ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Предложението на Комисията за многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. (предложението за МФР)[1] определя бюджетната рамка и основните насоки за Общата селскостопанска политика (ОСП). На тази основа Комисията представя пакет от регламенти за определяне на законодателната рамка за ОСП за периода 2014—2020 г., заедно с оценка на въздействието на алтернативните сценарии за развитието на тази политика.

Настоящите предложения за реформа се основават на съобщението относно ОСП през 2020 г.[2], което очерта общи варианти на политиката, с цел да се отговори на бъдещите предизвикателства пред селското стопанство и селските райони и да се постигнат целите на ОСП, а именно: 1) жизнеспособно производство на храни; 2) устойчиво управление на природните ресурси и действия, свързани с климата; и 3) балансирано териториално развитие. Формулираните в съобщението насоки на реформата получиха след това широка подкрепа както в хода на междуинституционалния дебат[3], така и при консултацията със заинтересованите страни, състояла се в рамките на оценката на въздействието.

Като обща тема по време на този процес се очерта необходимостта от насърчаване на ефективното използване на ресурсите с оглед на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж на селското стопанство и селските райони в ЕС в съответствие със стратегията „Европа 2020“, като се запазва структурата на ОСП, изградена около два стълба, които използват допълващи се инструменти за постигането на едни и същи цели. Стълб I обхваща директните плащания и пазарните мерки, осигуряващи основно годишно подпомагане на доходите на селскостопанските производители в ЕС и подпомагане в случай на специфични смущения на пазара, а стълб ІІ обхваща развитието на селските райони, при което държавите-членки изготвят и съфинансират многогодишни програми в обхвата на една обща рамка.[4]

Чрез последователни реформи ОСП повиши пазарната насоченост на селското стопанство, като същевременно осигури подпомагане на доходите на производителите, подобри интегрирането на изискванията за опазване на околната среда и засили подкрепата за развитието на селските райони като интегрирана политика за развитие на селските райони в целия ЕС. Същият процес на реформи обаче доведе до искания за по-добро разпределяне на подпомагането между държавите-членки и в самите тях, както и до призиви за по-добро насочване на мерките, предназначени за справяне с екологичните предизвикателства и по-добро справяне с увеличената нестабилност на пазара.

В миналото реформите се извършваха главно в отговор на вътрешни предизвикателства — от огромните излишъци до кризите, свързани с безопасността на храните, и носеха ползи за ЕС както във вътрешен, така и в международен план. По-голямата част от днешните предизвикателства обаче произтичат от фактори, които са външни за селското стопанство, и поради това изискват един по-широк отговор на политиките.

С увеличаването на рисковете пред селскостопанските производители, спада на производителността и свиването на печалбите вследствие на нарастващите цени на входящите производствени ресурси се очаква да продължи и натискът върху селскостопанските доходи. Поради това е необходимо да се запази подпомагането на доходите и да се усъвършенстват инструментите за по-добро управление на рисковете и за реагиране при кризисни ситуации. Силното селско стопанство е от жизнено значение за хранително-вкусовата промишленост в ЕС и за продоволствената сигурност в световен мащаб.

В същото време селското стопанство и селските райони се призовават да увеличат усилията си за постигане на амбициозните цели в областта на климата и енергетиката, както и на стратегията за биологично разнообразие, които са част от стратегията „Европа 2020“. Селскостопанските производители, които заедно с горските стопани са основните лица, които управляват земи, ще се нуждаят от подкрепа при приемането и поддържането на селскостопански системи и практики, които са особено благоприятни за постигане на целите в областта на околната среда и климата, тъй като пазарните цени не отразяват осигуряването на такива обществени блага. От съществено значение ще бъде също така да се използва във възможно най-висока степен разнообразният потенциал на селските райони, което ще допринесе за приобщаващия растеж и сближаването.

Настоящата реформа ускорява процеса на интеграция на изискванията, свързани с околната среда. С нея се въвежда за първи път неоспорим компонент за „екологизиране“ в първия стълб на ОСП като по този начин се гарантира, че всички селскостопански производители в ЕС, които получават подпомагане, надхвърлят рамките на изискванията за кръстосано спазване и предоставят ползи за околната среда и климата в ежедневните си дейности. Сега вече тридесет процента от директните плащания ще са обвързани с „екологизирането“ и тези плащания ще гарантират, че всички земеделски стопанства предоставят ползи за околната среда и климата посредством задържане на въглерод в почвата и местообитания с пасища, свързани с постоянните пасища, защита на водите и местообитанията чрез изграждането на екологични приоритетни области и подобряване на издръжливостта на почвата и на екосистемите чрез диверсификация на културите. Така земята и естествените екосистеми ще могат да допринасят повече за постигане на значимите цели на ЕС за биоразнообразие и адаптация към изменението на климата. Кръстосаното спазване все още ще е опора на директните плащания и от него ще се очаква в бъдеще да осигурява защита на влажните зони и почвите, богати на въглерод, като в същото време ще се рационализира за намаляване на административната тежест. Комисията е поела ангажимент за въвеждането на рамковите директиви за водите в ресора на кръстосаното спазване, когато всички държави-членки ще са ги въвели в действие по-специално чрез въвеждането на ясни задължения за селскостопанските производители. По отношение на развитието на селските райони целите за устойчиво управление на природните ресурси и действия във връзка с климата се приоритизират чрез възстановяване, защита и подобряване на екосистемите, както и поощряване на ефективното използване на ресурсите и нисковъглеродно селско стопанство, устойчиво на климатичните промени. Развитието на селските райони ще има значителен принос за пълното осъществяване на „Натура 2000“ и на рамковите директиви за водите, както и за постигане на стратегията на ЕС за 2020 г. за биологично разнообразие.

Следователно бъдещата ОСП няма да бъде политика, която се отнася само до една малка, макар и съществена част от икономиката на ЕС, а ще бъде също политика от стратегическо значение за продоволствената сигурност, околната среда и териториалния баланс. В това се състои ползата за ЕС от една действително обща политика, която осигурява най-ефективното използване на ограничените бюджетни ресурси за поддържането на устойчиво селско стопанство в целия ЕС, за решаването на важни трансгранични въпроси като изменението на климата и укрепването на солидарността между държавите-членки, като едновременно с това позволява гъвкавост при прилагането, за да се вземат предвид местните нужди.

Рамката, залегнала в предложението за МФР, предвижда ОСП да запази своята структура с два стълба, като бюджетът за всеки стълб в номинално изражение се запази на своето равнище от 2013 г. и вниманието бъде ясно насочено върху постигането на резултати по основните приоритети на ЕС. Директните плащания следва да насърчават устойчивото производство, като 30 % от предназначения за тях бюджетен пакет се определят за задължителни мерки, които ще са от полза за климата и околната среда. Равнищата на плащанията следва постепенно да се сближат, като за плащанията към големите бенефициери постепенно бъде въведена горна граница. Развитието на селските райони следва да бъде включено в обща стратегическа рамка с други фондове на ЕС със споделено управление, със засилен, ориентиран към резултатите подход и при спазване на по-ясни и усъвършенствани предварителни условия. Накрая, по отношение на пазарните мерки финансирането на ОСП следва да бъде подсилено с два инструмента извън МФР: 1) резерв за извънредни ситуации с цел реагиране при кризисни ситуации; и 2) разширяване на обхвата на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията.

На тази база основните елементи на законодателната рамка за ОСП през периода 2014—2020 г. са изложени в следните регламенти:

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на правила за директни плащания за селскостопанските производители по схемите за подпомагане в рамките на общата селскостопанска политика (наричан по-долу „Регламент за директните плащания“);

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти (Общ регламент за ООП) (наричан по-долу „Общ регламент за ООП“);

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (наричан по-долу „Регламент относно развитието на селските райони“);

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансирането, управлението и наблюдението на Общата селскостопанска политика (наричан по-долу „Хоризонтален регламент“);

- Предложение за регламент на Съвета за определяне на мерки за определянето на някои помощи и възстановявания, свързани с общата организация на пазарите на селскостопански продукти;

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета по отношение на прилагането на директни плащания в полза на селскостопанските производители за 2013 година;

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на режима на схемата за единно плащане и подпомагането за лозарите.

Регламентът за развитие на селските райони се основава на предложението, представено от Комисията на 6 октомври 2011 г., в което се установяват общи правила за всички фондове, действащи в Общата стратегическа рамка [5]. Ще последва регламент относно схемата за най-нуждаещите се лица, финансирането за която вече е включено в друга функция на МФР.

Освен това се подготвят и нови правила за публикуване на информация относно бенефициерите, като се вземат под внимание възраженията на Съда на Европейския съюз с оглед намирането на най-подходящия начин за съчетаване на правото на бенефициерите на защита на личните данни с принципа на прозрачност.

2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

Въз основа на оценката на настоящата рамка на политиката и на анализ на бъдещите предизвикателства и нужди, в оценката на въздействието се оценява и съпоставя въздействието на три алтернативни сценария. Това е резултат от продължителен процес, започнал през април 2010 г. и направляван от междуведомствена група, която направи задълбочен количествен и качествен анализ, включващ определянето на изходни параметри под формата на средносрочни прогнози за селскостопанските пазари и доход до 2020 г. и моделиране на въздействието на различните сценарии на политика върху икономическото състояние на сектора.

Трите сценария, разработени при оценката на въздействието, са следните: 1) сценарий на корекция, при който продължава използването на настоящата рамка на политиката, като се отстраняват най-важните ѝ недостатъци, като например разпределението на директните плащания; 2) сценарий на интеграция, който предполага значителни промени в политиката под формата на по-добро насочване и обвързване с околната среда на директните плащания и засилено стратегическо насочване на политиката за развитие на селските райони в условията на по-добра координация с останалите политики на ЕС, както и разширяване на правното основание за по-широкообхватно сътрудничество между производителите; и 3) сценарий на пренасочване, който пренасочва политиката изключително към околната среда, с постепенно премахване на директните плащания, като се приема, че производственият капацитет може да се запази без подпомагане и че социално-икономическите нужди на селските райони могат да бъдат задоволени посредством други политики.

