ПРИЛОЖЕНИЕ

ИНВЕСТИЦИОННИ НАСОКИ ЗА ФОНДА INVESTEU

Съдържание

1. ОБХВАТ 22

2. ХОРИЗОНТАЛНИ РАЗПОРЕДБИ 22

2.1. Принос към целите на политиката на Съюза и добавена стойност от Съюза 22

2.2. Неефективност на пазара, неоптимални инвестиционни ситуации и допълняемост 23

2.3. Общи изисквания по отношение на операциите по финансиране и инвестиране 23

2.3.1. Партньори по изпълнението, финансови посредници и крайни получатели 23

2.3.2. Видове финансови продукти и изисквания с цел гарантиране на общия интерес с партньорите по изпълнението и финансовите посредници 25

2.3.3. Изключени дейности 26

2.3.4. Съображения относно държавната помощ 26

2.4. Оценка на риска 26

2.5. Валута на финансирането 27

2.6. Принципи на разпределяне по компоненти на политиката 28

2.7. Географска и секторна диверсификация 28

2.8. Раздели „Държави членки“ в рамките на компонентите на политиката 29

2.9. Операции за смесено финансиране, получаващи подкрепа от фондa InvestEU 29

2.10. Стратегически инвестиции 30

3. НАСЪРЧАВАНЕ НА УСТОЙЧИВИ ИНВЕСТИЦИИ 31

3.1. Проследяване на разходите в областта на климата и околната среда и докладване 32

3.2. Проверка на устойчивостта 33

3.3. Схема за справедлив преход в рамките на InvestEU 33

4. ИЗПОЛЗВАНЕ НА ГАРАНЦИЯТА ОТ ЕС 34

4.1. Общи финансови продукти 35

4.1.1. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на дълговите операции 35

4.1.2. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на капиталовите операции 36

4.2. Тематични финансови продукти 36

4.2.1. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на дълговите операции 36

4.2.2. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на капиталовите операции 36

5. ФИНАНСИРАНЕ, ПРЕДОСТАВЕНО ОТ ПАРТНЬОРА ПО ИЗПЪЛНЕНИЕТО 36

5.1. Общи финансови продукти 37

5.1.1. Дългово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението 37

5.1.2. Капиталово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението 37

5.2. Тематични финансови продукти 38

5.2.1. Дългово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението 38

5.2.2. Капиталово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението 38

6. КОМПОНЕНТИ НА ПОЛИТИКАТА 39

6.1. Компонент, свързан с устойчивата инфраструктура 39

6.1.1. Области на политиката на намеса 39

6.1.2. Характеристики на потенциалните финансови продукти 47

6.2. Компонент, свързан с научните изследвания, иновациите и цифровизацията 49

6.2.1. Области на политиката на намеса 49

6.2.2. Характеристики на потенциалните финансови продукти 52

6.3. Компонент, свързан с МСП 55

6.3.1. Области на политиката на намеса 55

6.3.2. Характеристики на потенциалните финансови продукти 56

6.4. Компонент, свързан със социалните инвестиции и уменията 58

6.4.1. Области на политиката на намеса 58

6.4.2. Характеристики на потенциалните финансови продукти 62

1. ОБХВАТ

В настоящите инвестиционни насоки се определят изискванията за допустимост на финансовите продукти и операциите по финансиране и инвестиране в рамките на компонентите на политиката на фонда InvestEU в съответствие с член 8, параграф 9 от Регламент (ЕС) 2021/523 на Европейския парламент и на Съвета от 24 март 2021 г. за създаване на програмата InvestEU и за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1017 (1) (наричан по-нататък „Регламента за InvestEU“):

а) финансовите продукти, посочени в член 2, параграф 9 от Регламента за InvestEU, и операциите по финансиране и инвестиране, посочени в член 2, параграф 10 от този регламент, трябва да отговарят на изискванията, установени в Регламента за InvestEU и в настоящите инвестиционни насоки;

б) при вземане на решение съгласно член 24 от Регламента за InvestEU инвестиционният комитет трябва да проверява съответствието с настоящите инвестиционни насоки.

Настоящите инвестиционни насоки се отнасят както за раздел „ЕС“, така и за раздел „Държави членки“, установени в член 9 от Регламента за InvestEU, освен ако в настоящите насоки не е посочено друго. Определенията, посочени в член 2 от Регламента за InvestEU, се прилагат и за настоящите инвестиционни насоки.

2. ХОРИЗОНТАЛНИ РАЗПОРЕДБИ

2.1. Принос към целите на политиката на Съюза и добавена стойност от Съюза

Операциите по финансиране и инвестиране, подкрепяни от фонда InvestEU, следва да бъдат насочени към инвестиции, които носят добавена стойност от Съюза. Добавената стойност от Съюза може да се различава за различните операции по финансиране и инвестиране в рамките на специфичните финансови продукти, както е установено в рамките на всеки компонент на политиката в раздел 6 от настоящите инвестиционни насоки. Добавената стойност от Съюза на операциите по финансиране и инвестиране в рамките на финансовите продукти може да произтича също така от диверсификацията на риска на равнището на финансовите продукти чрез обхващане на различни сектори и географски региони. Освен това добавената стойност от Съюза може да произтича от приноса към устойчивостта на Съюза в области от стратегическо значение, както е изложено допълнително в точка 2.10 по-долу.

За постигане на целите на политиката на Съюза в областите на политиката, подкрепяни от InvestEU, както са установени в член 3 от Регламента за InvestEU и в приложение II към него по отношение на секторите в него, операциите по финансиране и инвестиране могат да допълват финансиране с безвъзмездни средства и друга подкрепа, по-специално чрез операции за смесено финансиране и съчетаване на различни форми на финансиране. Фондът InvestEU може по-специално да допълва съответни цели на политиката на програмата „Хоризонт Европа“ (2), Механизма за свързване на Европа (3), програмата „Цифрова Европа“ (4), програмата за единния пазар (5), Европейската космическа програма (6), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) (7), Кохезионния фонд (8), Европейския социален фонд+ (ЕСФ+) (9), Механизма за възстановяване и устойчивост (10), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (11), програмата „Творческа Европа“ (12), фонда „Убежище и миграция“ (13), фонда „Вътрешна сигурност“ (14), Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури (ЕФМДРА) (15), Програмата за околната среда и действията по климата (LIFE) (16), Иновационния фонд на схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ) (17), EU4Health (18), Фонда за справедлив преход (19) и Европейския фонд за отбрана (20).

2.2. Неефективност на пазара, неоптимални инвестиционни ситуации и допълняемост

В съответствие с член 209, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета („Финансовия регламент“ (21)) гаранцията от ЕС е насочена към преодоляване на неефективност на пазара или на неоптимални инвестиционни ситуации и към постигане на допълняемост, както е посочено в раздел А от приложение V към Регламента за InvestEU (22).

