BG Официален вестник на Европейския съюз C 277/171

Становище на Комитета на регионите относно „Пакет „Отговорни предприятия“

2012/C 277/17

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

— приветства факта, че Комисията поставя социалната икономика и социалните иновации в центъра на водещата инициатива на стратегията „Европа 2020“„Съюз за иновации“, Европейската платформа срещу бедността и социалното изключване и Акта за единния пазар;

— е съгласен, че е нараснало значението на стратегическия анализ на корпоративната социална отговорност (КСО) с оглед на конкурентоспособността на предприятията. Той може да спомогне за управлението на рисковете, намаляване на разходите, осигуряването на капитал, отношенията с клиентите, управлението на персонала и способността за иновации. Обръщайки внимание на КСО, предприятията могат да укрепят доверието на служителите, потребителите и гражданите в тях;

— приветства призива на Комисията към европейските бизнес лидери да си сътрудничат тясно с публичните власти и другите заинтересовани страни, за да насърчават отговорния бизнес сред все повече дружества в ЕС, в съответствие с ясните цели, определени за 2015 и 2020 г.;

— насърчава Комисията да обръща по-голямо внимание на различните равнища на развитие и на регионалните различия, които все още се наблюдават в рамките на ЕС. Ситуацията в държавите членки, регионите и градовете по отношение на петте главни цели – в областта на заетостта, научните изследвания и иновациите, изменението на климата и енергетиката, образованието и предотвратяването на бедността – варира значително и те са засегнати в различна степен от кризата.

Докладчик г-жа Satu TIETARI (FI/АЛДЕ), член на Общинския съвет на Säkylä Отправни документи Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите, Европейския надзорен орган по защита на данните: Пакет „Отговорни предприятия“, който включва: — уводното съобщение, COM(2011) 685 final — предложението за преразглеждане на Счетоводните директиви, COM(2011) 684 final — предложението за изменение на Директивата „Прозрачност“, COM(2011) 683 final — съобщението относно корпоративната социална отговорност (КСО), COM(2011) 681 final — съобщението „Инициатива за социално предприемачество“, COM(2011) 682 final

I. ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

1. приветства факта, че Комисията поставя социалната икономика и социалните иновации в центъра на водещата инициатива на стратегията „Европа 2020“„Съюз за иновации“, Европейската платформа срещу бедността и социалното изключване и Акта за единния пазар;

2. е съгласен, че е нараснало значението на стратегическия анализ на корпоративната социална отговорност (КСО) с оглед на конкурентоспособността на предприятията. Той може да спомогне за управлението на рисковете, намаляване на разходите, осигуряването на капитал, отношенията с клиентите, управлението на персонала и способността за иновации. Обръщайки внимание на КСО, предприятията могат да укрепят доверието на служителите, потребителите и гражданите в тях;

3. приветства призива на Комисията към европейските бизнес лидери да си сътрудничат тясно с публичните власти и другите заинтересовани страни, за да насърчават отговорния бизнес сред все повече дружества в ЕС, в съответствие с ясните цели, определени за 2015 и 2020 г.;

4. подкрепя намерението на Комисията да не дава стандартно определение на социално предприемачество за целия ЕС, което да обединява всички заинтересовани страни и да доведе до прекалено ограничаващо регулиране, и одобрява предложението за общи принципи, за да се даде възможност да се отчитат политическите, икономическите и социалните стратегии и възможности на различните държави членки. Все пак във всички държави от ЕС трябва да се използват съпоставими езикови формулировки и терминология;

5. приветства ангажимента на Европейската комисия за изграждане на силна и конкурентоспособна Европа, насочена към устойчив растеж, с цел да се консолидира икономическото възстановяване. Стратегията „Европа 2020“ извежда на преден план подкрепата за конкурентоспособния и устойчив бизнес (1);

6. отбелязва, че новите променливи условия, които се отразяват на конкурентоспособността, поставиха под въпрос световната роля на европейската икономика, и че стратегията „Европа 2020“ следва да получи силна подкрепа, така че да подпомогне европейската икономика да възстанови своите позиции. Като основен двигател на растежа в този процес трябва да се разглежда социалното измерение;

7. подчертава колко е важно при формулиране на отговора на световните предизвикателства да се използва предимството на добавената стойност посредством действия на равнището на ЕС. Целите на стратегията „Европа 2020“ могат да бъдат постигнати само чрез обединяване на ресурсите на държавите членки и създаване на синергии;

8. подкрепя разширяването на цялостното сътрудничество и на споразуменията между регионите и държавите членки, които ги ангажират с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“;