На фона на икономическата криза и натиска върху публичните финанси, на които ЕС отговори със стратегията „Европа 2020“ и предложението за МФР, и трите сценария придават различна тежест на всяка от трите цели на бъдещата ОСП, която е насочена към постигане на по-конкурентоспособно и устойчиво селско стопанство в жизнените селски райони. С оглед постигането на по-добро съгласуване със стратегията „Европа 2020“, по-специално по отношение на ефективното използване на ресурсите, ще става все по-важно да се подобри селскостопанската производителност чрез изследователска дейност, трансфер на знания и насърчаване на сътрудничеството и иновациите (включително и чрез европейското партньорство за иновации в областта на селскостопанската производителност и устойчивост). Доколкото селскостопанската политика на ЕС вече не се развива при условия на политика, нарушаващи свободната търговия, се очаква по-нататъшното либерализиране да окаже допълнителен натиск върху сектора, особено в рамките на Програмата за развитие от Доха (ПРД) или Споразумението за свободна търговия с Меркосур.

Трите сценария за развитие на политиката бяха изготвени с оглед на предпочитанията, изразени по време на консултацията, проведена в контекста на оценката на въздействието. Заинтересованите страни бяха поканени да представят мнения в периода 23.11.2010 г.—25.1.2011 г., а на 12.1.2011 г бе сформиран консултативен комитет. Основните елементи са обобщени по-долу[6]:

- повечето от заинтересованите страни изразиха съгласие относно необходимостта от стабилна ОСП, основана на структура с два стълба, за да се преодолеят предизвикателствата, свързани с продоволствената сигурност, устойчивото управление на природните ресурси и териториалното развитие;

- повечето от участниците са на мнение, че ОСП следва да играе роля в стабилизирането на пазарите и на цените;

- заинтересованите страни са на различни мнения по отношение на насочеността на подпомагането (особено преразпределянето на директната помощ и определянето на горна граница на плащанията);

- съществува съгласие, че и двата стълба могат да играят важна роля за засилване на действията, свързани с климата, и подобряването на екологичните показатели в полза на обществото на ЕС. Въпреки че много селскостопански производители смятат, че това вече се осъществява понастоящем, широката общественост е на мнение, че плащанията по стълб I могат да бъдат използвани по-ефективно;

- участниците желаят всички части на ЕС, включително по-слабо облагодетелстваните райони, да бъдат част от бъдещия растеж и развитие;

- много от участниците подчертаха значението на интегрирането на ОСП с други политики, като политиките в областта на околната среда, здравето, търговията, развитието;

- иновациите, развитието на конкурентоспособни предприятия и осигуряването на обществени блага на гражданите на ЕС се смятат за начини за привеждане на ОСП в съответствие със стратегията „Европа 2020“.

С оценката на въздействието бе направена следната съпоставка между трите алтернативни сценария на политика:

Сценарият на пренасочване би ускорил структурното приспособяване в селскостопанския сектор, като прехвърли производството към най-рентабилните райони и най-печелившите сектори. Макар че значително ще увеличи средствата, предназначени за опазването на околната среда, този сценарий същевременно ще изложи сектора на по-големи рискове поради ограничените възможности за намеса на пазара. Освен това той ще има значителна социална и екологична цена, тъй като по-слабо конкурентоспособните райони ще бъдат изправени пред значителни загуби на доходи и влошаване на околната среда, вследствие на това, че политиката ще изгуби възможностите за въздействие чрез директните плащания, свързани с изискванията за кръстосано спазване.

В другия край на спектъра сценарият на корекция ще даде най-добра възможност за приемственост в политиката с ограничени, но осезаеми подобрения, както по отношение на конкурентоспособността в селското стопанство, така и по отношение на екологичните показатели. Съществуват обаче сериозни съмнения дали този сценарий може по подходящ начин да посрещне важните климатични и екологични предизвикателства на бъдещето, които също са в основата на дългосрочната устойчивост на селското стопанство.

Сценарият на интеграция открива нови възможности за по-добро насочване на директните плащания и обвързването им с околната среда. Анализът показва, че обвързването с околната среда е възможно на разумна цена за селскостопанските производители, въпреки че някои административни тежести не могат да се избегнат. Също така е възможен нов тласък в развитието на селските райони, при условие че държавите-членки и регионите използват ефективно новите възможности и че общата стратегическа рамка с други фондове на ЕС не елиминира взаимодействието със стълб І и не отслабва характерните силни страни на развитието на селските райони. Ако се постигне правилното съотношение, този сценарий е най-подходящ за постигане на дългосрочната устойчивост на селското стопанство и на селските райони.

На тази основа в оценката на въздействието се стига до заключението, че сценарият на интеграция е най-балансираният с оглед на постепенното привеждане на ОСП в съответствие със стратегическите цели на ЕС и такъв баланс съществува и при прилагането на отделните елементи в законодателните предложения. От съществено значение ще бъде също така и разработването на рамка за измерване на резултатите от ОСП с общ набор от показатели, свързани с целите на политиката.

В хода на целия процес опростяването се разглеждаше като важно съображение и то трябва да бъде стимулирано по различни начини, например чрез рационализиране на кръстосаното спазване и пазарните инструменти или чрез разработването на схема за подпомагане на дребните селскостопански производители. Освен това повишаването на обвързаността на директните плащания с околната среда следва да бъде предвидено по такъв начин, че да се сведе до минимум административната тежест, включително разходите за проверки.

3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Предлага се да се запази настоящата структура на ОСП с два стълба, със задължителни годишни мерки с общо приложение в стълб І, допълнени с доброволни мерки, които да съответстват в по-голяма степен на националните и регионалните особености в рамките на многогодишен програмен подход в стълб ІІ. Целта на новата форма на директните плащания обаче е възползване в по-голяма степен от взаимодействията със стълб ІІ, който от своя страна е включен в обща стратегическа рамка за по-добра координация с другите фондове на ЕС със споделено управление.

На тази основа се запазва също така настоящата структура от четири основни правни инструмента, въпреки че обхватът на регламента относно финансирането се разширява, така че да се включат общите разпоредби в настоящия т.нар. хоризонтален регламент.

Предложенията са в съответствие с принципа на субсидиарност. ОСП е действително една обща политика: тя представлява област на споделена компетентност между ЕС и държавите-членки, която се регулира на равнището на ЕС с цел да се запази устойчивото и разнообразно селско стопанство в целия ЕС, като се решават важни трансгранични въпроси като изменението на климата и засилването на солидарността между държавите-членки. С оглед на значимостта на бъдещите предизвикателства, свързани с продоволствената сигурност, околната среда и териториалното равновесие, ОСП остава политика със стратегическо значение за осигуряването на най-ефективния отговор на предизвикателствата пред политиката и на най-ефикасното използване на бюджетните ресурси. Предлага се освен това да се запази настоящата структура на инструментите в два стълба, като държавите-членки имат по-голяма свобода да вземат решения, съответстващи на местните им особености и да съфинансират стълб ІІ. Новото европейско партньорство за иновации и новият набор от инструменти за управление на риска също попадат в стълб ІІ. Същевременно политиката ще съответства по-пълно на стратегията „Европа 2020“ (включително обща рамка с други фондове на ЕС) и ще бъдат въведени редица подобрения и елементи на опростяване. И накрая, извършеният анализ в рамките на оценката на въздействието недвусмислено показва цената на бездействието, изразена под формата на отрицателни икономически, екологични и социални последствия.

Регламентът относно директните плащания определя общи правила за схемата за основно плащане и свързаните плащания. Въз основа на реформата от 2003 г. и прегледа на състоянието от 2008 г., когато директните плащания бяха отделени от производството и бяха подчинени на изисквания за кръстосано спазване, понастоящем регламентът се стреми към по-добро насочване на подпомагането към определени действия, области или бенефициери, както и към проправяне на пътя за сближаване на равнището на подпомагането в рамките на държавите-членки и между тях. В регламента е включен също така раздел относно обвързаното с производството подпомагане.

Считано от 2014 г. схемата за единно плащане и схемата за единно плащане на площ се заменят от единна схема за целия ЕС — схемата за основно плащане. Схемата ще функционира на базата на права на плащане, разпределяни на национално или регионално равнище между всички селскостопански производители според техните хектари, отговарящи на условията за подпомагане, през първата година на прилагането. Следователно използването на регионалния модел се прилага навсякъде, което през настоящия период не беше задължително, като също така цялата селскостопанска земя се обединява в една система. Правилата относно управлението на правата и националния резерв в голяма степен отговарят на настоящите правила.

С оглед на по-справедливото разпределение на подпомагането стойността на правата следва да се сближава на национално и регионално равнище в посока на единна стойност. Това се прави постепенно с цел да се избегнат по-значителни смущения.

Важен елемент представлява подобряването на общите екологични параметри на ОСП посредством екологизиране на директните плащания чрез определени селскостопански практики, които са от полза за климата и околната среда, които селскостопанските производители ще трябва да спазват, но които надхвърлят рамките на кръстосаното спазване и от своя страна представляват база за мерките по стълб II.

Определението на активен селскостопански производител допълнително подобрява насочването към селскостопански производители, занимаващи се действително със селскостопански дейности, и, следователно, привежда основания за подпомагането. Освен това се предвижда постепенно намаляване и определяне на горна граница на подпомагането за големите бенефициери, като съответно се отчита заетостта.

Предоставят са също така следните плащания:

- плащане (30 % от годишния национален таван) за селскостопанските производители, прилагащи селскостопански практики, които са от полза за климата и околната среда: разнообразяване на културите, поддържане на постоянни пасища и приоритетни екологични площи. Биологичното земеделие автоматично получава такова плащане, докато селскостопанските производители от райони по „Натура 2000“ ще трябва да изпълнят съответните изисквания дотолкова, доколкото съответстват на законодателството по „Натура 2000“,

- доброволно плащане (до 5 % от годишния национален таван) за селскостопански производители в райони, изправени пред специфични природни ограничения (райони, очертани по същия начин както и за целите на развитието на селските райони). Това плащане признава необходимостта от подпомагане на доходите с цел поддържане на присъствието в райони, които са изправени пред специфични природни ограничения, и допълва съществуващото подпомагане по линия на развитието на селските райони,

- плащане (до 2 % от годишния национален таван) за установяването на млади селскостопански производители, което може да бъде допълнено от помощ по линия на развитието на селските райони.

В същото време регламентът определя опростена схема за дребни селскостопански производители (до 10 % от годишния национален таван), които по този начин могат да получат еднократно плащане, заместващо всички директни плащания и осигуряващо административно опростяване, като облекчава също така задълженията на тези селскостопански производители във връзка с екологизирането, кръстосаното спазване и проверките.

Предвижда се доброволна схема за обвързано с производството подпомагане за определени видове земеделие или определени селскостопански системи, които са изправени пред определени затруднения и които са особено важни от икономически и/или социални съображения. Предоставя се подпомагане в необходимата степен за поддържане на настоящите равнища на производство (до 5 % от годишния национален таван с възможност за надвишаване на този размер в определени случаи).