2.3. Общи изисквания по отношение на операциите по финансиране и инвестиране

2.3.1. Партньори по изпълнението, финансови посредници и крайни получатели

Съгласно член 2, параграф 13 от Регламента за InvestEU партньорите по изпълнението са допустими контрагенти, като например финансови институции, с които Комисията е сключила гаранционно споразумение.

Партньорите по изпълнението могат да предоставят финансиране на крайните получатели пряко (23) или непряко чрез частни или публични финансови посредници.

Партньорите по изпълнението могат също така да станат консултиращи партньори, за да предоставят пряко или непряко техническа помощ и подкрепа за изграждане на капацитет на финансовите посредници и крайните получатели в рамките на консултантския център InvestEU. Финансовите посредници могат също да предоставят техническа помощ и подкрепа за изграждане на капацитет на крайните получатели или самите те да се възползват от нея.

Преките операции се отнасят до прякото финансиране от партньорите по изпълнението за крайните получатели (24).

По отношение на непреките операции партньорите по изпълнението могат да сключват споразумения с финансови посредници в съответствие с член 208, параграф 4 от Финансовия регламент. В случай на финансиране чрез посредник съгласно член 208, параграф 4 от Финансовия регламент тези финансови посредници трябва да бъдат избрани от партньорите по изпълнението съгласно процедури, равностойни на прилаганите от Комисията. Тези процедури трябва да зачитат принципите за открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури и да не допускат конфликт на интереси. Те могат да бъдат например под формата на покана за изразяване на интерес. Непреките операции могат да включват също така предоставяне на финансиране чрез инвестиционни платформи, както са определени в член 2, параграф 18 от Регламента за InvestEU.

В съответствие с член 209, параграф 2, буква а) и член 219, параграф 3 от Финансовия регламент чрез операциите по финансиране и инвестиране следва да се предоставя подкрепа само за крайни получатели, които се считат за икономически жизнеспособни съгласно международно приетите стандарти към момента на предоставяне на финансовата помощ от Съюза.

Допустимите крайни получатели трябва да са физически или юридически лица, включително:

а) частни субекти, като дружества със специална инвестиционна цел или проектни дружества, големи предприятия, дружества със средна пазарна капитализация, включително малки дружества със средна пазарна капитализация (25), и МСП;

б) Субекти от публичния сектор (независимо дали са териториални или не, но с изключение на операции по финансиране и инвестиране със субекти (26), пораждащи пряк риск за държавата членка) и субекти от типа на субектите от публичния сектор;

в) смесени субекти, като публично-частни партньорства (ПЧП) и частни дружества с обществена цел; или

г) организации с нестопанска цел.

Целевите крайни получатели по даден финансов продукт ще бъдат определени в гаранционното споразумение.

Партньорите по изпълнението не могат да се намират в никоя от ситуациите, посочени в член 136, параграф 1 или параграф 4, буква а) или буква б) от Финансовия регламент. По отношение на финансовите посредници и крайните получатели прилагането на член 136 трябва да бъде посочено в гаранционните споразумения. Когато операциите по финансиране и инвестиране са в полза на крайни получатели, които представляват големи предприятия, субекти от публичния сектор и субекти от типа на субектите от публичния сектор, ползващи се от улеснен достъп до капиталовите пазари или до банково финансиране или са свързани с по-ниски нива на риск, партньорът по изпълнението трябва да демонстрира висока добавена стойност от политиката.

Въз основа на информацията, получена от партньора по изпълнението, инвестиционният комитет следва да проверява дали операцията по финансиране или инвестиране, която се ползва с подкрепа от InvestEU и която е представена от партньор по изпълнението, или комбинацията от такива операции, представена от повече от един партньор по изпълнението:

а) за преки операции: не надвишава 50 % (27) от общия размер на разходите по проекта;

б) за непреки капиталови операции: не надвишава 50 % от общия размер на фонда (28);

в) за непреки дългови операции: финансовият посредник следва да запази най-малко 20 % от експозицията.

Тези изисквания се прилагат, освен ако не е посочено друго в точка 5 от настоящите инвестиционни насоки.

При непреки операции партньорът по изпълнението следва по силата на договор да изисква финансовият посредник да не може да включва една и съща трансакция с крайни получатели или с други посредници в повече от един портфейл, който се ползва с подкрепа от InvestEU.

При непреки капиталови операции, във връзка с изискването в буква б) по-горе, партньорът по изпълнението следва да изисква от потенциалните финансови посредници да го информират за намерението си да търсят инвестиции от друг партньор по изпълнението и/или от финансов посредник, който се ползва от гаранцията от ЕС, при спазване на изисквания за поверителност, които са задължителни за потенциалните финансови посредници.

От крайните получатели следва по силата на договор да се изисква потвърждение, че съчетаването на подпомагане от фонда InvestEU с подпомагане от други програми на Съюза не превишава общия размер на разходите по проекта, ако е приложимо, и че подпомаганото от InvestEU финансиране не се използва за предварително финансиране на безвъзмездни средства по програми на Съюза или че безвъзмездни средства по линия на програма на Съюза няма да бъдат използвани за възстановяване на подкрепа по InvestEU.

Партньорите по изпълнението следва да гарантират видимостта на подкрепата от InvestEU в съответствие с член 32 от Регламента за InvestEU, както е уточнено допълнително в гаранционните споразумения, като се отчита характерът на финансовия продукт и на крайните получатели.

2.3.2. Видове финансови продукти и изисквания с цел гарантиране на общия интерес с партньорите по изпълнението и финансовите посредници

2.3.2.1. Определяне на приоритетни цели на политиката

Ще бъдат определени ключови показатели за изпълнението, които показват постигнатото по приоритетите на политиката, за да бъдат степенувани по приоритет целите на политиката в рамките на всеки финансов продукт. В допълнение ще се използва едно или повече от следните средства:

а) целеви суми за финансирането, което ще се предоставя за определени приоритети на политиката;

б) конкретни специални критерии, насочени към съответните крайни получатели;

в) различно покритие от гаранцията от ЕС на рисковете за конкретните приоритети на политиката;

г) лимити на концентрация по сектори/географски региони;

д) надлежно обоснован механизъм, основан на изпълнението, който да отразява постигнатото по специфичните приоритети на политиката;

е) определяне на междинни цели и цели, свързани с разпределянето на допълнителни траншове от гаранцията от ЕС за нови или съществуващи финансови продукти на партньор по изпълнението; или

ж) други подходящи средства.

Определените приоритети и приложимите инструменти ще се определят в гаранционното споразумение.