9. насърчава Комисията да обръща по-голямо внимание на различните равнища на развитие и на регионалните различия, които все още се наблюдават в рамките на ЕС. Ситуацията в държавите членки, регионите и градовете по отношение на петте главни цели – в областта на заетостта, научните изследвания и иновациите, изменението на климата и енергетиката, образованието и предотвратяването на бедността – варира значително и те са засегнати в различна степен от кризата;

10. счита, че отговорната стопанска дейност следва да се подкрепя и възнаграждава в рамките на пазара, например чрез инвестиционни субсидии и обществени поръчки. Подкрепата следва да бъде насочена към заинтересованите страни, които признават решаващото значение на работниците за развиването на предприятията. Повишаването на заетостта сред групите, считани за изложени на риск от безработица, следва да бъде възнаграждавано, за да се постигне ефект на възпроизвеждане;

11. изразява задоволство във връзка с предложението на Комисията да признае публично, че предприятията дават своя принос посредством социално отговорното си поведение. ЕС може да помогне за разпространяване на най-добри практики, укрепване на взаимното обучение между равнопоставени партньори и насърчаване на все по-голям брой предприятия да разработват свой собствен подход към въпросите на корпоративната социална отговорност;

12. призовава Комисията да изготви законодателство, с което инвестиционните фондове и финансовите институции да бъдат задължени да информират своите клиенти (граждани, предприятия, органи) за принципите на етичните и отговорни инвестиции, които използват, или за стандартите и правилата, които прилагат, за да утвърдят в ежедневните си дейности нова етична система;

13. подкрепя създаването на европейски инструмент, който ще помогне на социалните предприятия при осигуряването на финансиране;

14. предлага Комисията и КР да наблюдават и редовно да извършват оценка на прилагането и предоставянето на информация в тази област. Чрез предоставянето на информация за социалните въпроси и въпросите, свързани с околната среда и климата, може да се увеличи ангажираността към прилагането на различни мерки, които ще улеснят идентифицирането на основните рискове за устойчивото развитие;

15. разбира, че изграждането на КСО ще изисква нови умения от страна на предприятията и промяна в ценностите и поведението. Държавите членки могат да играят решаваща роля като предоставят на образователните институции стимули да включат КСО, устойчивото развитие и отговорното гражданство в съответните учебни програми както в рамките на средното, така и във висшето образование;

16. изразява задоволство, че инициативата отдава ключова роля на обучението, на общественото съзнание и на признаването на дейността за развитие в рамките на новия модел на растеж на ЕС и подкрепя намерението на Комисията да насочва и финансира проектите, които укрепват социалната отговорност; смята, че нагласите за социално предприемачество следва да се развиват още на най-ранната образователна степен. В резултат на това ще се оформи съответното осъзнаване на ролята на човешкия капитал в икономиката;

17. признава, че се е разширил обхватът на понятието „индустрия“ и че нараства все повече значението на новия тип индустрия, основана на работата в мрежа. Разширяването на социалната отговорност, така че да обхване всички операции, ще спомогне за развитието на подобни предприятия;

18. признава, че разширяването на социалната отговорност върху сферата на бизнеса е основно предизвикателство при осигуряването на по-голяма последователност на политиката на ЕС в областта на правата на човека;

19. отбелязва, че ефективното прилагане на Ръководните принципи на ООН ще спомогне за утвърждаване на интересите на ЕС относно въпросите, свързани с индивидуалните права на човека, и насърчаването на основните трудови стандарти в области като детския труд, принудителния труд, полаган в места за лишаване от свобода, трафика на хора, равенството между половете, дискриминацията, свободата на сдружаване и правото на колективно преговаряне;

20. счита, че Европейският съюз следва да инвестира в мерки с най-голям социално-икономически потенциал и подкрепя намерението на Комисията да работи с предприятията и заинтересованите страни през 2012 г., за да изготви насоки за правата на човека за отделни сектори и за МПС въз основа на Ръководните принципи на ООН;

21. изтъква отново, че една от най-важните цели следва да бъде създаването на по-отговорна и по-прозрачна система на финансиране. Когато вземат решения за инвестиции, инвеститорите не бива да се интересуват само от моментната финансова изгода. Въздействието на отговорна политика по отношение на човешкия капитал се изразява в конкурентни предимства в дългосрочен план. Те носят значителни финансови ползи;

22. счита, че целта на социалната отговорност следва да бъде да се разработят процеси, които позволяват по-ефективно, отговорно и прозрачно управление на намаляващи ресурси, и да се увеличи прилагането на социално отговорни мерки;

23. посочва, че демографските тенденции са свързани с нови модели на потребление. Застаряването на населението в развитите страни натоварва все повече социалните услуги, но и ще даде също така възможности за създаване на социално отговорни предприятия;

24. предлага Комисията и КР да определят етични и основани на ценности мерки, чрез които да се повишава мотивацията на предприятията за развиване на социалната отговорност. Това ще изисква нови умения от страна на предприятията и промяна в ценностите и поведението;

25. препоръчва да се търсят стимули, които ще насърчат предприятията да бъдат по-отговорни в социално отношение доброволно и по своя инициатива. На предприятията следва да се даде възможност за гъвкавост, за да създават иновации и да разработват подходи за социална отговорност, адаптирани към тяхната ситуация, и те не следва да бъдат натоварвани прекалено много с оглед на своя размер и сектор. Следва да се отбележи, че КСО насърчава и подкрепя социалния диалог.