Освен това в регламента се запазва възможността за допълнителни национални директни плащания за България и Румъния и включва специфично плащане за памук.

От гледна точка на опростяването новата система на директни плащания ще бъде базирана на един вид права на плащане и ще рационализира правилата за прехвърляне, като по този начин ще опрости управлението ѝ. Хармонизирането на разпоредбите за обвързани с производството плащания под едно заглавие прави правната рамка по-лесна за използване, а схемата за дребни селскостопански производители с опростените ѝ изисквания и процедури ще намали бюрокрацията за дребните селскостопански производители и ще подобри тяхната конкурентоспособност.

4. ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

В предложението за МФР се предвижда значителна част от бюджета на ЕС да продължи да бъде насочена към селското стопанство, което е обща политика със стратегическо значение. Затова се предлага ОСП да се съсредоточи върху основните си дейности, като за периода 2014—2020 г. се отпуснат 317,2 млрд. EUR за стълб І и 101,2 млрд. EUR за стълб ІI по текущи цени.

Финансирането по стълб І и стълб ІІ се допълва от допълнително финансиране в размер на 17,1 млрд. EUR, от които 5,1 млрд. EUR за научноизследователска дейност и иновации, 2,5 млрд. EUR за безопасност на храните и 2,8 млрд. EUR за подпомагане с храна на най-нуждаещите се лица по други функции на МФР, както и 3,9 млрд. EUR в нов резерв за кризисни ситуации в сектора на селското стопанство и до 2,8 млрд. EUR в Европейския фонд за приспособяване към глобализацията извън МФР, като по този начин общият бюджет достига 435,6 млрд. EUR за периода 2014—2020 г.

По отношение на разпределението на подпомагането между държавите-членки, се предлага за всички държави-членки, чиито директни плащания са под 90 % от средната стойност за ЕС, да бъде намалена с една трета разликата между директните плащания и тези 90 % от средната стойност за ЕС. На тази основа се изчисляват националните тавани в регламента за директните плащания.

Разпределението на подпомагането за развитие на селските райони се основава на обективни критерии, обвързани с целите на политиките, като се отчита настоящото разпределение. Както и понастоящем, по-слабо развитите региони следва да продължат да се ползват от по-високите ставки на съфинансиране, които ще се прилагат и за някои мерки като трансфер на знания, групи производители, сътрудничество и Leader.

Въвежда се и известна гъвкавост на прехвърлянията между стълбовете (до 5 % от директните плащания): прехвърлянето от стълб І към стълб ІІ ще позволи на държавите-членки да засилят политиката си за развитие на селските райони, а прехвърлянето от стълб ІІ към стълб І е за тези държави-членки, в които равнището на директните плащания остава под 90 % от средното за ЕС.

Данни относно финансовото въздействие на предложенията за реформа на ОСП са представени във финансовата обосновка, придружаваща предложенията.

2011/0280 (COD)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

за установяване на правила за директни плащания за селскостопански производители по схеми за подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 42 и член 43, параграф 2 от него,

като взеха предвид Акта за присъединяване от 1979 г., и по-специално параграф 6 от Протокол № 4 относно памука, приложен към него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия[7],

след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[8],

като взеха предвид становището на Комитета на регионите[9],

след като се консултираха с Европейския надзорен орган по защита на данните[10],

в съответствие с обикновената законодателна процедура,

като имат предвид, че:

1. Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „ОСП през 2020 г: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс“[11] излага потенциалните предизвикателства, цели и насоки за Общата селскостопанска политика (ОСП) след 2013 г. В съответствие с дебатите по това съобщение ОСП следва да бъде реформирана, считано от 1 януари 2014 г. Споменатата реформа следва да обхваща всички основни инструменти на ОСП, в това число Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани, за изменение на регламенти (EО) № 1290/2005, (EО) № 247/2006, (EО) № 378/2007 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1782/2003[12]. С оглед на обхвата на реформата е целесъобразно да бъде отменен Регламент (ЕО) № 73/2009 и да бъде заменен с нов текст. Реформата следва също така във възможно най-голяма степен да рационализира и да опрости разпоредбите.

2. Настоящият регламент следва да съдържа всички основни елементи, свързани с плащането на подпомагане от Съюза за селскостопански производители, и да определя критерии и условия за достъп до тези плащания, които да са неразривно свързани с тези основни елементи.

3. Следва да се изясни, че Регламент (ЕС) № […] на Европейския парламент и на Съвета от […] относно финансирането, управлението и наблюдението на Общата селскостопанска политика[13] [Хоризонтален регламент относно ОСП: HZR] и приетите съгласно него разпоредби следва да се прилагат по отношение на мерките, посочени в настоящия регламент. С оглед на съответствието с други нормативни актове, свързани с ОСП, определени правила, които понастоящем са предвидени в Регламент (ЕО) № 73/2009, сега са определени в Регламент (ЕС) № […][HZR], по-специално правилата за гарантиране на съответствието със задълженията, определени от разпоредбите за директно плащане, включително проверки и прилагането на административни мерки и административни санкции в случай на неспазване, правила, свързани с кръстосаното спазване, като задължителните изисквания за управление, доброто земеделско и екологично състояние, наблюдението и оценката на съответните мерки, както и правилата, свързани с възстановяването на неправомерните плащания.

4. С оглед на допълването или изменянето на определени несъществени елементи от настоящия регламент следва да бъдат делегирани правомощия на Комисията да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от Договора. Особено важно е Комисията да провежда подходящи консултации по време на подготвителната си работа, включително на експертно ниво. По време на разработването и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да гарантира едновременното предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета в срок и по подходящ начин.

5. С цел да се гарантират еднакви условия за прилагането на настоящия регламент и да се избегне нелоялна конкуренция или дискриминация между селскостопанските производители, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на определянето на годишните национални тавани за схемата за основно плащане; приемането на правила относно заявленията за предоставяне на права на плащане, приемането на мерки по отношение на връщането на неактивирани права на плащане в националния резерв; приемането на изисквания относно уведомяването за прехвърляне на права на плащане на националните власти и сроковете, в рамките на които трябва да се извърши това уведомяване; определянето на годишния таван за плащане за селскостопански практики, които са от полза за климата и за околната среда; определянето на годишния таван на плащането за райони с природни ограничения; определянето на годишния таван на плащането за млади селскостопански производители; определянето на годишните тавани на доброволното обвързано с производството подпомагане; приемането на правила за процедурата за оценка и одобрение на решения в рамките на доброволното обвързано с производството подпомагане; приемането на правила за процедурата по разрешаване и нотификациите на производителите, свързани с разрешаването на земя и сортове за целите на специфичното плащане за култура — памук; определянето на правила за изчисляване на намалението на сумата на специфичното плащане за култура — памук; приемането на правила за общите изисквания за нотифициране. Горепосочените правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[14].

6. Комисията следва да приема актове за изпълнение с незабавно приложение, когато наложителни причини за спешност изискват това в надлежно обосновани случаи и по отношение на изключителни мерки за управление, предназначени да разрешават спешни и непредвидени проблеми, настъпили в една или повече държави-членки.

7. Целите на настоящия регламент могат да бъдат постигнати по-ефективно на равнището на Съюза посредством многогодишната гаранция за финансиране от Съюза и чрез съсредоточаване върху ясно определени приоритети, предвид връзките между настоящия регламент и другите инструменти на ОСП, различията между различните селски райони и ограничените финансови ресурси на държавите-членки в един разширен Съюз. Следователно настоящият регламент е в съответствие с принципа на субсидиарност, посочен в член 5, параграф 3 от Договора за Европейския съюз. Тъй като обхватът на настоящия регламент е ограничен до необходимото за постигане на неговите цели, той съответства също така на принципа на пропорционалност, определен в член 5, параграф 4 от посочения Договор.

8. С цел да се отчете новото законодателство в областта на схемите за подпомагане, което може да бъде прието след влизането в сила на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за изменение на списъка със схеми за подпомагане, обхванати от настоящия регламент.

9. С цел да се отчетат конкретни нови елементи и да се гарантира защитата на правата на бенефициерите, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за формулиране на допълнителни определения, свързани с достъпа до подпомагане по настоящия регламент, за установяване на рамка, в която държавите-членки да определят минималните дейности, които следва да се извършват на площи, които естествено се поддържат в състояние, подходящо за паша или обработване, както и критериите, на които трябва да отговаря селскостопанският производител, за да се счита, че е спазил задължението за поддържане на земеделската площ в подходящо за производство състояние и критериите за определяне на превеса на трева или други тревни фуражни култури по отношение на постоянните пасища.

10. С цел да се гарантира защитата на правата на бенефициерите на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора, за да приема правила, касаещи базата за изчисление на намаленията, които следва да се прилагат от държавите-членки към селскостопански производители съгласно прилагането на финансовата дисциплина.

11. С цел да се гарантира съответствие на средствата за финансиране на ОСП с годишните тавани, посочени в член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № […][HZR], следва да се запази коригирането на нивото на директното подпомагане през всяка календарна година. Коригирането на директните плащания следва да се прилага само за плащания над 5 000 EUR, които следва да бъдат предоставени на селскостопански производители през съответната календарна година. Като се вземат предвид равнищата на директните плащания за селскостопански производители в България и Румъния, получени в резултат на прилагането на механизма за постепенно въвеждане на директните плащания към всички директни плащания, които ще се отпускат в тези държави-членки, настоящият инструмент на финансова дисциплина следва да се прилага в тези държави-членки, считано едва от 1 януари 2016 г.

12. С цел да се отчетат промените, свързани с общите максимални суми на директните плащания, които могат да бъде отпускани, включително произтичащите от решения, които следва да бъдат взети от държавите-членки във връзка с прехвърляния между първия и втория стълб, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора, за да преразглежда националните и нетните тавани, предвидени в настоящия регламент.

13. Опитът от прилагането на различните схеми за подпомагане за селскостопански производители е показал, че подпомагането в редица случаи е било извършвано в полза на бенефициери, чиято основна дейност не включва упражняване на селскостопанска дейност или е насочена към такава дейност само в незначителна степен, като летища, железопътни предприятия, дружества за недвижими имоти и такива, стопанисващи спортни съоръжения. С цел да се гарантира по-доброто насочване на подпомагането държавите-членки следва да се въздържат от отпускане на директни плащания на такива физически и юридически лица. Дребните селскостопански производители на непълно работно време допринасят пряко за жизнеспособността на селските райони и по тази причина следва да имат възможност да получават директни плащания.