Освен това между Комисията и всеки партньор по изпълнението ще бъде установен тесен диалог с цел да се направлява политиката и да се извърши преглед на набора от операции, предвидени по линия на фондa InvestEU.

С цел да се осигурят гъвкавост и способност за реагиране на потенциално променящите се нужди на пазара и политиката в съответствие с изискванията в рамките на всеки компонент на политиката, Комисията и съответните управляващи органи по InvestEU могат да степенуват по приоритет допустимите области за финансиране, посочени в приложение II към Регламента за InvestEU, въз основа на средствата, описани в настоящата точка. По-специално Комисията може:

а) да извършва заедно с тях периодичен преглед на набора от проекти, представен от партньорите по изпълнението. Наборът от проекти е съставен от обобщена информация (или подробна информация, обект на договорените ангажименти за поверителност между партньора по изпълнението и крайния бенефициер, ако е договорено в гаранционното споразумение) относно прогнозния размер на финансирането по съответните области на политиката, на равнище подсектори и географското покритие на операциите. По-подробна информация ще трябва да се предоставя относно тематичните продукти, определени в точка 2.3.2.2, и за операциите по финансиране и инвестиране, ползващи се от смесено финансиране, определени в точка 2.9;

б) да дава насоки относно тълкуването на критериите за допустимост и инструментите за приоритизиране, посочени в настоящите насоки;

в) да прави преглед на изпълнението и обхвата на съответните финансови продукти с цел оптимизиране на постигането на приоритетите на политиката, посочени в настоящите насоки.

В рамката, изложена в настоящата точка 2.3.2.1, по общите финансови продукти могат да бъдат определени индикативни цели, насочени към конкретни цели на политиката.

2.3.2.2. Финансови продукти

Финансовите продукти могат да бъдат под формата на общи финансови продукти, тематични финансови продукти и съвместни общи или тематични финансови продукти.

Общите финансови продукти следва да подкрепят една или повече области на политиката, обхванати от всеки компонент на политиката, както е предвидено по-долу в точка 6 от настоящите инвестиционни насоки.

В надлежно обосновани случаи, в зависимост от рисковия профил на операциите по финансиране и инвестиране, насочени към конкретни цели на политиката, в рамките на компонентите на политиката могат да бъдат създадени тематични финансови продукти.

Тематичният финансов продукт следва да е насочен към ясно определена област на политиката с по-висока добавена стойност от Съюза, в която неефективността на пазара или неоптималната инвестиционна ситуация не може да бъде преодоляна с помощта на общи финансови продукти, тъй като значително се отклонява от правилата и условията на наличните общи финансови продукти. По-специално това може да се дължи на високорисковия профил на операциите по финансиране и инвестиране, който изисква по-голямо покритие на гаранцията от ЕС чрез асиметрично, ограничено или нулево споделяне на риска с партньора по изпълнението. Във всеки случай финансовият принос на партньора по изпълнението следва да е в съответствие с член 13, параграфи 4 и 5 от Регламента за InvestEU на база портфейл.

Тематичният финансов продукт следва да се основава на оценка на неефективността на пазара или на неоптималната инвестиционна ситуация, която следва да е пропорционална на характеристиките на предложения тематичен финансов продукт, доколкото този продукт вече не е бил обхванат от вече направени оценки и проучвания.

В допълнение към прегледа на набора от проекти партньорът по изпълнението следва да предостави на Комисията конкретна информация относно допустимостта за всяка операция по финансиране или инвестиране в рамките на тематичен продукт, както е предвидено в гаранционното споразумение.

Съвместен общ или тематичен финансов продукт може да бъде разработен с цел по-ефикасно постигане на цели на политиката, които попадат в повече от един компонент на политиката. Тези продукти следва да съчетават ресурси от два или повече компонента.

2.3.3. Изключени дейности

Фондът InvestEU не може да подкрепя дейности, посочени в раздел Б от приложение V към Регламента за InvestEU.

2.3.4. Съображения относно държавната помощ

Ресурсите на държавите членки в рамките на операциите по финансиране и инвестиране, които се ползват с подкрепа от фонда InvestEU по раздел „ЕС“ и раздел „Държави членки“, в определени случаи могат да се определят като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Въпреки това те са освободени от изискването за уведомяване за мерки за държавна помощ, предвидено в член 108, параграф 3 от ДФЕС, ако отговарят на изискванията съгласно Общия регламент за групово освобождаване (29), по-специално в специалния раздел за InvestEU (30) или в друг регламент за групово освобождаване (31). Съгласно член 108 от ДФЕС за всяка държавна помощ, която не отговаря на изискванията, заложени в някой от регламентите за групово освобождаване, трябва да бъде изпращано уведомление до Комисията.

2.4. Оценка на риска

За всички преки операции от типа на дълговите операции партньорите по изпълнението следва да извършват своята стандартна оценка на риска, като включат изчисление на вероятността от неизпълнение и очаквания процент на възстановяване, както и класификацията съгласно вътрешната система на партньора по изпълнението за определяне на рейтинга или за оценяване, и да докладват на Комисията за нея.

За да отразява цялостния риск на операцията, това изчисление следва да се извършва, без да се вземат предвид гаранцията от ЕС и финансовият принос на партньора по изпълнението. Трябва обаче да бъде отчетен фактът, че съгласно правилата и процедурите на партньора по изпълнението някои операции в рамките на тематичните продукти могат да попаднат извън обхвата на обичайните му рискови показатели. В тези случаи, за да се гарантира адекватно докладване на риска, партньорът по изпълнението следва да разработи в сътрудничество с Комисията адекватна оценка на риска.

Информация за очаквания рисков профил на операциите от типа на дълговите операции следва да се предостави също така на инвестиционния комитет като част от заявлението за подкрепа от фонда InvestEU. Операция от типа на дълговите операции е операция, която има рисковите характеристики на дълг и която може да включва инструменти под правната форма на дълг. Примери за дълг са заемите, финансовият лизинг, ипотеките, акредитивите, гаранциите, стендбай кредитните механизми и ценните книжа, емитирани на капиталовите пазари, като например облигациите; те могат да са първостепенни, тип „мецанин“ или подчинени, както и обезпечени или необезпечени.

За операциите от типа на капиталовите операции гаранцията от ЕС може да се използва за подкрепа на инвестиции в отделни субекти или проекти (инвестиции от типа на капиталовите инвестиции) от партньорите по изпълнението или чрез инвестиции във фондове (включително фондове на фондовете, механизми за съвместни инвестиции или други видове посредници) или други видове механизми за финансиране, свързани с рискове, характерни за портфейла от капиталов тип (портфейл от инструменти от типа на капиталовите инструменти).