26. счита, че на местно равнище в различни части на Европа следва да се разработят реални, количествено измерими мерки, така че да бъдат видими и да могат да бъдат споделени както прякото, така и косвеното въздействие на дейностите;

27. подкрепя концепцията за интегрирана устойчивост, която балансира икономическите, социалните и екологичните фактори. Следва да се насърчава разглеждането на социалните аспекти на обществените поръчки, като същевременно се прилага сегашната правна рамка на ЕС (2);

28. подчертава значението на това да се гарантира, че държавите членки и публичните власти на всички равнища ще се възползват в пълна степен от възможностите, предлагани от сегашното законодателство за обществените поръчки, за включване на социално отговорни критерии в областта на обществените поръчки. Въпреки това за малките предприятия и микропредприятията следва да се гарантират еднакви възможности за участие в търгове, както и устойчивостта на това участие;

29. приветства усилията на Комисията законодателството в областта на обществените поръчки да се адаптира по-добре към местните потребности и призовава Европейския парламент и Съвета да продължат да ги отчитат, заедно с потребностите на МСП;

30. препоръчва да се търсят предложения за мерки за реформа на законодателството в областта на обществените поръчки, така че то да предоставя повече възможности за по-дребни, по-гъвкави и социално отговорни участници. Следва да е възможно да се изтъкват качеството и условията на труд при изпълнението на обществени поръчки, по-специално в социалния сектор и сектора на здравеопазването;

31. настоява при обявяването на обществени поръчки да бъде подкрепяно създаването на партньорства и мрежи. Конкурентната тръжна процедура не трябва да е твърде обременяваща и сложна, нито да изисква прекалено голямо количество документация. Следва също да се избягва прекаленото наблягане върху постигането на резултати с възможно най-малко средства и възможно най-бързо. Най-важното е да се постигнат качествените резултати, очаквани от обществеността;

Нужда от нови модели и предложени мерки за укрепване на социално отговорните предприятия

Социалната отговорност като фактор на конкурентоспособността

32. застъпва се за мерки, които ще помогнат на предприятията да развият по-отговорни в социално отношение и по-конкурентоспособни дейност, продукти и пакети от услуги. Би трябвало да се изготви и проведе проучване, чрез което да се определи какво ноу-хау съществува в сектора, по какви начини може да се развива и каква да бъде измеримата цел и как да се насърчава обменът на най-добри практики;

Удобство за потребителите при ползване

33. счита, че потребителите следва да имат лесен достъп до информацията за социално отговорните предприятия и техните продукти. Информацията следва да е достъпна във вид, който е лесен за използване и разпространяване;

34. подчертава значението на прозрачността и откриването на различни аспекти на производствените процеси, за да се покаже социална отговорност. Терминологията следва да е ясна и последователна, а потребителите следва да получат възможност да дават своето мнение;

Финансовите стимули трябва да бъдат разбираеми

35. счита, че ако се предоставят финансови и други стимули за социалното предприемачество, те трябва да бъдат разбираеми. В същото време бизнес средата трябва да може да насърчава отговорния бизнес и да го прави привлекателен. И по-малките предприятия следва да получат истинска възможност да оперират като социални предприятия;

Обучение, образование

36. счита, че на социалното предприемачество се отдава твърде малко значение в рамките на обучението. Липсата на предприемачески подход у ръководителите на социални предприятия може би пречи на развитието. Затова е от първостепенно значение в бъдеще да се възприеме двупистов подход към въпроса за социалната икономика: текущ подход в рамките на обучението и подход, насочен към бъдещето в рамките на програмите за висше образование. Отчитането на тези въпроси ще позволи подходящо обучение на кадрите;

37. счита, че следва да бъдат разработени инициативи за развитие и обучение в сътрудничество с финансиращите органи. По този начин човешкият капитал също може да бъде използван за развитието на социалното предприемачество;

Преразглеждане на законодателството в областта на обществените поръчки

38. отбелязва, че във връзка с тръжните процедури за публични услуги и доставки се поставя особен акцент върху цената. Обществените поръчки са под формата на мащабни, еднократни тръжни процедури за предоставяне на услуги или за доставки, с което по-дребните участници може да бъдат изключени поради по-високата единична цена на поръчките. Следва да се улесни отчитането на съображенията на устойчивото развитие при възлагането на обществени поръчки. Трябва да се организира обучение и да се предоставят насоки за това как да се кандидатства за тръжна процедура;