14. С цел избягване на прекомерната административна тежест, дължаща се на управлението на плащания с малки размери, държавите-членки следва като цяло да се въздържат от отпускането на директни плащания в случаите, когато сумата на плащането би била по-малка от 100 EUR, или когато отговарящата на условията за подпомагане площ на стопанството, за която е заявена помощ, е по-малка от един хектар. Въпреки това, тъй като структурите на селскостопанските сектори на държавите-членки са изключително разнообразни и могат да се различават значително от средната структура на стопанствата в Съюза, на държавите-членки следва да се разреши да прилагат минимални прагове, които да отразяват характерните особености на всяка една от тях. Поради изключително специфичната структура на стопанствата в най-отдалечените региони и малките острови в Егейско море, държавите-членки следва да могат да решават дали в тези региони следва да се прилага някакъв минимален праг. Освен това държавите-членки следва да имат свобода на избор относно прилагането на един от двата вида минимален праг, като отчитат особеностите на структурите на своите селскостопански сектори. Поради това, че на селскостопански производители с тъй наречените стопанства „без земя“, можеха да бъдат отпускани плащания, прилагането на прага, изчисляван на база хектар, би било неефективно. Следователно за такива селскостопански производители следва да се прилага минималната сума, съобразена с подпомагането. С цел да се гарантира еднакво третиране на селскостопанските производители, чиито директни плащания подлежат на постепенно въвеждане в България и Румъния, минималният праг следва да се основава на окончателния размер, който се отпуска в края на процеса на постепенно въвеждане.

15. Разпределянето на директното подпомагане на доходите сред селскостопанските производители се характеризира с отпускане на голямо количество плащания на сравнително малък брой големи бенефициери. Благодарение на икономии от мащаба, големите бенефициери не се нуждаят от същото равнище на единно подпомагане, за да се постигне ефективно целта за подпомагане на доходите. Освен това, потенциалът за адаптиране на големите бенефициери ги улеснява в работата им при по-ниски равнища на единно подпомагане. Следователно би било справедливо да се въведе система за големи бенефициери, в която равнището на подпомагане постепенно да се понижава и в крайна сметка да се определи горна граница, за да се подобри разпределението на плащанията между селскостопанските производители. Тази система следва да взема предвид обаче броя на трудещите се на заплата, за да се избегнат несъразмерните въздействия върху големи стопанства с голям брой заети лица. Тези максимални равнища не следва да се прилагат за плащания, отпуснати за селскостопански практики от полза за климата и околната среда, тъй като ползите, които целят те, биха могли да бъдат понижени в резултат на това. Горната граница би могла да бъде ефективна, ако държавите-членки установят определени критерии за избягване на злоупотреби от страна на селскостопанските производители, които се стремят да избегнат последствията от нея. Постъпленията от намаляването и определянето на горна граница на плащанията за големите бенефициери следва да остават за държавите-членки, в които са генерирани, и следва да се използват за финансиране на проекти със значителен принос за иновациите съгласно Регламент (ЕС) № […] на Европейския парламент и на Съвета от […] относно подпомагането на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)[15] [RDR].

16. С цел улесняване на прилагането на горната граница, по-специално по отношение на процедурите за предоставяне на директни плащания на селскостопанските производители и на съответното прехвърляне на средства към развитието на селските райони, следва да се определят нетни тавани за всяка държава-членка, за да се ограничат плащанията за селскостопанските производители след прилагането на горната граница. С цел да се вземат предвид специфичните характеристики на подпомагането по ОСП, отпускано в съответствие с Регламент (ЕО) № 247/2006 на Съвета от 30 януари 2006 г. за определяне на специфични мерки за селското стопанство в най-отдалечените райони на Съюза[16] и Регламент (ЕО) № 1405/2006 на Съвета от 18 септември 2006 г. относно приемането на специфични мерки в областта на земеделието по отношение на малките острови в Егейско море и за изменение на Регламент (ЕО) № 1782/2003[17], както и фактът, че тези директни плащания не подлежат на определяне на горна граница, нетният таван за въпросните държави-членки не следва да включва тези директни плащания.

17. Следва да се уточни, че разпоредбите на настоящия регламент, които биха могли да породят поведение от страна на дадена държава-членка, което евентуално представлява отпускане на държавна помощ, са освободени от прилагането на правилата за държавни помощи, ако въпросните разпоредби включват подходящи условия за отпускане на подпомагането или предвиждат приемането на такива условия от Комисията, за да се избегне ненужно нарушаване на конкуренцията.

18. С цел да се постигнат целите на ОСП е възможно схемите за подпомагане да трябва да бъдат адаптирани към променящите се тенденции в кратки срокове, ако е необходимо. Следователно е необходимо да се предвиди евентуално преразглеждане на схемите, по-специално в светлината на икономическите промени или състоянието на бюджета, което предполага, че бенефициерите не могат да разчитат, че условията за подпомагане ще останат същите.

19. Селскостопанските производители от държавите-членки, които са се присъединили към Европейския съюз на или след 1 май 2004 г., получават директни плащания, като се следва механизма за постепенното им въвеждане, предвиден в съответния Акт за присъединяване. За България и Румъния този механизъм все още ще бъде в сила през 2014 г. и 2015 г. Освен това на въпросните държави-членки беше дадена възможност да отпускат допълнителни национални директни плащания. Следва да бъде запазена възможността за отпускане на такива плащания за България и Румъния, докато приключи постепенното въвеждане.

20. С цел да се гарантира по-доброто разпределение на подпомагането по отношение на селскостопанската земя в Съюза, включително в онези държави-членки, които са приложили схемата за единно плащане на площ, установена съгласно Регламент (ЕО) № 73/2009, нова схема на основно плащане следва да замени схемата на единно плащане, установена съгласно Регламент (ЕО) № 1782/2003 на Съвета от 29 септември 2003 г. относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на селскостопански производители[18] и продължена съгласно Регламент (ЕО) № 73/2009, която комбинира съществуващите преди това механизми за подпомагане в единна схема на отделени от производството директни плащания. Горната промяна следва да доведе до изтичане на правата на плащане, които са получени по споменатите регламенти и разпределението на нови такива, които отново ще бъдат базирани на броя отговарящи на условията хектари, които са на разположение на селскостопанските производители през първата година на прилагане на схемата.

21. Поради последователното интегриране на различни сектори в схемата за единно плащане и последващия период за приспособяване на селскостопанските производители, става все по-трудно да се обоснове наличието на значителни индивидуални разлики в равнището на подпомагане на хектар в резултат на използването на исторически референтни данни. Следователно директното подпомагане на доходите следва да бъде разделено между държавите-членки по един по-справедлив начин, като се намали връзката с историческите референтни данни и с оглед на общия контекст на бюджета на Съюза. С цел да се гарантира по-справедливо разпределение на директното подпомагане, като същевременно се вземат предвид разликите, които все още съществуват в равнищата на работните заплати и разходите за влаганите ресурси, равнищата на директното подпомагане на хектар следва да бъдат коригирани постепенно. Това ще се постигне като за периода всички държави-членки, чиито директни плащания са под 90 % от средната стойност за ЕС, намалят с една трета разликата между директните плащания и тези 90 % от средната стойност за ЕС Това сближаване следва да се финансира пропорционално от всички държави-членки, чиито директни плащания са над средната стойност за Съюза. Освен това всички права на плащане, които се активират през 2019 г. в дадена държава-членка или регион, следва да имат еднаква единична стойност вследствие на сближаване към тази стойност, което следва да се осъществи през преходния период посредством линейни стъпки. С цел да бъдат избегнати обаче неблагоприятни финансови последици за селскостопанските производители, на държавите-членки, които са използвали схемата за единно плащане и по-специално историческия модел, следва да се даде възможност отчасти да вземат предвид исторически фактори, когато изчисляват стойността на правата на плащане през първата година на прилагане на новата схема. При обсъжданията относно следващата многогодишна финансова рамка за периода, започващ през 2021 г., дебатът следва да се насочи също така към целта за пълно сближаване посредством еднакво разпределение на директното подпомагане в Европейския съюз през посочения период.

22. Опитът, натрупан при прилагането на схемата за единно плащане, показва, че следва да бъдат запазени някои от основните ѝ елементи, включително определянето на национални тавани, за да се гарантира, че общото равнище на подпомагането не превишава настоящите бюджетни ограничения. Също така държавите-членки следва да продължат да поддържат национален резерв, който следва да се използва за улесняване на участието на млади нови селскостопански производители в схемата или може да се използва за отчитане на специфичните нужди на някои райони. Правилата относно прехвърлянето и използването на правата на плащане следва да бъдат запазени, но — при възможност — да бъдат опростени.

23. С цел да се гарантира защитата на правата на бенефициерите и за да се изяснят специфичните положения, които могат да възникнат в хода на прилагане на схемата за основно плащане, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за приемане на правила относно допустимостта и достъпа на селскостопанските производители до схемата за основно плащане в случай на действително или бъдещо наследяване, наследяване под аренда, промяна на правния статут или на наименованието, както и в случай на сливане или разделяне на стопанството; за приемане на правила за изчисляване на стойността и броя или за увеличаване на стойността на правата на плащане във връзка с разпределението на права на плащане, в това число правила относно възможността за временна стойност и брой или за временно увеличаване на правата на плащане, разпределени въз основа на заявление от страна на селскостопанския производител, относно условията за установяване на временна и окончателна стойност и брой на правата на плащане и относно случаите, в които договор за продажба или отдаване под аренда би могъл да засегне разпределението на права на плащане; за приемане на правила за установяване и изчисляване на стойността и броя на правата на плащане, получени от националния резерв; за приемане на правила за изменението на единичната стойност на правата на плащане в случай на права на плащане, разделени на части и критериите за разпределянето на правата за плащане съгласно използването на националния резерв и селскостопанските производители, които не са подали заявления за подпомагане през 2011 г.

24. С цел да се гарантира правилното управление на правата на плащане на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за приемане на правила за деклариране и активиране на права на плащане.

25. Следва да се запазят специалните мерки за конопа, за да се избегне възможността нелегални култури да бъдат скрити сред тези, които отговарят на условията за основно плащане, като по този начин се отразяват неблагоприятно върху общата организация на пазара на коноп. Следователно следва да се отпускат плащания само за площи, засети с видове коноп, които дават известна гаранция по отношение на съдържанието на психотропни вещества. С цел опазване на общественото здраве на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед на приемането на правила, обвързващи отпускането на плащания с използването на сертифицирани семена от някои сортове коноп и формулирането на процедура за определяне на сортовете коноп и проверката на тяхното съдържание на тетрахидроканабинол.

