2007—2013 г., като общият размер на средствата е 206 милиона евро. Тези средства обхващат различни схеми за качество на храните, между които схемата за ГУ, биологичното земеделие и националните схеми за качество на храните, и представляват 0,6 % от общия размер на средствата по Ос 1 на финансовите планове на държавите членки (32,362 милиарда евро). Повече подробности по държави членки са представени в графика 5.

46. С изключение на Обединеното кралство, в 13-те държави членки, които не са включили мярка 133 в своите програми за развитие на селските райони, няма продукти, регистрирани като ЗНП или ЗГУ, или техният брой е нисък (вж. графика 2). Една от очевидните причини за това по отношение на схемата за ГУ е, че в тези държави членки няма групи производители (или техният брой е малък), които да пускат на пазара продукти със ЗНП или ЗГУ и могат да кандидатстват за съфинансиране по мярка 133.

ГРАФИКА 5

ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ПО МЯРКА 133

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска комисия, генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони".

47. Съвкупните декларирани разходи (усвояване на средства по групи производители) за всички допустими схеми за качество до края на 2010 г. възлиза на 16,2 милиона евро и представлява 7,8 % от общия размер на средствата във финансовите планове на държавите членки за програмния период 2007—2013 г. Въз основа на информацията, предоставена в онлайн проучването относно разходите за схемата за ГУ през предишния програмен период, Палатата изчисли, че общият размер на разходите за схемата за ГУ на ЕС през текущия програмен период ще бъде около два милиона евро (средно 0,3 милиона евро годишно).

ПРОГРАМИТЕ ЗА НАСЪРЧАВАНЕ ИМАТ ОГРАНИЧЕН ЕФЕКТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНФОРМИРАНОСТТА ЗА СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

48. Програмите за насърчаване по Регламент (ЕО) № 3/2008 обикновено се осъществяват от професионални или междупрофесионални организации; те трябва да позволят изготвянето на информационни кампании, насочени към производителите и преработвателите, и трябва да бъдат одобрени от Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони". По отношение на схемата за ГУ те следва да се фокусират върху характеристиките и` и да се съсредоточат върху информирането на целевите групи, в това число потребителите и производителите.

49. Що се отнася до наличието на данни, които биха позволили формирането на ясно заключение дали програмите за насърчаване са успешни по отношение на схемата за ГУ и по-специално дали тези програми са подобрили информираността за схемата, програмите за насърчаване са засегнати от същите ограничения като мярка 133 (вж. точка 44). Търговските организации обаче използват мерките за насърчаване по Регламент (ЕО) № 3/2008 и това е показател, че тези мерки са подходящи за популяризиране и увеличаване на информираността по отношение на схемата за ГУ.

50. В периода 2005—2009 г. генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" е одобрила 25 програми, свързани с продукти със ЗНП или ЗГУ, като размерът на поетите задължения и съвкупните декларирани разходи до края на септември 2010 г. е както следва:

ТАБЛИЦА 2: ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ И РАЗХОДИ ПО ПРОГРАМИТЕ ЗА НАСЪРЧАВАНЕ

Източник: Европейска комисия, генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони".

Държава членка | Брой програми | Поети задължения в милиони евро | Декларирани разходи в милиони евро |

Италия | 12 | 11,7 | 7,8 |

Гърция | 5 | 6,2 | 3,3 |

Франция | 2 | 4,8 | 4,2 |

Испания | 2 | 3,6 | 2,8 |

Италия — Португалия | 1 | 1,8 | 1,3 |

Полша | 1 | 0,8 | 0,7 |

Португалия | 1 | 0,5 | 0,0 |

Германия | 1 | 0,4 | 0,4 |

ОБЩО | 25 | 29,7 | 20,6 |

51. Таблица 2 показва, че процентът на участие в разгледания период е относително слаб — 25 програми (средно по пет годишно) и разходи с общ размер около 21 милиона евро към края на септември 2010 г. (средно около 4 милиона евро съфинансиране от ЕС годишно) [36].

52. Една от причините за малкия брой стартирани програми е, че програмите за насърчаване за продукти с ниска икономическа стойност обикновено не могат да изпълнят задължителното условие за подходящо съотношение разходи/ползи, посочено в член 8 от Регламент (ЕО) № 501/2008 на Комисията от 5 юни 2008 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 3/2008 на Съвета [37]. Поради това одобрените програми за насърчаване са предимно изготвените от организации, представящи продукти с висока икономическа стойност.