Насърчаване на социалното предприемачество

39. счита, че социалното предприемачество следва да се насърчава, така че да може да бъдат включвани експерти от различни области и да се споделя информация за различни практически аспекти;

40. посочва, че много МСП се чувстват изключени при изготвянето на нови разпоредби и правила. Предприятията следва да получат практическа възможност да оказват влияние и да правят оценка на въздействието на различните мерки, както и да им се предлагат по-гъвкави възможности, например в областта на финансирането;

41. счита също така, че е важно да се намери нов начин за подобряване на икономическите резултати на предприятията, на тяхната отчетност и прозрачност, за да се улесни достъпът до финансиране;

42. отбелязва, че в социалната икономика в ЕС са заети повече от 11 милиона души или 6 % от цялата работна сила (3). Тя включва организации със специален правен статут (кооперации, фондации, асоциации и взаимоспомагателни дружества), много от които имат социални цели в съответствие със специфичната им правна форма, както и социални предприятия, които оперират като традиционни частни предприятия или дружества с ограничена отговорност;

43. изтъква липсата на признание за социалното предприемачество. Заинтересованите страни в различните региони и страни не са достатъчно добре свързани в мрежа, което възпрепятства разпространението на добри практики, установяването на партньорства и създаването на нови възможности;

44. подчертава по-специално нуждата от единен пазар за нова, приобщаваща форма на растеж, насочена към постигане на възможно най-високо равнище на заетост;

45. призовава да се разгледа въпросът дали социалните предприятия могат да дадат значителен икономически принос, например като подобряват производствените методи в публичния сектор. Социалното предприемачество може да послужи като модел за реформа на обществените услуги, която ще бъде неизбежна в бъдеще;

46. би искал в обществените поръчки да бъдат отчитани по-специално специфичните характеристики на социалните предприятия. Това обаче не трябва да води до нарушаване на конкуренцията;

47. подкрепя мерките, предприети от Комисията в рамките на Европейската платформа срещу бедността и социалното изключване (4) и Акта за единния пазар (5) с цел засилване на териториалното сближаване и откриване на оригинални подходи за решаване на социални проблеми, по-специално с оглед на борбата с бедността и социалното изключване;

48. подкрепя идеята социалните предприятия да образуват отделна категория предприятия със собствен правен статут и други цели, различни от простото предоставяне на печалба за акционерите. Подобна категория предприятия обаче би имала собствени регионални и национални приоритети;

49. подкрепя предложението на Комисията за определяне на споделени принципи, като уважава различния избор на държавите членки в политическата, икономическата и социалната област и способността за иновации на социалните предприятия;

50. посочва, че социалната отговорност не е нещо ново за малкия бизнес. Социалното предприемачество вече се осъществява на практика от предприятията, без те да го осъзнават. Те може би не са запознати с тази терминология и концепция. Би трябвало да се засили информираността за концепцията, така че тя да може да се прилага в икономическите операции и при ориентирането им в правилна посока;

51. подкрепя мерки, които да засилят степента на информираност за социалното предприемачество и да увеличат неговата видимост и популярност. Би трябвало да може да се намира по-бързо и по-лесно информация за социалните предприятия, за да може да се споделят опитът и най-добрите практики;

52. се застъпва за създаване на многоезична цифрова платформа за обмен на информация, насочена към социалните предприятия, бизнес инкубатори, бизнес клъстери и инвеститори в социални предприятия, както и за улесняване на обмена на информация и достъпа до подпомагане от програми на ЕС. Разработването на платформата следва да бъде предшествано от консултации със заинтересованите групи;

53. предлага да бъдат създадени всички необходими предпоставки за хармонизиране на практиките за финансиране на проекти. Тъй като субсидиите за даден проект трябва да се търсят от няколко различни органа, кандидатите трябва да се запознаят с различни пакети от правила и насоки за всеки един от тях, защото видът и сумата на подпомагането, предоставяно от различните системи, се различават в зависимост от това кой е държавният финансиращ орган, какъв е видът на проекта и какво е националното законодателство. За по-дребни участници, особено тези с по-малки ресурси, това ограничава възможностите за участие в проекти. Внимание трябва да се обърне и на процедурите за прилагане, тълкуване и кандидатстване за подпомагане от ЕС;

54. счита, че следва да бъде доразвита общата посока на действията и целенасочените програми, за да се подкрепят социалните предприятия и да се насърчават социалните иновации. Тези мерки обаче трябва да бъдат изготвени по такъв начин, че да не водят до нарушаване на конкуренцията;