26. Една от целите на новата ОСП е подобряването на екологичните параметри чрез задължителен компонент за „екологизиране“ на директните плащания, които ще подкрепят селскостопански практики от полза за климата и околната среда, приложими в целия Съюз. За тази цел държавите-членки следва да използват част от своите национални тавани за директни плащания, за да отпускат годишно плащане в допълнение към основното плащане за задължителни практики, които следва да се прилагат от селскостопанските производители с приоритетна насоченост и към двете цели на политиката — климат и околна среда. Споменатите практики следва да бъдат под формата на обикновени, обобщени, недоговорни и годишни действия, които надхвърлят изискванията за кръстосано спазване и са свързани със земеделието, като разнообразяване на културите, поддържане на постоянни пасища и приоритетни екологични площи. Задължителният характер на тези практики следва да се отнася също така за селскостопанските производители, чиито стопанства са изцяло или частично разположени в зони по „Натура 2000“, обхванати от Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна[19] и от Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици[20], доколкото тези практики са съвместими с целите на споменатите директиви. Селскостопанските производители, които изпълнят условията, определени в Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91,[21] следва да имат право на компонента за „еклогизиране“ без да изпълняват никакви други задължения, предвид признатите ползи за околната среда от системите за биологично земеделие. Несъобразяването с компонента за „екологизиране“ следва да води до наказателни мерки съгласно член 65 от Регламент (ЕС) № […] [HZR].

27. С цел да се гарантира пропорционалното и недискриминационно прилагане на задълженията, посочени в мярката за разнообразяване на културите, както и че те водят до подобрено опазване на околната среда, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед приемането на определението на „култура“ и правилата, касаещи прилагането на мярката.

28. С цел да се гарантира поддържането на земята за постоянно пасище като такава от селскостопанските производители, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед приемането на правила относно прилагането на мярката.

29. С цел да се гарантира ефективното и последователно прилагане на мярката за приоритетни екологични площи, като същевременно се вземат предвид специфичните особености на държавите-членки, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия за приемане на актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед на по-подробното определяне на видовете приоритетни екологични площи, посочени в същата мярка, и прибавянето и определянето на други видове приоритетни екологични площи, които могат да бъдат взети предвид за спазване на процента, посочен във въпросната мярка.

30. С цел да се насърчи устойчивото развитие на земеделието в райони със специфични природни ограничения държавите-членки следва да могат да използват част от своите национални тавани за директни плащания за отпускането на годишно плащане за площ в допълнение към основното плащане на всички селскостопански производители, които работят в такива райони. Това плащане не следва да замества подпомагането, което се отпуска по програмите за развитие на селските райони, и не следва да се отпуска на селскостопански производители в райони, които са били определени в съответствие с Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)[22], но не са били определени в съответствие с член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № […] на Европейския парламент и на Съвета от […] относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) [23][RDR].

31. Създаването и развитието на нова икономическа дейност в селскостопанския сектор от младите селскостопански производители изисква влагането на много средства и представлява елемент, който следва да се вземе предвид при разпределението и насочването на директните плащания. Това развитие е от съществена важност за конкурентоспособността на селскостопанския сектор в Съюза и, по тази причина, следва да се въведе подпомагане на доходите на младите селскостопански производители, които започват своите селскостопански дейности, за да се улесни първоначалното установяване на младите селскостопански производители и структурното приспособяване на техните предприятия след първоначалното учредяване. Държавите-членки следва да имат възможност да използват част от техните национални тавани за директни плащания за целите на отпускането на плащане на площ към основното плащане за млади селскостопански производители. Плащането следва да се отпуска единствено за период от максимум пет години, тъй като той следва да обхваща само първоначалния период след създаването на предприятието и да не се превръща в оперативна помощ.

32. С цел да се гарантира защитата на правата на бенефициерите и да се избегне каквато и да било дискриминация между тях на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед определяне на условията, при които юридическо лице може да се счита за отговарящо на условията за получаване на плащане за млади селскостопански производители, по-специално прилагането на възрастовата граница към едно или повече физически лица, които участват в юридическото лице.

33. На държавите-членки следва да се даде възможност да използват част от своите национални тавани за директни плащания за обвързано с производството подпомагане в дадени сектори и в ясно определени случаи. Ресурсите, които могат да се използват за всяко обвързано с производството подпомагане, следва да бъдат ограничени до подходящо равнище, като същевременно се дава възможност това подпомагане да се отпуска в държави-членки или в конкретни техни райони, изправени пред особени ситуации, когато конкретните видове земеделие или конкретните селскостопански сектори са от особено значение по икономически, екологични и/или социални причини. На държавите-членки следва да се даде възможност да използват до 5 % от националните си тавани за такова подпомагане или 10 % — ако тяхното равнище на обвързано с производството подпомагане за поне една година от периода 2010—2013 г. надвишава 5 %. В надлежно обосновани случаи обаче, когато в даден район са демонстрирани определени чувствителни нужди и при одобрение от Комисията, на държавите-членки следва да се даде възможност да използват повече от 10 % от националния си таван. Обвързаното с производството подпомагане следва да се отпуска само в размера, който е необходим, за да се създаде стимул за поддържане на настоящите равнища на производство в тези райони. Такова подпомагане следва да е на разположение също така на селскостопански производители, които към 31 декември 2013 г. притежават специални права на плащане, които са им разпределени съгласно Регламент (ЕО) № 1782/2003 и Регламент (ЕО) № 73/2009 и които не разполагат с отговарящи на условията хектари за активиране на правата на плащане. По отношение на одобрението на доброволното обвързано с производството подпомагане, надвишаващо 10 % от годишния национален таван, определен на държава-членка, Комисията следва допълнително да бъде оправомощена да приема актове за изпълнение без да се прилага Регламент (ЕС) № 182/2011.

34. С цел да се гарантира ефективното и целенасочено използване на средствата на Съюза и да се избегне двойно финансиране по други подобни инструменти за подпомагане, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед на формулирането и приемането на правила относно отпускането на доброволно обвързано с производството подпомагане и на правила относно неговото съответствие с другите мерки на Съюза и относно натрупването на различни видове подпомагане.

35. Що се отнася до подпомагането за сектора на памука, в Регламент (ЕО) № 73/2009 е счетено за нужно част от него да продължи да бъде свързано с отглеждането на памук посредством специфично плащане за култура на хектар, отговарящ на условията за подпомагане, за да се осигури срещу всеки риск от нарушаване на производството в произвеждащите памук райони, като се вземат предвид всички фактори, които оказват влияние на този избор. Този избор следва да се запази в съответствие с целите, определени в протокол № 4 относно памука, приложен към Акта за присъединяване от 1979 г.

36. С цел да се даде възможност за ефективно прилагане на специфичното плащане за култура — памук, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед на приемането на правила и условия за разрешаването на земя и сортове във връзка със специфичното плащане за култура — памук и на правила за условията за отпускане на това специфично плащане, за изискванията за допустимост и агрономските практики, за критерии за одобряване на междубраншовите организации, за задълженията за производителите и за случая, в който одобрената междубраншова организация не спазва тези критерии.

37. В глава 2 от Регламент (ЕО) № 637/2008 на Съвета от 23 юни 2008 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 1782/2003 и за установяване на национални програми за преструктуриране на сектора на памука[24] е предвидено, че, на всеки четири години или за първи път не по-късно от 1 януари 2009 г., всяка държава-членка, която е производител на памук, представя на Комисията проект за четиригодишна програма за преструктуриране или представя на Комисията, не по-късно от 31 декември 2009 г., единен проект на изменена програма за преструктуриране за срок от осем години. Опитът е показал, че преструктурирането на сектора на памука ще бъде осигурено по по-подходящ начин посредством други мерки, включително мерките по програмите за развитие на селските райони, финансирани по Регламент (ЕС) № […] [RDR], което би дало възможност също така за засилена координация с мерките в други сектори. Следва да бъдат спазени обаче придобитите права и оправданите правни очаквания на предприятия, които вече са обвързани в програми за преструктуриране. Следователно следва да се позволи продължаване на текущите четири- или осемгодишни програми до техния край. В края на съответния период обаче програмите следва да бъдат прекратени. Средствата, които са на разположение от четиригодишните програми, тогава биха могли да бъдат интегрирани в средствата на Съюза, които са на разположение за мерки за развитие на селските райони от 2014 г. Средствата, които са на разположение след края на осемгодишните програми, не биха били от полза за програмите за развитие на селските райони през 2018 г., предвид програмния период, и, следователно, би било по-полезно да бъдат прехвърлени към схеми за подпомагане съгласно настоящия регламент, както вече е предвидено в член 5, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕО) № 637/2008. Следователно Регламент (ЕО) № 637/2008 към 1 януари 2014 г. или 1 януари 2018 г. ще е остарял по отношение на държавите-членки, които имат съответно четири- или осемгодишни програми. Следователно Регламент (ЕО) № 637/2008 следва да бъде отменен.

38. Следва да бъде въведена проста и специфична схема за дребни селскостопански производители, за да се намалят административните разходи, свързани с управлението и контрола на директното подпомагане. За тази цел следва да се установи еднократно плащане, което да замества всички директни плащания. Следва да бъдат въведени правила, целящи опростяване на формалностите, чрез облекчаване, наред с други, на задълженията на дребните селскостопански производители, като свързаните с подаването на заявление за подпомагане, със селскостопанските практики от полза за климата и околната среда, с кръстосаното спазване и с проверките съгласно определеното в Регламент (ЕС) № […] [HZR], без да се застрашава постигането на общите цели на реформата, което означава, че законодателството на Съюза, посочено в приложение II към Регламент (ЕС) № […] [HZR]. се прилага за дребни селскостопански производители. Целта на посочената схема следва да бъде подпомагането на съществуващата селскостопанска структура на дребни стопанства в Съюза, без да се противодейства на развитие в посока на по-конкурентоспособни структури. По тази причина достъпът до схемата следва да бъде ограничен до съществуващите стопанства.

39. С цел да се защитят правата на селскостопанските производители на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия в съответствие с член 290 от Договора с оглед приемането на правила относно участието в схемата за дребни селскостопански производители в случай на промяна на състоянието на участващия селскостопански производител.