53. 12-те програми, засягащи вътрешния пазар на ЕС, са съсредоточени в няколко държави членки, а именно Германия, Франция и Италия. Причината за това е, че кампаниите на търговските организации са насочени към най-големите пазари. Така действия по проблема за информираността се предприемат само в няколко държави членки.

54. При заявленията, подадени от държавите членки с най-висок брой одобрени програми за насърчаване на ЗНП и ЗГУ, Палатата отбеляза силен акцент върху популяризирането в трети страни [38]. В отговор на въпроса за успеха на тази насърчителна мярка, Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" предостави серия от оценъчни проучвания, свързани с популяризирането в трети страни [39]. Тези проучвания показват ниски нива на информираност почти във всички обхванати страни. Някои от тези проучвания посочват много слаб ефект от кампаниите на ЕС в трети страни (вж. каре 3).

КОМИСИЯТА ПРЕДПРИЕМА ОГРАНИЧЕНИ ДЕЙСТВИЯ ЗА ПОПУЛЯРИЗИРАНЕ КОНКРЕТНО НА СХЕМАТА ЗА ГЕОГРАФСКИ УКАЗАНИЯ

55. Комисията често предприема инициативи за популяризиране на ОСП, например като участва в панаири или организира семинари. Схемата за ГУ е част от тези инициативи, но без върху нея да е поставен особен акцент, а в последните години не е провеждана програма за информиране и насърчаване, която да се отнася специално до тази схема [40]. Когато в онлайн проучването респондентите бяха помолени за допълнителни коментари относно схемата за ГУ, пет държави членки подчертаха нуждата от по-нататъшно популяризиране на схемата.

КАРЕ 3

ЦИТАТИ ОТНОСНО ОГРАНИЧЕНИЯ ЕФЕКТ НА НАСЪРЧИТЕЛНИТЕ ПРОГРАМИ

[…] европейските популяризиращи кампании нямат почти никакъв ефект върху информираността относно европейските символи и означения... Дори професионалистите в тази област рядко разпознават символите при интервюто в рамките на проучването...

Мнозинството от програмите не са увеличили информираността относно европейските символи и означения в Швейцария и Норвегия.... (Швейцария и Норвегия);

[…] Кампаниите не достигат до необходимата критична маса, за да имат дълготраен ефект (САЩ и Канада).

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

56. Схемата за ГУ има за цел да защитава регистрирани наименования на продукти. Освен това тя цели подобряване на конкурентоспособността на земеделието на ЕС предвид факта, че икономическият потенциал на продуктите със ЗНП и ЗГУ може да има благоприятно влияние върху икономиката на селските райони. Степента, в която схемата за ГУ постига този ефект, зависи от разработената рамка, от управлението от страна на Комисията и от прилагането и` от държавите членки.

57. Заключението на Палатата е, че е необходимо да се изяснят няколко въпроса по отношение на системите за контрол, свързани със схемата за ГУ, както и че липсва ясна стратегия за преодоляване на проблема за липсата на информираност сред производителите и потребителите. По-подробни заключения и препоръки са изложени по-долу. Те вземат предвид предложението на Комисията за нов регламент относно схемите за качество на земеделските продукти ("предложението за регламент").

58. Действащите понастоящем разпоредби не определят минимални изисквания, към които трябва да се придържат компетентните власти и контролните органи, във връзка с проверките на продуктовите спецификации. В преамбюла на предложението за регламент Комисията посочва, че включва препратки към най-уместните членове от Регламент (ЕО) № 882/2004, за да помогне на държавите членки да прилагат по-добре разпоредбите на този регламент. Тези препратки обаче не изясняват как би следвало да се разработи системата за контрол на проверките по член 11. Освен това Регламент (ЕО) № 882/2004 се съсредоточава върху аспекти на контрола, специфични за безопасността на храните и фуражите, здравето и хуманното отношение към животните, които не са тясно свързани с проверките по член 11.

ПРЕПОРЪКА 1

Законовите разпоредби относно схемата за ГУ следва да определят минимални изисквания за проверките по член 11. Те следва да уредят въпроси като минималния обхват на проверките, тяхната честота, методологията за техния подбор и кои от участниците в различните етапи на производството и разпространението подлежат на проверка. В този контекст може да се обмисли създаването на работни групи с цел улесняване на обмена на най-добри практики.