55. обръща внимание на трудностите, пред които са изправени социалните предприятия при намирането на финансиране за развитие на тяхната дейност. Начинът, по който социалните предприятия използват приходите или осигуряват заетост за социално уязвими граждани, често пъти създава у кредиторите или потенциалните инвеститори впечатлението, че те са по-рисковани и имат по-ниски приходи;

56. подкрепя предложените от Комисията мерки (6) за насърчаване на заинтересованите страни от частния и публичния сектор да инвестират в по-голяма степен в предприятия посредством собствен капитал или заеми – чрез социално отговорни инвестиции или инструмент, използван за финансиране на социални предприятия;

57. се застъпва за изготвяне на регулаторна рамка на европейско равнище, която ще позволи създаването на новаторски и социално отговорни структури за инвестиране;

58. настоява всички предприятия и фондации в сектора на социалното предприемачество да могат да оперират на единния пазар, поради което правилата не следва да бъдат твърде сложни. Правилата би трябвало да бъдат лесни за усвояване и спазване;

59. приветства плановете на Европейския инвестиционен фонд (7) за създаване през 2012 г. на механизъм за участие със собствени средства (ESIEF (8) за инвестиране в структури със социални цели, на които, особено в началната фаза на създаването им, е трудно да се осигури финансиране;

60. предлага да се разгледа възможността за създаване на нов инвестиционен пул за социално предприемачество и да се обмисли дали не би могло да се развие подход за иницииране на социално предприемачество, който да насърчава участието на различни финансиращи органи в системата за иновации. Финансирането следва да е съчетано с консултиране и предоставяне на насоки във връзка с инвестициите и с уменията за ръководене на предприятия, тъй като огромното многообразие от възможности за финансиране затруднява новите и малките предприятия при кандидатстването. Фактът, че е трудно да се опишат бизнес дейностите и да се определят цели, е пречка пред достъпа до финансиране;

61. настоява инвестициите да бъдат съпътствани от точно определяне на въздействието и изискване да се действа отговорно;

62. предлага създаването на иновации и нови предприятия да бъде поставено като качествена цел за развитието на социалното предприемачество, така че да се допринесе за намаляване на дългосрочната безработица и създаване на нови трайни работни места и мрежи, по-специално сред малките предприятия;

63. препоръчва да се проучи по-внимателно дали социалното предприемачество и съпровождащото го обучение може да се използва за подпомагане на навлизането на уязвими млади хора на пазара на труда и дали участието в социалното предприемачество може да им предложи занаят и опит, което да им позволи да направят прехода от живот на държавни помощи към активен трудов живот;

64. изтъква възможността за предаване на уменията и латентните знания на работниците на средна възраст на по-младите поколения посредством създаването на социални предприятия. По-възрастните работници, които могат да работят още дълго време, също са застрашени от съкращения и маргинализиране в условията на икономическата криза. Финансирането от ЕС следва да се използва и за подпомагане на възприемането на наставническия модел в социалното предприемачество. Трансферът на знания между поколенията създава значителна добавена стойност, защото по-възрастните работници могат да предават начини на мислене и умения, докато младите работници имат свежи идеи и ентусиазъм. Така че наставническият модел работи и в двете посоки;

65. подкрепя предоставянето на повече информация на възрастните хора за ползите от социалното предприемачество в рамките на Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията – 2012 г.;

66. смята, че за подобряването на бизнес уменията и за насърчаване на обмена на ноу-хау следва да се организира предоставяне на експертни съвети, услуги за развойна дейност, семинари, посветени на сътрудничеството, проучвателни посещения и други дейности, съобразени със съответната ситуация, пред която са изправени предприятията;

67. се изказва в подкрепа на дългосрочен вместо разпокъсан, основаващ се на проекти, подход. Поетапно действие, основано на ясни междинни цели, е предпоставка за изграждането на рентабилни дейности в предприятията на социалната икономика;

68. се застъпва за изграждането на междусекторни партньорства и партньорства между организации, действащи в различни сфери и области. Кои други действащи лица е важно да бъдат привлечени за участие и кои са тези, които вече участват в социалното предприемачество? Какво може да се каже за съответните проекти, програми и мрежи, с които е свързано социалното предприемачество като цяло или с които се прави опит то да бъде свързано? Как могат други проекти / участници във финансирането / инвеститори да извлекат полза от работата в мрежа?