40. С оглед на опростяването и за да се вземе предвид специфичното положение в най-отдалечените райони, директните плащания в тези райони следва да се управляват в рамките на програмите за подпомагане, установени от Регламент (ЕО) № 247/2006. В резултат на това към тези райони не следва да се прилагат разпоредбите в настоящия регламент по отношение на схемата за основно плащане и свързаните плащания и на обвързаното с производството подпомагане.

41. За целите на прилагането на настоящия регламент и за целите на наблюдението, анализирането и управлението на директните плащания е необходимо държавите-членки да изпращат нотификации. С цел да се гарантира надлежното прилагане на правилата, съдържащи се в настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед на приемането на необходимите мерки във връзка с нотификациите, които следва да бъдат изпращани от държавите-членки, или с оглед на проверка, контрол, наблюдение, оценяване и одит на директните плащания, изпълнение на международни споразумения, включително изисквания за нотифициране по споменатите споразумения, както и правила за определяне на естеството и типа на нотифицираните данни, методите на нотифициране и правилата, свързани с правата на достъп до предоставената информация или информационни системи и условията и средствата за публикуване на информацията.

42. Прилага се законодателството на Съюза в областта на защитата на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни, по-специално Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни[25] и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни[26].

43. С оглед на утвърждаването на тяхната политика в областта на развитието на селските райони на държавите-членки следва да бъде дадена възможност да прехвърлят средства от своя таван за директни плащания към подпомагането си, определено за развитие на селските райони. В същото време на държавите-членки, в които равнището на директно подпомагане остава по-ниско от 90 % от средното равнище на подпомагане за Съюза, следва да се даде възможност да прехвърлят средства от своето подпомагане, предназначено за развитие на селските райони, към тавана си за директни плащания. Такива решения следва да се вземат — в рамките на определени граници — само веднъж и за целия период на прилагане на настоящия регламент.

44. С цел да се гарантира плавен преход от уредбата, предвидена в Регламент (ЕО) № 73/2009, към разпоредбите, определени в настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с оглед на приемане на необходимите мерки за защита на придобитите права и законните очаквания на селскостопанските производители.

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

СЪДЪРЖАНИЕ

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 2

1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО 2

2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО 5

3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО 8

4. ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА 10

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за установяване на правила за директни плащания за селскостопански производители по схеми за подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика 28

ДЯЛ I ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ 28

ДЯЛ II ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ДИРЕКТНИТЕ ПЛАЩАНИЯ 31

ГЛАВА 1 Общи правила за директни плащания 31

ГЛАВА 2 Разпоредби, които се прилагат за България и Румъния 36

ДЯЛ III СХЕМА ЗА ОСНОВНО ПЛАЩАНЕ И СВЪРЗАНИ ПЛАЩАНИЯ 37

ГЛАВА 1 Схема за основно плащане 37

Раздел 1 Създаване на схемата за основно плащане 37

Раздел 2 Национален резерв 41

Раздел 3 Прилагане на схемата за основно плащане 43

ГЛАВА 2 Плащане за селскостопански практики от полза за климата и околната среда 46

ГЛАВА 3 Плащане за райони с природни ограничения 49

ГЛАВА 4 Плащане за млади селскостопански производители 50

ДЯЛ IV ОБВЪРЗАНО С ПРОИЗВОДСТВОТО ПОДПОМАГАНЕ 51

ГЛАВА 1 Доброволно обвързано с производството подпомагане 52

ГЛАВА 2 Специфично плащане за култура — памук 56

ДЯЛ V Схема за дребни селскостопански производители 59

ДЯЛ VI Национални програми за преструктуриране на сектора на памука 62

ДЯЛ VII ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ 62

ГЛАВА 1 Нотификации и спешни случаи 62

ГЛАВА 2 Делегиране на правомощия и разпоредби за прилагане 64

ГЛАВА 3 Преходни и заключителни разпоредби 65

ПРИЛОЖЕНИЕ I Списък на схемите за подпомагане 67

ПРИЛОЖЕНИЕ II Национални тавани, посочени в член 6 68

ПРИЛОЖЕНИЕ III Нетни тавани, посочени в член 7 69

ПРИЛОЖЕНИЕ IV Коефициенти, които трябва да се прилагат съгласно член 10, параграф 1 70

ПРИЛОЖЕНИЕ V Финансови разпоредби по членове 16 и 17, приложими към България и Румъния 71

ПРИЛОЖЕНИЕ VI Средна големина на земеделските стопанства, приложима съгласно член 36, параграф 5 72

ПРИЛОЖЕНИЕ VII 73

ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 81

ДЯЛ I ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ

Член 1

Обхват

Настоящият регламент установява:

а) общи правила за плащания, отпускани директно на селскостопански производители по схемите за подпомагане, посочени в приложение I (наричани по-долу „директни плащания“);

б) специфични правила относно:

i) основно плащане за селскостопански производители (наричано по-долу „схема за основно плащане“);

ii) плащане за селскостопански производители, които спазват селскостопански практики от полза за климата и околната среда;

iii) доброволно плащане за селскостопански производители в райони с природни ограничения;

iv) плащане за млади селскостопански производители, които започват своята селскостопанска дейност;

v) схема за доброволно обвързано с производството подпомагане;

vi) специфично плащане за култура — памук;

vii) опростена схема за дребни селскостопански производители;

viii) рамка, която да даде възможност на България и Румъния да допълват директните плащания.

Член 2

Изменение на приложение I

Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 55 с цел изменение на списъка със схеми за подпомагане, посочен в приложение I.

Член 3

Прилагане към най-отдалечените райони и малките острови в Егейско море

Член 11 не се прилага към районите на Съюза, определени в член 349 от Договора, наричани по-долу „най-отдалечените райони“, и към директните плащания, отпускани в малките острови в Егейско море в съответствие с Регламент (ЕО) № 1405/2006.

Дялове III, IV и V не се прилагат към най-отдалечените райони.

Член 4

Определения

1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

а) „селскостопански производител“ означава физическо или юридическо лице, или група физически или юридическа лица, независимо какъв е правният статут на тази група и на нейните членове съгласно националното законодателство, чието стопанство се намира на територията на Съюза, както е посочено в член 52 от Договора за Европейския съюз, във връзка с членове 349 и 355 от Договора за функционирането на Европейския съюз, и което осъществява селскостопанска дейност;

б) „стопанство“ означава всички използвани за селскостопански дейности и управлявани от селскостопански производител единици, които се намират на територията на една и съща държава-членка;

в) „селскостопанска дейност“ означава:

- отглеждането на селскостопански продукти, включително прибирането на реколтата, доенето, развъждането на животни и отглеждането на животни за селскостопански цели,

- поддържането на селскостопанската земя в състояние, което да я прави подходяща за паша или обработване без никакви специални подготвителни действия, които са извън рамките на традиционните селскостопански методи и машини, или

- извършване на минимална дейност, която се определя от държавите-членки, в земеделски площи, които естествено се поддържат в състояние, подходящо за паша или обработване;

г) „селскостопански продукти“ означава продуктите, изброени в приложение I към Договора, но с изключение на рибните продукти, както и памук;

д) „земеделска площ“ означава площ, която е заета от обработваема земя, постоянни пасища или трайни насаждения;

е) „обработваема земя“ означава земя, която се обработва за производството на култури, или площи, които са на разположение за производството на култури, но оставена под угар, включително площи, оставени под угар в съответствие с членове 22, 23 и 24 от Регламент (ЕО) № 1257/1999, с член 39 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 и с член 29 от Регламент (ЕС) № […] [RDR, независимо от това дали на тази земя са разположени оранжерии или подвижни или неподвижни навеси;

ж) „трайни насаждения“ означава култури, за които не се прилага сеитбооборот, различни от постоянни пасища, които заемат земята в продължение на пет години или по-дълъг период и дават реколта многократно, включително разсадници и нискостъблени дървесни култури с кратък цикъл на ротация;

з) „постоянно пасище“ означава земя, използвана за отглеждане на трева или други тревни фуражи, естествено растящи (саморазсадени) или чрез култивиране (изкуствено засети), които не са били включени в сеитбооборота на стопанството в продължение на пет години или повече, то може да включва други подходящи за паша видове, при условие, че тревата или другите тревни фуражи остават преобладаващи;

и) „трева или други тревни фуражи“ означава всички тревни растения, които по традиция се срещат на естествените пасища или обикновено са включени в смесите за семена за пасища или ливади в държавата-членка (независимо дали се използват за паша на животните или не);

й) „разсадници“ означава следните площи с млади фиданки на (дървесни) видове, отглеждани на открито за по-късно присаждане:

- лозови разсадници и разсадници за подложки за присаждане,

- разсадници за овошки и дребни безкостилкови плодове,

- разсадници за декоративни растения,

- търговски разсадници за горски дървесни видове (без тези за задоволяване нуждите на самото стопанство в рамките на залесени площи),

- дървета и храсти за засаждане в градини, паркове, край пътя и върху насипи, например растения за жив плет, розови храсти и други декоративни храсти, декоративни иглолистни растения, включително при всички случаи техните подложки за присаждане и фиданки;

к) „площ с нискостеблени дървесни култури с кратък цикъл на ротация“ означава площите, засадени с дървесни видове с код по КН 06029041, определяни от държавите-членки, които се състоят от дървесни многогодишни култури, чиито корени или дънери остават в почвата след прибиране на реколтата, като през следващия сезон се появяват нови издънки и с максимален цикъл на реколтиране, определян от държавите-членки.

2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 55 за целите на:

а) формулирането на допълнителни определения по отношение на достъпа до подпомагане съгласно настоящия регламент;

б) установяването на рамка, в която държавите-членки определят минималните дейности, осъществявани на площи, които естествено се поддържат в състояние, подходящо за паша или обработване;

в) установяването на критериите за изпълнение от селскостопанските производители, за да се счита, че те са изпълнили задължението да поддържат земеделската площ в състояние, подходящо за паша или обработване съгласно параграф 1, буква в).

г) установяване на критериите за определяне на превеса на тревата и другите тревни фуражи за целите на параграф 1, буква з).

ДЯЛ II ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ДИРЕКТНИТЕ ПЛАЩАНИЯ

ГЛАВА 1 Общи правила за директни плащания

Член 5

Финансиране на директни плащания

Схемите за подпомагане, изброени в приложение I към настоящия регламент, се финансират в съответствие с член 4, параграф 1, буква б) от Регламент (EС) № […] [HZR].