59. Регламентът не урежда въпроса за задължителния характер и естеството на проверките, които държавите членки следва да извършват с цел откриване и предотвратяване на непозволени практики. В резултат на това повечето национални органи не извършват редовни проверки от този вид. В своето предложение за регламент Комисията постановява, че държавите членки следва да предприемат подходящи административни и съдебни стъпки срещу непозволените практики, както и че проверките, свързани с този проблем, са част от официалните контроли на държавите членки на схемите за качество. Не е предоставена допълнителна информация относно системата за контрол, която следва да се използва за тези проверки. Отново се споменава Регламент (ЕО) № 882/2004, което обаче съдържа същите недостатъци, като тези, описани в точката за проверките по член 11.

ПРЕПОРЪКА 2

В законовите разпоредби относно схемата за ГУ следва да се установят ясни правила за системите за контрол, предвиждащи редовни проверки за откриване и преустановяване на непозволени практики. Те следва да бъдат допълнени от система за взаимно сътрудничество, която е приспособена към специфичните нужди на националните органи, които прилагат схемата за ГУ.

60. Понастоящем Комисията не извършва щателен мониторинг на прилагането на схемата за ГУ в държавите членки. Не е ясно чия е отговорността за одитиране на тези проверки. До момента не са извършвани одити на схемата за ГУ, а една наскоро стартирала систематична документна проверка разкри, че информацията в отчетите на държавите членки е непълна. Последният проблем се разглежда в предложението за регламент, което постановява, че държавите членки следва да включват специален раздел за проверките по схемите за качество на земеделските продукти в своите многогодишни национални планове и в годишните си доклади по Регламент (ЕО) № 882/2004. Въпреки че това е стъпка напред, все още предстои да се установи дали тя ще позволи на Комисията да събере пълната информация за системите за контрол на държавите членки и за извършваните от тях проверки.

ПРЕПОРЪКА 3

В своя план за извършване на редовни одити в държавите членки Комисията следва да включи одити на проверките, извършени от държавите членки на схемата за ГУ.

61. Успехът на схемата за ГУ зависи, наред с другото, от това доколко производителите я използват. Съществува потенциал за привличане на още производители към схемата за ГУ, особено в държавите членки, където процентът на участие е нисък. Наличните инструменти обаче не са подходящи за насърчаване участието на тези производители. Наред с това преди подаване на заявление производителите се демотивират от прилаганите понастоящем дълги процедури. В този контекст през 2010 г. Комисията изготви два проекта за указания относно процедурата за подаване на заявления и в проекта за регламент предложи съкращаване на индикативния срок за преглед на заявленията от дванайсет на шест месеца.

62. Разпознаването на схемата и нейните символи от страна на потребителите е много ниско. Най-вероятно наличните инструменти за популяризиране и предоставяне на информация относно схемата за ГУ няма да увеличат степента на разпознаване. Те са рядко използвани и не се основават на ясна стратегия за повишаване на осведомеността относно схемата за ГУ. Прилагат се различни мерки, но с ограничен успех.

ПРЕПОРЪКА 4

Палатата препоръчва на Комисията да разработи единна стратегия, насочена към проблема с липсата на информираност относно схемата за ГУ. Комисията следва да потърси по-ефективни начини за популяризиране на схемата, като например организиране на кампания по собствена инициатива.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I, с ръководител Olavi ALA-NISSILÄ — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 20 юли 2011 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Схемата за ГУ е създадена с Регламент (ЕИО) № 2081/92 на Съвета от 14 юли 1992 г. относно защитата на географските указания и наименованията за произход на селскостопанските и хранителни продукти (OВ L 208, 24.7.1992 г., стр. 1).

[2] OВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

[3] Член 2, параграф 1, буква a) от Регламента.

[4] Член 2, параграф 1, буква б) от Регламента.

[5] Европейска комисия, генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони": Годишен отчет за дейността за 2010 г., таблица 1.2, стр. 6.

[6] AND International: "Valeur de la production agricole sous AOP et IGP" — Окончателен доклад (август 2009 г.).

[7] Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" Информационен бюлетин за земеделски продукти със ЗНП и ЗГУ (2010 г.).

[8] London Economics: Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI) (2008 г.).

[9] Съображение 2 от преамбюла на Регламента.

[10] Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — "Общата селскостопанска политика през 2020 г.: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс", COM(2010) 672 окончателен от 18 ноември 2010 г.

[11] Продуктовата спецификация засяга важни характеристики на продукта, като например неговото име, описание, границите на географската област, метода на производство и по какъв начин продуктът е свързан с географската област.

[12] Германия, Гърция, Испания, Франция, Италия, Кипър, Полша и Португалия.