Операция от типа на капиталовите операции е операция, която притежава рисковите характеристики на собствен капитал. Това може да включва инструменти под правната форма на собствен капитал, като например инвестиции в обикновени или привилегировани акции, и квазикапиталови или хибридни инструменти, като например дълбоко подчинени заеми с участия в печалбата, финансиране тип „мецанин“, заеми за рисков капитал, конвертируеми инструменти, варанти или други форми на капиталови стимули, когато притежателят им е изложен на риск от капиталов тип. За преките операции от типа на капиталовите операции партньорът по изпълнението следва да извършва своята стандартна оценка и съответно да докладва на Комисията за нея. За операциите, които попадат извън обхвата на редовните капиталови показатели, партньорът по изпълнението следва да разработи адекватен метод за оценка в сътрудничество с Комисията, за да се гарантира подходящо докладване.

Партньорът по изпълнението следва да използва стандартната си оценка на риска, за да определи дали дадена операция се класифицира като операция от капиталов или от дългов тип, независимо от правната ѝ форма и номенклатура, и съответно следва да докладва за това на Комисията.

За операциите с участието на посредник партньорите по изпълнението могат да използват стандартните процедури на финансовите посредници по отношение на оценката на риска на крайните получатели или оценката на операцията, както е приложимо. В гаранционното споразумение ще се предвижда, че резултатът от извършения от партньорите по изпълнението анализ въз основа на данните, получени от финансовите посредници на равнище портфейл, следва да се докладва на Комисията, за да може тя да оцени въздействието на тези операции върху риска, поет от гаранцията от ЕС, и адекватността на нуждите от провизии.

Операциите по финансиране и инвестиране следва да се картографират към обща рейтингова система, въведена съгласно член 11, параграф 1, буква б), подточка ii) от Регламента за InvestEU. Съответната информация за оценката на риска на операция по финансиране или инвестиране следва да се предоставя на инвестиционния комитет в съответствие с член 24, параграф 4 от Регламента за InvestEU и на Комисията за целите на докладването. Подробните изисквания следва да се уреждат в гаранционните споразумения, като се отчитат интересите на ЕС като гаранта и се гарантира подходяща защита на поверителността на частната и/или търговската информация с чувствителен характер.

2.5. Валута на финансирането

Гаранцията от ЕС за партньорите по изпълнението следва да се предоставя в евро.

Финансирането за крайните получатели по операциите по финансиране и инвестиране може да се предоставя във всяка валута със статус на законно платежно средство в дадена държава членка. Такова финансиране може да допринася също така за развитието на местните капиталови пазари.

Финансирането може да бъде предоставено и в други търгуeми валути. Въпреки това партньорите по изпълнението и финансовите посредници следва да се стремят да не излагат крайните получатели на валутен риск. По правило финансирането може да бъде предоставяно на крайните получатели в други валути, различни от законното платежно средство на държавата, в която е установен крайният получател, единствено въз основа на сериозна икономическа обосновка. В тези случаи е за предпочитане финансирането да се предоставя в евро.

2.6. Принципи на разпределяне по компоненти на политиката

Финансовите продукти следва да се създават в рамките на подходящия компонент на политиката в съответствие със следните принципи:

а) финансовите продукти за подкрепа на операции по финансиране и инвестиране, чиято основна цел е постигането на положително социално въздействие или развитието на умения, попадат в рамките на компонента на политиката, свързан със социалните инвестиции и уменията;

б) финансовите продукти за подкрепа на портфейли, включващи само МСП и малки дружества със средна пазарна капитализация под формата на дълг или капитал чрез посредник, попадат в компонента на политиката, свързан с МСП, с изключение на продуктите, попадащи в обхвата на буква а). При преките операции финансовите продукти за подкрепа на портфейли, включващи само МСП и малки дружества със средна пазарна капитализация в обща област на политиката, както е посочено в член 8, параграф 1, буква в) от Регламента за InvestEU, следва да се разпределят към компонента, свързан с МСП, а финансовите продукти, насочени към други специфични области на политиката, следва да се разпределят към компонента, обхващащ съответната област;

в) финансовите продукти за подкрепа на дейности, свързани с научните изследвания, иновациите или цифровизацията, попадат в компонента, свързан с научните изследвания, иновациите и цифровизацията, с изключение на посочените в букви а) и б);

г) финансовите продукти за подкрепа на инфраструктурни операции, свързани мобилни активи, внедряване на иновативни технологии, при които рискът е свързан главно с търсенето, и специфично за даден сектор развитие на пазара, следва да попадат в рамките на компонента, свързан с устойчивата инфраструктура, при следните условия: i) финансовите продукти, свързани със социалната инфраструктура (32), следва да се разпределят към компонента, свързан със социалните инвестиции и уменията; ii) финансовите продукти, свързани с инфраструктура, за която основният риск произтича от дейности за технологично развитие и иновации, следва да се разпределят към компонента, свързан с научните изследвания, иновациите и цифровизацията. Въпреки това финансовите продукти, свързани с проекти, имащи за цел постигане на съответни цели на политиката за устойчива инфраструктура, могат да бъдат изпълнявани и разработвани също така от МСП и от малки дружества със средна пазарна капитализация в рамките на компонента за устойчивата инфраструктура, доколкото портфейлите не попадат в обхвата на буква б).

Капиталова подкрепа за МСП в съответствие с член 3, параграф 1, буква ж) oт Регламента за InvestEU може да се предоставя чрез финансови продукти по всеки от компонентите на политиката.

Съвместните финансови продукти попадат в рамките на два или повече компонента съгласно съответния механизъм за разпределяне на гаранцията, посочен в гаранционните споразумения. Този механизъм за разпределяне на гаранцията може да предвижда предварително определено пропорционално разпределяне на всяка операция по финансиране или инвестиране между съответните компоненти на политиката, или друг механизъм.

Всяка индивидуална операция по финансиране или инвестиране, предложена от партньора по изпълнението, следва да се разпределя към съответния финансов продукт, за който се отнася. Когато операция по финансиране или инвестиране отговаря на критериите на няколко установени финансови продукта, тя следва да се разпредели към финансовия продукт, в рамките на който попада нейната основна цел, в съответствие с член 8, параграф 4 от Регламента за InvestEU.

При представянето на конкретна операция по финансиране или инвестиране партньорът по изпълнението следва да предложи съответния финансов продукт в рамките на компонента на политиката, към който следва да бъде разпределена операцията по финансиране или инвестиране.

2.7. Географска и секторна диверсификация

Обемът на операциите по финансиране и инвестиране, обхванати от гаранцията от ЕС в които и да било три държави членки, взети заедно, не може да надвишава 45 % от размера на финансирането, подкрепено от фонда InvestEU за всички партньори по изпълнението общо в края на инвестиционния период. Това не включва операциите по финансиране и инвестиране или съответните части от тях, обхванати от разделите „Държави членки“.