Член 6

Национални тавани

1. За всяка държава-членка и всяка година в приложение II се определя национален таван, който се състои от общата стойност на всички разпределени права, на националния резерв и на таваните, определени в съответствие с членове 33, 35, 37 и 39.

2. С цел да се вземат предвид промените, свързани с общите максимални суми на директните плащания, които могат да бъдат отпуснати, включително тези, произтичащи от решенията, вземани от държавите-членки в съответствие с член 14, Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 55 с цел да се преразгледат националните тавани, посочени в приложение II.

Член 7

Нетни тавани

1. Без да се засягат разпоредбите на член 8, общият размер на директните плащания, които могат да бъдат предоставени в държава-членка съгласно дялове III, IV и V за календарна година след прилагане на член 11 , не надвишава таваните, посочени в приложение III към настоящия регламент.

С цел да се избегне общият размер на директните плащания да бъде по-висок от таваните, посочени в приложение III, държавите-членки прилагат линейно намаляване на размера на всички директни плащания, с изключение на директните плащания, отпуснати по регламенти (ЕО) № 247/2006 и (ЕО) № 1405/2006.

2. За всяка държава-членка и всяка година изчисленият резултат от определянето на горна граница съгласно член 11, който е отразен посредством разликата между националните тавани, посочени в приложение II, към които е добавен размерът в съответствие с член 44, и нетните тавани, посочени в приложение III, се предоставя под формата на подпомагане от Съюза за мерки по програмите за развитие на селските райони, финансира от ЕЗФРСР съгласно Регламент (ЕС) № […] [RDR].

3. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 55 с цел да се преразгледат таваните, посочени в приложение III.

Член 8

Финансова дисциплина

1. Процентът на корекцията, определен в съответствие с член 25 от Регламент (ЕС) № […] [HZR], се прилага само за преки плащания, надвишаващи 5 000 EUR, които се отпускат на селскостопанските производители през съответната календарна година.

2. В рамките на постепенното въвеждане на директните плащания съгласно член 16, параграф 1 от настоящият член се прилага за България и Румъния, считано от 1 януари 2016 г.

3. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 55 по отношение на правилата относно базата за изчисление на намаленията, които се прилагат от държавите-членки за селскостопански производители съгласно параграфи 1 и 2 от настоящия член.

Член 9

Активен селскостопански производител

1. Директни плащания не се отпускат на физически или юридически лица, или на групи от физически или юридически лица, когато се прилага едно от следните:

a) годишният размер на директните плащания е по-малък от 5 % от общия размер на постъпленията, които те са получили от неселскостопанска дейност през най-близката данъчна година, или

б) техните земеделски площи са основно площи, които по естествен път се държат в състояние, подходящо за паша или обработване и те не извършват върху тези площи минималната дейност, предвидена от държави-членки в съответствие с член 4, параграф 1, буква в).

2. Параграф 1 не се прилага за селскостопански производители, които са получили по-малко от 5 000 EUR директни плащания за предходната година .

3. Комисията ще бъде оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 55 за определяне на:

a) критерии за установяване на размера на директните плащания за целите на параграфи 1 и 2, по-специално през първата година на разпределението на права на плащане, когато стойността на правата на плащане все още не е окончателно установена, както и за нови селскостопански производители;

б) изключения от правилото, че постъпленията, получени през най-близката данъчна година трябва да се вземат предвид когато посочените данни липсват и

в) критерии за установяване кога земеделските площи на даден селскостопански производител трябва да се считат за площи, които по естествен път основно се държат в състояние, подходящо за паша или обработване.

Член 10

Минимални изисквания за получаване на директни плащания

1. Държавите-членки решават да не отпускат директни плащания на селскостопански производител в един от следните случаи:

а) когато през дадена календарна година общата сума на директните плащания, заявени или дължими преди предвидените в член 65 от Регламент (ЕС) № […] [HZR] намаления и изключвания, е по-малка от 100 EUR;

б) когато отговарящата на условията площ на стопанството, за която директни плащания са заявени или дължими преди намаленията и изключванията, предвидени в член 65 от Регламент (ЕС) № […] [HZR], е под един хектар.

С цел да отчетат структурата на селскостопанските си сектори, държавите-членки могат да адаптират праговете, посочени в букви а) и б), в границите, определени в приложение IV.

2. Когато селскостопанските производители, които получават обвързано с производството подпомагане за животни съгласно дял IV, притежават по-малко хектари от прага, който е избрала държавата-членка за целите на параграф 1, буква б), въпросната държава-членка прилага параграф 1, буква а).

3. Въпросните държави-членки могат да решат да не прилагат параграф 1 в най-отдалечените райони и в малките острови в Егейско море.

4. За 2014 г. и 2015 г. в България и Румъния заявената или дължима сума съгласно параграф 1 се изчислява въз основа на сумата, посочена в приложение V, част А за съответната година.

Член 11

Постепенно намаляване и определяне на горна граница на плащането

1. Размерът на директните плащания, които се отпускат на селскостопански производител съгласно настоящия регламент през дадена календарна година, се намалява, както следва:

- с 20 % за транш над 150 000 EUR и до 200 000 EUR,

- с 40 % за транш над 200 000 EUR и до 250 000 EUR,

- със 70 % за транш над 250 000 EUR и до 300 000 EUR,

- със 100 % за суми над 300 000 EUR.

2. Размерът, посочен в параграф 1, се изчислява след изваждане на заплатите, които действително са заплатени и са декларирани от селскостопанските производители през предходната година, включително данъците и вноските за социално осигуряване свързани с трудовата заетост, от общия размер на директните плащания, които първоначално са били дължими на селскостопанския производител, без да се вземат предвид плащанията, отпускани съгласно дял III, глава 2 от настоящия регламент.

3. Държавите-членки гарантират, че не се извършват никакви плащания на селскостопански производители, за които е установено, че след датата на публикуване на предложението на Комисията за настоящия регламент изкуствено са създали условията за избягване на последиците от настоящия член.

Член 12

Множество заявления

Площта, съответстваща на броя на хектарите, отговарящи на условията за подпомагане, за която е подадено заявление от селскостопанския производител за основно плащане съгласно дял III, глава 1, може да бъде предмет на заявление за всякакво друго директно плащане, както и за всякаква друга помощ, която не е обхваната от настоящия регламент, освен ако изрично не е предвидено друго в настоящия регламент.

Член 13

Държавни помощи

Чрез дерогация от член 146, параграф 1 от Регламент[sCMO], членове 107, 108 и 109 от Договора не се прилагат за плащания, извършени от държавите-членки съгласно настоящия регламент.

Член 14

Гъвкавост между стълбовете

1. Преди 1 август 2013 г. държавите-членки могат да решат да предоставят допълнително подпомагане до 10 % от годишните си национални тавани за календарните години 2014—2019 за мерки по програми за развитие на селските райони, финансирани от ЕЗФРСР съгласно предвиденото в Регламент (ЕС) № […] [RDR], както е посочено в приложение II към настоящия регламент. В резултат на това съответната сума повече няма да е на разположение за отпускане на директни плащания.

Споменатото в първа алинея решение се нотифицира на Комисията до датата, посочена в същата алинея.

Нотифицираният процент в съответствие с втора алинея е същият за годините, посочени в първа алинея.

2. Преди 1 август 2013 г. България, Естония, Финландия, Латвия, Литва, Полша, Португалия, Румъния, Словакия, Испания, Швеция и Обединеното кралство могат да решат да предоставят като директни плащания по настоящия регламент до 5 % от сумата, разпределена за подпомагане на мерки по програми за развитие на селските райони, финансирани по ЕЗФРСР през периода 2015—2020 г. съгласно предвиденото в Регламент (ЕС) № […] [RDR]. В резултат на това съответната сума повече няма да е на разположение за мерки за подпомагане по програми за развитие на селските райони.

Споменатото в първа алинея решение се нотифицира на Комисията до датата, посочена в същата алинея.

Нотифицираният процент в съответствие с втора алинея е същият за годините, посочени в параграф 1, първа алинея.

Член 15

Преглед

Изброените в приложение I схеми за подпомагане се прилагат, без да се засяга възможността за преразглеждането им по всяко време в светлината на икономическите процеси и състоянието на бюджета.

ГЛАВА 2 Разпоредби, които се прилагат за България и Румъния

Член 16

Постепенно въвеждане на директни плащания

В България и Румъния националните тавани за плащания, посочени в членове 33, 35, 37, 39 и 51, през 2014 г. и 2015 г. се установяват въз основа на размерите, посочени в приложение V, част А.

Член 17

Допълнителни национални директни плащания и директни плащания

1. През 2014 г. и 2015 г. България и Румъния могат да използват национални директни плащания в допълнение към плащанията, които се отпускат по схемата за основно плащане, посочена в дял III, глава 1, и — за България — в допълнение към плащанията, които се отпускат по линията на специфичното плащане за култура — памук, посочено в дял IV, глава 2.

2. Общият размер на допълнителните национални директни плащания към схемата на основно плащане, който може да бъде отпуснат за 2014 г. и 2015 г., не превишава размерите, посочени в приложение V, част Б, за всяка от тези години.

3. За България общият размер на допълнителните национални директни плащания към специфичното плащане за култура — памук не превишава размерите, посочени в приложение V, буква В, за всяка от годините, посочени в споменатото приложение.

4. Допълнителните национални директни плащания се отпускат на базата на обективни критерии и по такъв начин, че да се осигури равнопоставеното третиране на селскостопанските производители и да се избегнат нарушения на пазара и на конкуренцията.

ДЯЛ III СХЕМА ЗА ОСНОВНО ПЛАЩАНЕ И СВЪРЗАНИ ПЛАЩАНИЯ

ГЛАВА 1 Схема за основно плащане

Раздел 1Създаване на схемата за основно плащане

Член 18

Права на плащане

1. Подпомагането по схемата за основно плащане е на разположение на селскостопанските производители, ако получат права на плащане съгласно настоящия регламент чрез първоначално разпределение съгласно член 21, от националния резерв съгласно член 23 или чрез прехвърляне съгласно член 27.

2. Правата на плащане, получени по схемата за единно плащане в съответствие с Регламент (ЕО) № 1782/2003 и с Регламент (ЕО) № 73/2009, изтичат на 31 декември 2013 г.

Член 19

Таван на схемата за основно плащане

1. Чрез актове за изпълнение Комисията определя годишния национален таван за схемата за основно плащане, като от годишния национален таван, установен в приложение II, изважда годишните суми, които се определят в съответствие с членове 33, 35, 37 и 39. Въпросните актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 56, параграф 2.