69. Смята, че в сътрудничество със заинтересованите лица следва да бъдат набелязани добри подходи и приложими модели. Предприятията в социалната икономика в Европа следва да бъдат оценени и описани и да се идентифицират специфичните им отлики, финансови модели, икономическа тежест, потенциал за презграничен растеж, правни форми, както и съдържанието и принципите на действащите по отношение на тях данъчни режими. По този начин може да се използва наличната информация и да се изградят концептуални модели, които да включват най-добрите практики;

Разработване на система за сертифициране на социалното предприемачество

70. смята, че тъй като предприемачеството става все по-многообразно и броят на различните предприемачи расте, е необходимо социалното предприемачество да бъде определено по-точно, така че да могат да се прилагат справедливи процедури за данъчно облагане, пенсионни системи и социално-осигурителни вноски, като по този начин се създават работни места и се подпомага възникването на различни възможности за бизнес;

71. препоръчва да се разработи акредитиране на местно равнище въз основа на определени критерии, както и тясно сътрудничество и развиване на партньорства между регионите; застъпва се за идеята да се остави място за специфичните регионални аспекти с цел да се подкрепят отговорните предприятия, както по отношение на съдържанието, така и на формата на признанието;

Обучение, насоки и наставничество за непрекъснато развитие

72. смята, че създаването на благоприятна среда за предприятията, развиващи дейност в социалната икономика, ще изисква нов вид лидерство и експертен опит от тяхна страна, които могат да бъдат постигнати посредством промяна на програмите за висше образование, обучение и системно усъвършенстване;

73. препоръчва учене чрез практическа работа или наставнически подход с цел ефективно използване на ресурсите. Събирането и споделянето на опита на социалните предприемачи, които вече от известно време развиват активна дейност в своя сектор, е важен начин за увеличаване на количеството налична информация;

Резултати, които могат да служат като модел и да бъдат възпроизвеждани

74. отбелязва необходимостта от оценка на степента, в която работата и дейностите на работещите в областта на социалното предприемачество могат да служат като модел и да бъдат възпроизвеждани, и как въз основа на това би могъл да бъде разработен атрактивен модел на производство, който да насърчава инвеститорите да се ангажират с усилията за подобряване, а потребителите да купуват;

Предотвратяване на маргинализацията на младите хора

75. смята, че следва да се инвестира в заетостта и благоденствието на младите хора и на други хора, изложени на риск от маргинализация, като им се предоставят повече възможности за заетост и се развиват възможностите за социално предприемачество; чрез една леснодостъпна „концепция за действия“ би могло да се предостави финансиране при определени условия за предотвратяване на маргинализацията на деца и млади хора, с цел развитие и разширяване на нови видове услуги. Освен това на младите хора трябва да бъде предоставена възможност да кандидатстват за финансиране за собствените си проекти и дейности;

76. отбелязва, че дружество, чиито ценни книжа се търгуват на пазара, не може да оперира без надзор от страна на държавата членка;

77. изтъква необходимостта мерките по „концепцията за действия“ да бъдат насочени по-специално към оценка на въздействието;

78. призовава за гъвкавост по отношение на честотата и периодичността на публикуването на финансова информация за малките и средни емитенти и би желал честотата на публикуването да бъде подходяща;

79. би подкрепил мерки за опростяване на описателната част на финансовите отчети за малките и средните емитенти;

80. изразява надежда, че ще бъде отделено специално внимание на обсъждането на социалните иновации за предотвратяване на маргинализацията и за равнопоставеност на половете;

81. настойчиво призовава за подкрепа на стандартизирането и опростяването на комуникацията, като същевременно отбелязва, че на равнище ЕС достъпът до финансова информация за дружествата, чиито книжа се търгуват на пазара, понастоящем е тежък: заинтересованите страни трябва да прегледат 27 различни национални бази данни, за да търсят информация;

82. би желал да бъде създадена бизнес среда, която да насърчава в по-голяма степен творчеството и иновациите и която да подобри доверието в бизнеса, като намали бюрокрацията и премахне пречките, особено тези, които затрудняват дейността на малките и средните предприятия (МСП);

83. подкрепя разширяването на ролята на отговорната стопанска дейност в обществото и създаването на среда, в която предприемачите биват насърчавани да развиват иновации със социално въздействие и да разработват икономически жизнеспособни проекти. Дейностите следва да са рентабилни и мотивиращи за бизнеса, а дейностите по експлоатацията следва да бъдат съобразени с предприемачите от самото начало;

84. препоръчва да се извърши едновременна оценка на водещата инициатива „Съюз за иновации“, чиято цел е да се насърчават социалните иновации и да се използва творческият потенциал на сдруженията и социалните предприятия в полза на най-уязвимите групи и за откликване на належащите социални нужди, които не са били удовлетворени от пазара и публичните власти, за да се избегне дублиране на мерки;

85. одобрява опростяването на счетоводните директиви, по-специално в полза на по-малките дружества. Изискванията на счетоводните директиви, напр. по отношение на правилата за оповестяване и остойностяване, следва да бъдат разумни и справедливи и да отчитат големината на дружеството и сектора, в който то оперира;