В допълнение трябва да се направи всичко възможно, за да се гарантира, че в края на инвестиционния период ще бъде обхванат широк кръг от допустимите области, които са изброени в приложение II към Регламента за InvestEU. По-специално това ще включва зараждащи се или слабо развити пазари и ще бъде съобразено с финансовите продукти, предоставяни от партньора по изпълнението. Всяка от допустимите области за операции по финансиране и инвестиране, посочени в приложение II към Регламента за InvestEU, може да бъде обхваната от финансов продукт.

С цел насърчаване на географската диверсификация могат да бъдат създадени инвестиционни платформи, които да съчетават усилията и експертния опит на партньорите по изпълнението с национални насърчителни банки и институции, които имат ограничен опит в използването на финансови инструменти.

В рамките на разделите „Държави членки“ географският обхват и специалното обособяване на средства ще бъдат включени в съответните споразумения за финансов принос.

2.8. Раздели „Държави членки“ в рамките на компонентите на политиката

Могат да бъдат създадени раздели „Държави членки“, които обхващат един или повече приложими компоненти на политиката. Те ще представляват обособени средства от предоставящите финансов принос държави членки с цел да се гарантира постигането на целите на политиката на фондовете при споделено управление и на Механизма за възстановяване и устойчивост или за целите, определени в споразумението за финансов принос, в зависимост от произхода на сумата, с която се прави принос. По разделите „Държави членки“ може, наред с другото, да се предоставя капиталова подкрепа на МСП в съответствие с член 3, параграф 1, буква ж) от Регламента за InvestEU.

Операциите по финансиране и инвестиране в рамките на разделите „Държави членки“ следва да се извършват в съответствие с правилата за фонда InvestEU и да съответстват на настоящите инвестиционни насоки, както и да спазват споразумение за финансов принос съгласно член 10 от Регламента за InvestEU, включително в съответствие с целите на програмите, по линия на които се предоставя финансов принос.

По всеки раздел „Държави членки“ (33) може да се предоставя подкрепа при следните сценарии във връзка с финансовите продукти, определени в точка 2.3.2.2:

а) съществуващ финансов продукт, предназначен за раздела „ЕС“, може също да бъде изпълнен в рамките на раздела „Държави членки“. Финансовият принос следва да бъде обособен за държава(и) членка(и) или регион(и), създала раздел „Държави членки“;

б) могат да бъдат разработени специални финансови продукти, насочени към нужди и крайни потребители, които са специфични за държавата членка или региона, създал раздел „Държави членки“. Такъв финансов продукт може да бъде нов вид финансов продукт или може да се различава значително от съществуващ финансов продукт, разработен за раздел „ЕС“.

в) финансовият продукт може да съчетава подкрепа от раздел „ЕС“ и раздел „Държави членки“, които да се допълват.

Две или повече държави членки могат да сключат съвместно споразумение за финансов принос с Комисията в съответствие с член 10, параграф 2 от Регламента за InvestEU.

2.9. Операции за смесено финансиране, получаващи подкрепа от фондa InvestEU

Операциите за смесено финансиране (34), определени в член 2, параграф 5 и упоменати в член 6, параграф 2 от Регламента за InvestEU, включват подкрепа от фонда InvestEU. Партньорът по изпълнението следва да представи предложение за операция по финансиране или инвестиране, която представлява част от такава операция за смесено финансиране, за одобрение от инвестиционния комитет.

Изпълнението на операцията по смесено финансиране следва да се извършва съгласно правилата за InvestEU. Елементът на смесено финансиране, предоставен от секторната програма (35), може да бъде под формата на безвъзмездни средства или финансов инструмент и следва да съответства на правилата за допустимост на секторната програма. Елементът на смесено финансиране под формата на финансов инструмент може да бъде съчетан с гаранцията по линия на InvestEU и да споделя риска с нея, както се уточнява допълнително в гаранционното споразумение. Съответната работна програма (36) ще представлява решението за финансиране относно елемента на смесено финансиране на секторната програма и в нея ще се споменават неговата форма, цели, сумата от бюджета на секторната програма, която ще бъде разпределена за операциите по смесено финансиране, както и списъкът с участващите субекти в операцията по смесено финансиране. Решението относно елемента на смесено финансиране от секторна програма не засяга решението на инвестиционния комитет относно гаранцията от ЕС по силата на Регламента за InvestEU.

В замисъла и изпълнението на операция по смесено финансиране специално внимание следва да се обърне на ефикасността и пропорционалността на комбинираната подкрепа от Съюза. В гаранционното споразумение ще се посочват финансовите продукти, в рамките на които могат да бъдат подавани предложения за операции по смесено финансиране, и специалните разпоредби, приложими към операциите по смесено финансиране. Те могат да включват индикативни или задължителни горни прагове на съответните траншове от подкрепата от Съюза. Освен това съвкупната информация (или — ако е предвидено в гаранционното споразумение — подробна информация) за операциите по смесено финансиране може да бъде разгледана по време на обсъжданията с Комисията на набора от проекти. Наборът от показатели следва да отразява дали операцията по смесено финансиране ползва компонент на безвъзмездни средства или финансов инструмент от други програми на Съюза.

Освен прегледа на набора от проекти партньорът по изпълнението следва да предостави на Комисията конкретна информация относно допустимостта на всяка операция по финансиране или инвестиране, ползваща се от смесено финансиране в рамките на финансов продукт, както е посочено в гаранционното споразумение. За хомогенните непреки операции по финансиране или инвестиране в гаранционното споразумение могат да бъдат определени специални критерии за допустимост за трансакциите с крайни получатели, които могат да заменят необходимостта от такава конкретна информация.

2.10. Стратегически инвестиции

Операциите по финансиране или инвестиране по линия на InvestEU могат да допринасят за дейности, които са от стратегическо значение за Съюза, както е предвидено в член 8, параграф 3 от Регламента за InvestEU. Тези дейности ще се считат за стратегически инвестиции, ако:

i) касаят проекти и крайни получатели, свързани с рискове за сигурността или обществения ред на Съюза и неговите държави членки, по-специално инвестиции в сектора на отбраната и на космоса и в киберсигурността: — в областта на отбраната: инвестиции в отбранителни технологии и продукти, набелязани в годишната работна програма за Европейския фонд за отбрана; — в областта на космоса: инвестиции в следните продукти: — атомни часовници (напр. за навигационните системи „Галилео“); — стратегически ракети носители (напр. космически ракети носители за контролирани от Съюза космически системи); както и — космически продукти, определени в списък, одобряван от Комисията на годишна база и съобщаван на управителния съвет; — в областта на киберсигурността: инвестиции, насочени единствено към разработването и внедряването на инструменти и решения в областта на киберсигурността, включително когато те са част от внедряването или модернизирането на цифрови мрежи и инфраструктура за данни; или

ii) допринасят за издръжливостта на Съюза в области от стратегическо значение за него, както е посочено в точки 6.1.1.8, 6.2.1.1 и 6.4.1.1, чрез поддържане и укрепване на стратегическите вериги за създаване на стойност и поддържане и подсилване на дейностите от стратегическо значение за Съюза, включително важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ) в областта на критичната инфраструктура, революционните технологии, преломните иновации и суровините за предприятията и потребителите.