[13] "Проучвания и оценки, извършвани от държавите членки", "Контроли на държавите членки" и "Финансово подпомагане/насърчаване".

[14] Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти, COM(2010) 733 окончателен от 10 декември 2010 г.

[15] Европейски стандарт EN 45011 определя общите изисквания, които трябва да бъдат изпълнени от трета страна, управляваща система за сертифициране на продукти, за да може тя да бъде призната за компетентна и надеждна.

[16] Различни непозволени практики са изброени в член 13, параграф 1 от Регламента.

[17] Член 10, параграф 1 от Регламента: "Държавите-членки посочват компетентен орган или органи, които да отговарят за проверките по отношение на задълженията, предвидени в настоящия регламент, в съответствие с Регламент (ЕО) № 882/2004".

[18] Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (OВ L 191, 28.5.2004 г., стр. 1).

[9999] Първоначална проверка се извършва по отношение на производители, които започват да пласират продукт със ЗНП или ЗГУ. Тя има за цел да провери съответствието на продукта с продуктовата спецификация.

[19] Съображение 6 от преамбюла на Регламента.

[20] Регламент (ЕО) № 607/2009 на Съвета от 14 юли 2009 г. за определяне на някои подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета по отношение на защитените наименования за произход и защитените географски указания, традиционните наименования, етикетирането и представянето на определени лозаро-винарски продукти (OВ L 193, 24.7.2009 г., стр. 60).

[21] Дял V от Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти (OВ L 189, 20.7.2007 г., стр. 1).

[22] Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2010 г. относно политиката за качество на селскостопанските продукти: каква стратегия да се приложи? (OВ C 4 E, 7.1.2011 г., стр. 25).

[23] Тълкувателна бележка № 2009-01.

[24] Белгия, Дания, Германия, Естония, Ирландия, Латвия, Литва, Малта, Нидерландия, Австрия, Словакия, Финландия, Швеция.

[25] България, Естония, Латвия, Литва, Малта, Румъния.

[26] В края на 2010 г. две трети държави (Колумбия и Китай) са имали по един регистриран продукт.

[27] Средният период, изтекъл между получаването на заявлението и регистрирането на наименованието на продукта, е бил 47 месеца за имена, регистрирани през 2008 г., и 46 месеца за имена, регистрирани през 2009 г. Заявленията за изменение не бяха взети предвид при изчисленията.

[28] Член 20, буква в), точка ii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).

[29] Към края на 2010 г. мярка 132 е включена в програмите за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г. на 16 държави членки, като общият размер на отпуснатите средства е 294 милиона евро. Декларираните съвкупни разходи (усвоени средства от земеделските производители) за всички допустими схеми за качество до края на 2010 г. възлизат на 18,6 милиона евро.

[30] London Economics: "Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI)" (2008 г.).

[31] Проучването обхваща представителна извадка във всяка държава членка и е насочено към лицето, което основно пазарува в интервюираното домакинство.

[32] London Economics обяснява високата степен на разпознаване в Гърция с факта, че регистрацията на продуктовото наименование "фета" като ЗНП и свързаните с това дела пред съда на Европейските общности (Съединени дела C-465/02 и C-466/02 за оттегляне на регистрацията) са получили широка публичност в гръцката преса.

[33] Проучването в Обединеното кралство не включва Северна Ирландия.

[34] Информационните мерки, предвидени в Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета от 17 април 2000 г. относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика (OВ L 100, 20.4.2000 г., стр. 7), не се считат за подходящи поради ниските разходи, свързани със схемата за ГУ.

[35] OВ L 3, 5.1.2008 г., стр. 1.

[36] Други 27 програми, свързани със ЗНП и ЗГУ, са били отхвърлени през този период.

[37] OВ L 147, 6.6.2008 г., стр. 3.

[38] Седем от дванадесетте италиански програми, четири от петте гръцки програми.

[39] Euréval е извършила серия оценъчни проучвания на насърчителни мерки в трети страни, по-специално в Швейцария, Норвегия, Китай, Индия и Югоизточна Азия, Русия, Япония, САЩ и Канада.

[40] В миналото съществуваше само една програма за информиране и насърчаване, стартирана и финансирана изцяло от генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони". Програма "European Authentic Tastes" (EAT) имаше тригодишен срок на действие (2004—2007 г.) и 6 милиона евро бюджет. Тя имаше за цел да информира потребителите в Северна Америка и Азия за схемите за качество на ЕС, между които и схемата за ГУ.

--------------------------------------------------