2. За всяка държава-членка и всяка година общата стойност на всички разпределени права на плащане и националния резерв са равни на съответния национален таван, приет от Комисията съгласно параграф 1.

3. В случай на промяна спрямо предходната година на тавана, приет от Комисията в съответствие с параграф 1, държавата-членка линейно намалява или увеличава стойността на всички права на плащане, за да се гарантира съответствие с параграф 2.

Член 20

Регионално разпределение на националните тавани

1. Държавите-членки могат да решат преди 1 август 2013 г. да прилагат схемата за основно плащане на регионално равнище. В такъв случай те определят регионите на базата на обективни и недискриминационни критерии като техните агрономски и икономически характеристики и техния регионален селскостопански потенциал или тяхната институционална или административна структура.

2. Държавите-членки разделят националните тавани, посочени в член 19, параграф 1, между регионите в съответствие с обективни и недискриминационни критерии.

3. Държавите-членки могат да решат регионалните тавани да подлежат на годишни прогресивни изменения на предварително определени годишни етапи и в съответствие с обективни и недискриминационни критерии, като например селскостопански потенциал или екологични критерии.

4. Доколкото това е необходимо за спазване на приложимите регионални тавани, определени в съответствие с параграф 2 или 3, държавите-членки извършват линейно намаление или увеличение на стойността на правата на плащане във всеки от регионите си.

5. Държавите-членки уведомяват Комисията до 1 август 2013 г. за решението по параграф 1, както и за мерките, предприети в изпълнение на параграфи 2 и 3.

Член 21

Първоначално разпределение на правата на плащане

1. При условие, че са изпълнени изискванията на параграф 2 на селскостопанските производители се разпределят права на плащане, ако са подали заявления за разпределяне на права на плащане по схемата за основно плащане до 15 май 2014 г., освен в случай на непреодолима сила и при извънредни обстоятелства.

2. Селскостопанските производители, които през 2011 г. са активирали най-малко едно право на плащане по схемата за единно плащане или са заявили подпомагане по схемата за единно плащане на площ — и в двата случая в съответствие с Регламент (ЕО) № 73/2009, получават права на плащане в първата година на прилагане на схемата за основно плащане, при условие че са получили право на директни плащания в съответствие с член 9.

Чрез дерогация от първа алинея селскостопанските производители получават права на плащане в първата година от прилагането на схемата за основно плащане, при условие че са получили право на директни плащания в съответствие с член 9 и че през 2011 г:

a) по схемата за единно плащане не са активирали никакво право на плащане, но са произвеждали предимно плодове, зеленчуци и/или са отглеждали предимно лозя;

б) по схемата за единно плащане на площ не са искали никакво подпомагане и са имали само селскостопанска земя, която не е била в добро селскостопанско състояние на 30 юни 2003 г. както е посочено в член 124, параграф 1 от Регламент (EО) № 73/2009,

Освен в случай на непреодолима сила или при извънредни обстоятелства, броят на правата на плащане, разпределени на селскостопански производител, е равен на броя на хектарите, отговарящи на условията за подпомагане по смисъла на член 25, параграф 2, които селскостопанският производител декларира в съответствие с член 26, параграф 1 за 2014 г.

3. В случаите на продажба или отдаване под аренда на тяхното стопанство или на част от стопанството, физически или юридически лица, които отговарят на условията от параграф 2, могат с договор, подписан преди 15 май 2014 г. да прехвърлят правото на получаване на права на плащане в съответствие с параграф 1 само на един селскостопански производител, при условие, че последният отговаря на условията по член 9.

4. Чрез актове за изпълнение Комисията приема правила за заявленията за разпределяне на права на плащане, подадени през годината на разпределяне на правата на плащане, когато въпросните права на плащане все още не могат да бъдат категорично установени и когато разпределението е засегнато от специфични обстоятелства. Въпросните актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 56, параграф 2.

Член 22

Стойност на правата на плащане и сближаване

1. За всяка съответна година единичната стойност на правата на плащане се изчислява, като се раздели националният или регионалният таван по член 19 или член 20, след прилагане на линейното намаление, предвидено в член 23, параграф 1, на броя на правата на плащане, разпределени на национално или регионално равнище в съответствие с член 21, параграф 2 за 2014 г.

2. Държавите-членки, които са приложили схемата за единно плащане, предвидена в Регламент (ЕО) № 73/2009 , могат да ограничат изчисляването на единичната стойност на правата на плащане, предвидени в параграф 1, до размер, съответстващ на най-малко 40 % от националния или регионалния таван, установен според членове 19 или 20, след прилагане на линейното намаление, предвидено в член 23, параграф 1.

3. Държавите-членки, които се възползват от предвидената в параграф 2 възможност, използват част от тавана, останал след прилагането на споменатия параграф, за увеличение на стойността на правата на плащане, в случаите когато общата стойност на правата на плащане, притежавани от селскостопанските производители, по схемата за основно плащане, изчислена в съответствие с параграф 2, е по-ниска от общата стойност на правата на плащане, включително специалните права, която е притежавал към 31 декември 2013 г. по схемата за единно плащане в съответствие с Регламент (ЕО) № 73/2009. За тази цел националната или регионалната единична стойност на всяко право на плащане на въпросния селскостопански производител се увеличава с дял от разликата между общата стойност на правата на плащане по схемата за основно плащане, изчислена в съответствие с параграф 2, и общата стойност на правата на плащане, включително специални права, които селскостопанският производител е притежавал към 31 декември 2013 г. по схемата за единно плащане в съответствие с Регламент (ЕО) № 73/2009.

При изчисляването на увеличението държавата-членка може също така да вземе предвид подпомагането, което е отпуснато през календарната 2013 година съгласно член 52, член 53, параграф 1 и член 68, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 73/2009, при условие че държавата-членка е решила да не прилага доброволното обвързано с производството подпомагане съгласно дял IV от настоящия регламент към съответните сектори.

За целите на първа алинея се счита, че селскостопанският производител притежава права на плащане към 31 декември 2013 г., когато на тази дата правата на плащане са му били разпределени или окончателно прехвърлени.

4. За целите на параграф 3, въз основа на обективни критерии, държавата-членка може да предвиди в случаите на продажба, отпускане или изтичане на цялата или на част от арендата на земеделски площи след датата, определена в съответствие с член 35 от Регламент (ЕО) № 73/2009, и преди датата, определена в съответствие с член 26 от настоящия регламент, увеличението на стойността на правата на плащане, които биха били разпределени на въпросния селскостопански производител, или част от него, да бъде върнато/а в националния резерв, когато увеличението би довело до неочаквани облаги за въпросния селскостопански производител.

Споменатите обективни критерии се установяват по такъв начин, че да се гарантира равнопоставеното третиране на селскостопанските производители и да се избегнат нарушения на пазара и на конкуренцията, като те включват най-малко следните:

а) минимална продължителност на арендата;

б) дела от полученото плащане, който се връща в националния резерв.

5. Най-късно считано от референтната 2019 г., всички права на плащане в дадена държава-членка или, в случай на прилагане на член 20 — в съответния регион, имат еднаква единична стойност.

6. При прилагане на параграфи 2 и 3 държавите-членки, като действат в съответствие с общите принципи на законодателството на Съюза, следват посока на сближаване на стойността на правата на плащане на национално или регионално равнище.

За тази цел, до 1 август 2013 г., държавите-членки определят стъпките, които се предприемат. Тези стъпки включват годишни прогресивни изменения на правата на плащане в съответствие с обективни и недискриминационни критерии.

Споменатите в първа алинея стъпки се нотифицират на Комисията до датата, посочена в същата алинея.

Раздел 2Национален резерв

Член 23

Създаване и използване на националния резерв

1. Всяка държава-членка създава национален резерв. За тази цел през първата година на прилагане на схемата за основно плащане държавите-членки извършват линейно процентно намаление на тавана на схемата за основно плащане на национално равнище, за да бъде сформиран националният резерв. Това намаление не трябва да надвишава 3 % освен ако е необходимо да покрие нуждите от разпределение съгласно параграф 4 за 2014 година.

2. Държавите-членки могат да администрират националния резерв на регионално равнище.

3. Държавите-членки установяват права на плащане от националния резерв в съответствие с обективни критерии и по такъв начин, че да се гарантира равнопоставеното третиране на селскостопанските производители и да се избегнат нарушения на пазара и на конкуренцията.

4. Държавите-членки използват националния резерв, за да разпределят приоритетно права на плащане на млади селскостопански производители, които започват своята селскостопанска дейност.

За целите на първа алинея „млади селскостопански производители, които започват своята селскостопанска дейност“ означава селскостопански производители, които отговарят на условията по член 36, параграф 2, които не са се занимавали със селскостопанска дейност от свое име и за своя сметка или които не са имали контрол върху юридическо лице, което се е занимавало със селскостопанска дейност през последните пет години, предхождащи началото на новата селскостопанска дейност. Когато става дума за юридическо лице, физическото(ите) лице(а), което(които) контролира(т) това юридическо лице, не трябва да са се занимавали със селскостопанска дейност от свое име и за своя сметка или не трябва да са имали контрол върху юридическо лице, което се е занимавало със селскостопанска дейност през последните пет години, предхождащи началото на селскостопанската дейност на юридическото лице.

5. Държавите-членки могат да използват националния резерв, за да:

а) разпределят права на плащане на селскостопански производители в райони, които са обект на програми за преструктуриране и/или за развитие, във връзка с форма на публична намеса, с цел да се предотврати изоставянето на земя и/или да се компенсират селскостопанските производители за специфичните неблагоприятни условия в тези райони.

б) линейно да увеличат стойността на правата на плащане по схемата за основно плащане на национално или регионално равнище, ако националният резерв надвиши 3 % през която и да било година, при условие че на разположение остават достатъчни суми за разпределения по параграф 4, буква а) от настоящия параграф и по параграф 7.

6. При прилагане на параграф 4 и параграф 5, буква а) държавите-членки установяват стойността на правата на плащане, които са разпределени на селскостопанските производители въз основа на националната или регионалната средна стойност на правата на плащане през годината на разпределение.

7. Когато селскостопанският производител има право на права на плащане или на увеличение на стойността на съществуващите такива по силата на окончателно съдебно решение или по силата на окончателен административен акт на компетентен орган на държава-членка, селскостопанският производител получава броя и стойността на правата на плащане, посочени във въпросното решение или акт на дата, определена от държавата-членка. Тази дата обаче не може да бъде по-късна от последната дата за представяне на заявления по схемата за основно плащ