По отношение на преките операции партньорът по изпълнението следва да гарантира, че стратегическите инвестиции са съобразени с ограниченията, посочени в параграфите по-долу. По отношение на непреките операции партньорът по изпълнението следва да изисква по договор от финансовия посредник да гарантира спазването на същите ограничения.

Ограниченията се прилагат за крайните получатели, които попадат в обхвата на подточка i) от първия параграф, с изключение на случаите на преки операции с размер под 10 000 000 EUR и трансакции по непреки операции с размер под 10 000 000 EUR.

За целите на ограниченията, предвидени в настоящата точка:

а) „контрол“ означава способността за упражняване на решаващо влияние върху правен субект пряко или косвено посредством един или повече междинни правни субекти;

б) „изпълнително управление“ означава орган на правен субект, назначен в съответствие с националното право и когато е приложимо, отчитащ се пред главния изпълнителен директор или пред друго лице със сходни правомощия за вземане на решения, на който са възложени правомощия да определя стратегията, целите и цялостното ръководство на правния субект и който упражнява надзор и мониторинг над вземането на решения, свързани с управлението;

в) „субект от трета държава“ означава правен субект, установен в трета държава, или правен субект, установен в Съюза, но чието изпълнително управление е в трета държава. Местонахождението на мястото на установяване на правния субект се определя от местонахождението на неговия адрес на управление.

Краен получател, който попада в обхвата на подточка i), не може да бъде контролиран от трета държава или от субекти от трета държава и изпълнителното му управление следва да се намира в Съюза.

Ако крайният получател, попадащ в обхвата на подточка i), участва в стратегическа инвестиция в областта на 5G свързаността, мерките и плановете за намаляване на риска съгласно Инструментариума на ЕС за киберсигурност на 5G технологиите (37) следва да се прилагат също за неговите доставчици. Тези доставчици включват по-конкретно търговци на телекомуникационно оборудване и продукти и други доставчици — трети страни, като например доставчици на инфраструктура за услуги в „облак“, доставчици на управлявани услуги, интегратори на системи, изпълнители на услуги по сигурност и поддръжка и производители на оборудване за пренос.

Когато крайният получател, попадащ в обхвата на подточка i), участва в стратегическа инвестиция в областта на отбраната, това ограничение следва да се прилага и за неговите доставчици и подизпълнители.

Ограниченията, свързани с липсата на контрол от страна на трета държава или субект от трета държава, установени в трите параграфа по-горе, не се прилагат за конкретна операция по финансиране и инвестиране, когато крайният получател, попадащ в обхвата на подточка i), може да докаже, че е правен субект, за който държавата членка, в която е установен, е одобрила гаранция в съответствие с принципите относно допустимите субекти, установени в съответните разпоредби на Регламента за Европейския фонд за отбрана (38), или дерогацията на Комисията, предоставена в съответствие с принципите относно допустимите субекти, установени в съответните разпоредби на Регламента за космическото пространство (39). Партньорът по изпълнението трябва да уведоми Комисията за всяка дерогация, предоставена във връзка с ограниченията, посочени в настоящата точка 2.10.

Крайните получатели, попадащи в обхвата на подточка i), не могат да предоставят изключителни лицензи, нито да прехвърлят права върху интелектуалната собственост във връзка със свързани критични технологии и технологии, които са от съществено значение за опазването на основния интерес на Съюза и неговите държави членки в областта на сигурността, произтичащ пряко от тези стратегически инвестиции, на трети държави или на субекти от трети държави, освен с разрешението на държавата членка, в която е установен крайният получател.

Ограничението престава да се прилага 5 години след датата на последното изплащане на финансирането.

3. НАСЪРЧАВАНЕ НА УСТОЙЧИВИ ИНВЕСТИЦИИ

Като важна част от Плана за инвестиции за устойчива Европа/Плана за инвестиции на Европейския зелен пакт (40) InvestEU ще помогне за осъществяването на Европейския зелен пакт и на механизма за справедлив преход. Тя ще допринесе също така за изграждането на социалното измерение на Съюза.

Регламентът за InvestEU съдържа специални правни изисквания относно приноса към целите, свързани с околната среда и климата, както и към устойчивостта на операциите по финансиране и инвестиране, получаващи подкрепата на гаранцията от ЕС. В контекста на InvestEU устойчивостта е свързана с въздействието върху трите измерения в Регламента за InvestEU: климата, околната среда и социалната сфера.

Освен това съгласно член 8, параграф 5 от Регламента за InvestEU проектите, които са несъвместими с целите в областта на климата съгласно принципите, установени в насоките относно проверката на устойчивостта, не са допустими за подкрепа.

Замисълът на финансовите продукти по линия на InvestEU следва да отчита приноса към целите за устойчивост, включително чрез разширяване на пазара на „зелени“ облигации и облигации за устойчивост; внедряването на новаторски и устойчиви решения в областите на кръговата икономика, биоикономиката, синята икономика, храните и изменението на климата; опазването на околната среда и природния капитал (въздух, вода, природа, земя и биологично разнообразие); прехода и декарбонизацията на енергоемките отрасли, включително чрез инвестиции в цифрови технологии и кръгови системи; съгласуването на секторите, нуждаещи се от подкрепа, с целите на Европейския съюз в областта на климата до 2030 г. и 2050 г.; необходимостта от преодоляване на съответните отрицателни въздействия, които биха могли да се отразят неблагоприятно по-специално на уязвимите граждани, включително на гражданите, които се нуждаят от повишаване на квалификацията или преквалификация и от адаптиране към нови форми на заетост, както и на регионите, които изостават по отношение на създаването на устойчиви отрасли и услуги; както и насърчаването на равенството между половете и равното третиране по други признаци.

Партньорите по изпълнението се насърчават да подкрепят икономически дейности, които са съгласувани с критериите от Регламент (ЕС) 2020/852 (41).

На организаторите на проекти, финансовите посредници или партньорите по изпълнението могат да бъдат предоставени специализирани консултантски услуги (42), особено за изграждането на капацитет за изпълнение на изискванията, свързани с проверката на устойчивостта, и за съставянето на набор от проекти, насочени към постигането на горепосочените цели.