86. смята, че по-прости счетоводни изисквания могат да насърчат бизнес среда, благоприятстваща създаването на предприятия и предприемачеството. Комитетът на регионите няма ресурси, за да анализира последиците от счетоводните изисквания и препоръчва Европейският парламент да възложи щателна оценка, която да бъде извършена, преди да влязат в сила счетоводните директиви;

87. въпреки това препоръчва опростяването на настоящите изисквания да се извърши по начин, който позволява отчетите да останат съпоставими и целесъобразни;

88. препоръчва стандартизиране на праговете за дружествата с една и съща големина с цел да се улесни съпоставянето и би искал съпоставимостта на финансовите данни да бъде насърчена в целия Европейски съюз;

89. подкрепя целта за регламентиране в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност и иска да се гарантира, че административните тежести са пропорционални на изгодите, които носят;

90. одобрява Акта за единния пазар (9), чиято цел е да опрости живота на МСП, които представляват над 99 % от европейските предприятия. Законодателният акт за малкия бизнес в Европа признава необходимостта от отчитане на различните нужди на МСП като категория, в рамките на която също да бъдат обособени различни сегменти. Освен това подходът на предложението – „мисли първо за малките“, предоставя възможност за счетоводни режими, подходящи за предприятия с различна големина;

91. препоръчва да се гарантира, че държавите членки няма да определят ненужни допълнителни изисквания. Това може да бъде постигнато най-добре чрез координирано законодателство на равнището на ЕС. Що се отнася до средно големите и големите дружества, финансовата отчетност трябва да стане по-съпоставима на равнището на ЕС, тъй като дейностите на тези дружества често обхващат целия ЕС и се отнасят до заинтересовани страни в целия вътрешен пазар;

92. подкрепя ангажимента, поет от правителствата на държавите от Г8, „да подкрепят прозрачността чрез приемане на закони или регламенти или чрез насърчаване на доброволни стандарти, които да изискват или поощряват дружествата за добив на нефт, газ и полезни изкопаеми да оповестяват плащанията си в полза на правителства“. Европейският парламент също представи резолюция (10), в която отново заяви подкрепата си за изисквания за отчетност по страни, по-специално за добивните отрасли;

Заключения

93. смята, че приоритетно трябва да се вземат мерки, с които да се направляват, насърчават и подпомагат МСП да възприемат по-широко социален и социално отговорен подход в своите дейности. В Европейския съюз има около 24 милиона малки и средни предприятия и за бъдещето на Съюза има значение как насърчаваме по-специално младите хора да се заемат с нов вид социално отговорен бизнес;

94. смята, че правилно подбрани мерки ще насърчат създаването на нови предприятия и растежа на вече съществуващите такива. Мерките в областта на индустриалната политика следва да бъдат насочени предимно към подпомагането на нови предприятия, които осигуряват голям брой работни места, имат амбицията за международен и социално отговорен растеж и работят добре в мрежа;

95. е убеден, че бъдещето е в регионалното развитие. Избраните цели или процедури могат да бъдат насочени към изграждането на нещо ново, като се запазва старото или със стремеж за адаптиране към промените в бизнес средата. Основното за един регион е способността му да надгражда върху своето ноу-хау, да се възползва от силните си страни, да се специализира и участва в регионални, национални и международни мрежи;

96. отбелязва, че следва да бъде установена ефективността и целесъобразността на подкрепата за предприятията, като в зависимост от резултатите бъдат направени необходимите промени и икономии. Следва да се развият стопански дейности в мрежа, в подкрепа на регионалната промишлена политика по принцип, като същевременно се използват по-добре потенциалът, силните страни и възможностите на отделните региони. Сътрудничеството между централните и периферните райони може да се подобри, ако се изготви карта на развитието. Освен това следва да заработят по-ефективно сътрудничеството, партньорството и свързването в мрежа между регионите;

97. смята също, че е важно да се обмисли дали поради обхвата на проектите и сложността на правилата, проектите често се ръководят от органи, специализирани в управлението на проекти, като общини, университети, училища и различни дружества за развитие на бизнеса. Следва да се отдели специално внимание за осигуряването на равни възможности за участие на малки предприятия в проекти. Утвърдените организации имат повече ресурси на разположение за проучване на сложните правила за проектите и за изготвяне на нужните доклади, за които малките предприятия може да нямат ноу-хау или капацитет. Едни по-гъвкави подходи на предприятията, обаче, биха предоставили възможност за по-разходоефективно изпълнение на проектите;

98. посочва, че организационната форма на социалното предприятие понастоящем не е добре дефинирана; основните действащи лица все още са публични администратори и големи организации, а предприемачите разглеждат социалното предприемачество по-скоро като вид благотворително предоставяне на услуги, отколкото като истински източник на стопанска дейност. Тези дейности следователно остават непознати и несвързани с предприемачеството или се разглеждат като взаимно конкуриращи се, вместо като паралелни видове дейности. На този въпрос следва да бъде отделено специално внимание в контекста на развитието на социалното предприемачество;

99. смята, че информацията за възможностите за социалните предприятия следва да се подобри и да стане по-достъпна. В основния уеб портал би трябвало да има линк към актуализирана основна информация. Различните данни следва да бъдат свързани помежду си и разпространявани с помощта на ефикасни методи на представяне като бюлетини, споделяне на важен опит и непрекъснато актуализиране;

100. смята, че следва да се постигне споразумение за приоритета на мерките, които ще се прилагат, и да се потърсят най-добрите практически мерки, техники и методи за справяне с проблемите в различните сфери. Тези методи следва да бъдат набелязани и възпроизведени, за да могат да се използват от възможно най-голям брой заинтересовани страни;

101. смята, че следва да се увеличи цялостният капацитет за бизнес развитие; събирането и споделянето на опита на социалните предприемачи, които вече от известно време развиват активна дейност в своя сектор, е важно за увеличаване на количеството налична информация. В Европа следва да има решимост за изграждане на интегриран ЕС, в който всички действащи лица са от значение и се правят усилия за всеки да се намери роля, която да му позволи да усъвършенства уменията си;

102. отбелязва, че целта е да се допринесе за генерирането на нови идеи и да се ускори възприемането на нови методи. Могат да се използват пилотни проекти за въвеждане на нови методи на пазара и натрупване на практически опит посредством успехите и грешките. Това ще предостави на сектора по-качествени и по-функционални модели и информация за ефективността и въздействието на едно и също понятие в различни целеви държави и за възникващите трудности и проблеми;

103. отбелязва, че пилотните проекти са начин за създаване на нов интерес към предприемачеството. Съществуват множество области за експериментиране, а пилотните инициативи дават възможност рискът да бъде ограничен в предварително определени рамки. Ако чрез пилотните инициативи могат да се генерират печеливши бизнес идеи, тогава е важно на ранните етапи да бъде предоставяна подкрепа под формата на финансиране и информация. Пилотните проекти могат да функционират и като платформи за обучение преди въвеждането на нови подходи;

104. накрая, препоръчва да се търсят методично дългосрочни решения, като се процедира по етапи. В Европа е необходима нова решимост за стимулиране на икономическия растеж и това може да се случи по един социално отговорен начин, дори и в условия на ограничения, свързани с екологични съображения. Следва да се разработят мерки за предотвратяване на изключването, които да обхващат достатъчно дълъг период в бъдеще. Краткосрочни мерки и мерки, основаващи се на отделни проекти без конкретни изисквания за последващи действия, трябва да се избягват. Продължаваме да се застъпваме за изготвяне на по-подробни предложения за мерки и отчети както по отношение на социалната отговорност, така и относно социалното предприемачество, за да се направи повече за насърчаване на социалната стабилност. Като цяло, от първостепенно значение е да се привлича вниманието към усилията за подобряване, да се споделят най-добрите практики и да се извличат поуки от тях, да се споделя наличната информация и да се възпроизвеждат резултатите. Комитетът насърчава идентифицирането на прототипи и подкрепа за дейности, ориентирани към бъдещето.

Брюксел, 19 юли 2012 г. Председател на Комитета на регионите Mercedes BRESSO

(1) COM(2010) 614 final.

(2) „Да купуваме социално! — Ръководство за отчитане на социалните измерения на обществените поръчки“, Европейска комисия, 2011 г.

(3) Международен център за изследвания и информация за публичната икономика, социалната икономика и кооперативите. The social situation in the European Union („Социалната икономика в Европейския съюз“), стр. 48.

(4) Съобщение на Комисията относно Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване: европейска рамка за социално и териториално сближаване. COM(2010) 758 final, 16.12.2010 г.

(5) Съобщение на Комисията относно Акт за единния пазар. Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието „Заедно за нов тип икономически растеж“. COM(2011) 206 final, 13.4.2011 г.

(6) COM(2011) 681 final.

(7) Група на ЕИБ.

(8) Европейски фонд за социални инвестиции и предприемачество (ESIEF), който ще инвестира в 10-15 структури в държавите членки

(9) Прегледът на счетоводните директиви се споменава в раздел 2.11 от съобщението на Комисията от април 2011 г. до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: „Акт за единния пазар – Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието „Заедно за нов тип икономически растеж“ “, което може да бъде намерено на адрес: http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_bg.pdf#page=2.

(10) Резолюция INI/2010/2102.