3.1. Проследяване на разходите в областта на климата и околната среда и докладване

В съответствие със съображение 10 от Регламента за InvestEU съвкупният обем на операциите по финансиране и инвестиране се очаква да допринесе най-малко с 30 % от общия финансов пакет на програмата InvestEU за постигането на целите в областта на климата. В допълнение в член 8, параграф 8 от Регламента за InvestEU за раздел „ЕС“ е предвидена специфична цел, а именно най-малко 60 % от съвкупния обем на операциите по финансиране и инвестиране в рамките на компонента на политиката, свързан с устойчивата инфраструктура, да допринасят за постигането на целите в областта на климата и околната среда. Операциите по финансиране и инвестиране се очаква да допринасят също така за общите цели на Съюза за биологичното разнообразие.

Целите в областта на климата и околната среда следва да се прилагат както към раздел „ЕС“, така и към раздел „Държави членки“ на фонда InvestEU. Въпреки това постигането на целите (43) следва да се изчислява и наблюдава отделно за раздел „ЕС“ и раздел „Държави членки“.

Партньорите по изпълнението следва да измерват приноса на представяните от тях на инвестиционния комитет операции по финансиране и инвестиране към постигането на целите в областта на климата и околната среда в съответствие с насоките на Комисията за проследяване на разходите в областта на климата и околната среда, посочени в член 8, параграф 7 от Регламента за InvestEU. Проследяването на разходите в областта на климата и околната среда в рамките на фонда InvestEU ще се основава на съгласувана система за събиране, отбелязване и обобщаване на съответната информация от всички партньори по изпълнението, като същевременно се гарантира съвместимост с по-обща методика за проследяване на разходите в областта на климата, която е приложима към всички съответни програми, финансирани от бюджета на ЕС. Тази система трябва да използва по подходящ начин критериите за определяне на това дали дадена стопанска дейност е екологично устойчива в съответствие с Регламента за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции (44).

С цел да се наблюдава постигането на целта за климата от 30 % и на кумулативната цел от 60 % в областта на климата и/или околната среда за компонента, свързан с устойчивата инфраструктура, към момента на представянето на предложение до Комисията партньорите по изпълнението следва да предоставят необходимата информация, която позволява да се проследи приносът към тези цели, в съответствие с насоките, публикувани от Комисията. Същата информация ще бъде предоставена и на инвестиционния комитет като част от кандидатстването за подкрепа от фонда InvestEU.

В гаранционните споразумения ще се изисква всяка година партньорите по изпълнението да докладват на Комисията в обобщен вид относно операциите, допринасящи за целите в областта на климата и околната среда, и ако е приложимо — отделно по фондове при споделено управление в раздела „Държави членки“, по линия на които се предоставя финансов принос. Когато е приложимо, това докладване следва да включва съответните показатели.

3.2. Проверка на устойчивостта

В съответствие с член 8, параграф 5 от Регламента за InvestEU партньорът по изпълнението следва да проверява операциите по финансиране и инвестиране, за да определи дали те подкрепят проекти над определен размер (45) и, в такъв случай, дали тези проекти имат съществени екологични, климатични или социални последици. Ако това е така, те са предмет на проверка на устойчивостта в съответствие с насоките, разработени от Комисията в сътрудничество с потенциалните партньори по изпълнението. Когато партньорът по изпълнението заключи, че не е нужна проверка на устойчивостта, той следва да представи обосновка на инвестиционния комитет.

Партньорът по изпълнението ще отговаря за извършването на проверката на устойчивостта въз основа на информацията, предоставена от организаторите на проекти, и в съответствие с насоките на Комисията. При кандидатстване за подкрепа от InvestEU партньорите по изпълнението следва да предоставят обобщение на проверката на устойчивостта, когато е приложимо. При надлежно спазване на правилата и практиките във връзка с поверителната и чувствителната търговска информация, включително по отношение на интелектуалната собственост, обобщението на проверката на устойчивостта следва да се оповести публично, след като инвестиционният комитет одобри използването на гаранцията от ЕС за конкретна операция.

Насоките на Комисията ще бъдат изработени в съответствие с насоките, които вече са разработени за други програми на Съюза, и въз основа на съществуващото законодателство (46), съществуващите насоки, инструменти и най-добри практики с цел да се гарантира устойчивост спрямо изменението на климата и да се оценят външните въздействия върху околната среда (47), както и като се вземат предвид по подходящ начин критериите за определяне на това дали дадена стопанска дейност е екологично устойчива, както е определено в Регламент (ЕС) 2020/852, включително принципът за ненанасяне на значителни вреди. Проверката следва да спомага също така да се провери дали операциите по инвестиране по линия на InvestEU са насочени към премахване на неравенствата или най-малкото не допринасят за поддържането или увеличаването на съществуващите неравенства.

3.3. Схема за справедлив преход в рамките на InvestEU

Като част от Плана за инвестиции за устойчива Европа/Плана за инвестиции на Европейския зелен пакт InvestEU ще допринесе за механизма за справедлив преход чрез специална схема за справедлив преход в рамките на InvestEU, изпълнявана чрез финансови продукти по линия на InvestEU. Със схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU следва да се подкрепят инвестиции, които са насочени към преодоляване на социални, икономически и екологични предизвикателства, произтичащи от прехода към постигането на целта на Съюза в областта на климата до 2030 г. и на целта му за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. За да могат да се възползват от схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU, държавите членки следва да определят в съответния териториален план за справедлив преход секторите и дейностите, предвидени за подкрепа, в съответствие с принципите относно териториалните планове за справедлив преход, установени в съответните разпоредби на Регламента за Фонда за справедлив преход („Регламента за Фонда за справедлив преход“) (48).

Със схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU следва да се подкрепят икономически жизнеспособни инвестиции от субекти в частния и публичния сектор, съгласувани с целите за справедлив преход. Проектите или крайните получатели следва да се намират на територии, обхванати от одобрен териториален план за справедлив преход съгласно Регламента за Фонда за справедлив преход. В допълнение могат да бъдат подкрепяни проекти или крайни получатели, които не се намират на такива територии, но допринасят за удовлетворяване на техните нужди в областта на развитието, при условие че финансирането на тези проекти е от ключово значение за прехода на териториите с териториален план за справедлив преход. Така например могат да бъдат обхванати инфраструктурни проекти, които подобряват свързаността на регионите в процес на справедлив преход.

Със схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU следва да се подкрепят инвестиции в съответствие с целите (член 3 от Регламента за InvestEU) и инвестиционните приоритети (член 8, параграф 1 от Регламента за InvestEU и приложение II към него), определени в Регламента за InvestEU и в настоящите инвестиционни насоки.

Схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU може да бъде изпълнена чрез всеки финансов продукт по линия на InvestEU в рамките на четирите компонента на политиката. Поради особеностите на териториите в процес на справедлив преход (напр. икономически неравенства, структура на пазара на труда, капацитет за усвояване и др.) и въздействието върху икономическата перспектива вследствие на пандемията от COVID-19 може да се очаква по-голямо търсене на финансиране по някои финансови продукти и ограничено или нулево търсене по други. Като се имат предвид тези фактори, на партньорите по изпълнението и на финансовите посредници могат да бъдат предложени специални стимули. Когато това е обосновано, те могат да са под формата на по-благоприятни договорености за споделяне на риска по отношение на инвестиционните портфейли между ЕС и партньора по изпълнението, по-ниско възнаграждение за гаранцията от ЕС или частично покриване на административните разходи по операциите по финансиране и инвестиране, допринасящи за схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU, в съответствие с предвиденото в член 13, параграф 2 от Регламента за InvestEU, или под друга форма, договорена в гаранционно споразумение в контекста на един или повече финансови продукти. Когато е необходимо, на съответните организатори на проекти или финансови посредници може да бъде предложена специализирана консултантска подкрепа за разработването на жизнеспособен набор от проекти.

Всяко намаляване на възнаграждението на гаранцията от ЕС следва да е изцяло в полза на крайните получатели.

Приносът на партньорите по изпълнението към постигането на инвестиционните цели на схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU може да варира в зависимост от естеството на съответния финансов продукт.

Партньорите по изпълнението следва да проследяват и докладват за операциите по финансиране и инвестиране или за техните съответни компоненти, подкрепящи проекти или крайни получатели по схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU. След приемането на съответния териториален план за справедлив преход тези операции или техните съответни компоненти следва да се считат за инвестиции, мобилизирани по линия на схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU, дори ако са били одобрени преди приемането на плана, при условие че партньорът по изпълнението се уверява, че те са съгласувани с целите на съответния териториален план за справедлив преход.

Финансирането по линия на схемата за справедлив преход в рамките на InvestEU не може да се комбинира с финансиране от механизма за отпускане на заеми в публичния сектор (49) (стълб 3), с изключение на консултантска подкрепа.

4. ИЗПОЛЗВАНЕ НА ГАРАНЦИЯТА ОТ ЕС

Гаранцията от ЕС може да се използва за покриване на различни траншове на риска от операциите по финансиране или инвестиране в рамките на различни финансови продукти или портфейли от операции по финансиране и инвестиране в рамките на финансови продукти. Използването на гаранцията от ЕС следва да се урежда подробно в гаранционното споразумение.

Гаранцията от ЕС може да се третира равностойно на поетия от партньора по изпълнението риск или може да покрива подчинен транш, например транш „първа загуба“ или транш тип „мецанин“. При гаранционните споразумения, обхващащи повече от един компонент на политиката, загубите по финансовите продукти могат да бъдат споделени в рамките на един компонент или между повече компоненти на политиката, като се вземе предвид структурата на споделяне на риска, определена в гаранционното споразумение.

Делът на партньора по изпълнението в транша „първа загуба“ се причислява към финансовия принос на партньора по изпълнението, както е определен в член 2, параграф 7 от Регламента за InvestEU. Споделянето на риска под други форми, като например дела на партньора по изпълнението в транш тип „мецанин“, може да се вземе предвид във финансовия принос на партньора по изпълнението при спазване на условията и методиката за изчисляване, определени в гаранционните споразумения.

Срокът на действие на даден финансов продукт и условията за неговото прекратяване следва да се определят в гаранционното споразумение. Когато е подходящо, в рамките на финансов продукт на равнището на операцията по финансиране или инвестиране може да се предвиди възможност за излизане от инвестиции или продажба на експозиции преди изтичането на срока на базовите инвестиции, при условие че може да бъде гарантирано постигането на целите на политиката, при отчитане на финансовите интереси на Съюза и на партньора по изпълнението.

Без да се нарушават принципите, изложени в настоящата точка 4, които следва да се прилагат mutatis mutandis, плътността на подчинения транш или на транша тип „мецанин“ може да бъде определена също така посредством механизъм за процент на прехвърляне, който ще бъде определен в гаранционното споразумение. Той се състои в прилагането на индивидуален процент на прехвърляне за всяка операция по финансиране или инвестиране, за да се определи равнището на финансовия принос от партньора по изпълнението и от гаранцията от ЕС за тази операция към този подчинен транш или транш тип „мецанин“.

Освен ако в настоящите инвестиционни насоки по съответния раздел на компонента на политиката не е посочено друго, по отношение на използването на гаранцията от ЕС следва да се прилагат следните принципи. За раздел „Държави членки“ плътността на транша „първа загуба“ или на транша тип „мецанин“ може да се различава от изложените в точка 4 принципи, както е посочено в съответното споразумение за финансов принос, подписано между Комисията и държавата членка.

4.1. Общи финансови продукти

4.1.1. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на дълговите операции

По принцип, при спазване на разпоредбите в точки 4.1.1.1—4.1.1.3, за портфейли, подкрепящи операции от типа на дълговите операции в рамките на финансовите продукти, когато гаранцията от ЕС покрива транш „първа загуба“, партньорът по изпълнението следва да поеме дял от най-малко 5 % от транша „първа загуба“.

4.1.1.1. Покритие на индивидуални операции

Настоящата точка 4.1.1.1 се отнася само за преките операции.

Гаранцията от ЕС може да се използва за частично покриване на индивидуална операция на база pari passu. В този случай гаранцията от ЕС по индивидуална операция не може да надхвърля 50 % от предоставеното от партньора по изпълнението финансиране. Партньорът по изпълнението е длъжен да задържи минимален дял от 20 % на база pari passu по индивидуална операция с цел съгласуване на интересите.

Гаранцията от ЕС може да бъде предоставена също под друга форма, включително на подчинена позиция по отношение на индивидуална операция. В този случай гаранцията от ЕС по индивидуална операция е ограничена до 25 % от общия размер на финансирането, предоставено от партньора по изпълнението (50). Партньорът по изпълнението трябва да поеме дял от най-малко 5 % от подчинената позиция.

4.1.1.2. Покритие на портфейли от операции, различни от посочените в точка 4.1.1.3

Гаранцията от ЕС може да покрива също така транш „първа загуба“ или транш тип „мецанин“ по отношение на съответния портфейл от операции по финансиране и инвестиране, финансирани от партньора по изпълнението. Когато гаранцията от ЕС покрива транша „първа загуба“, партньорът по изпълнението трябва да поеме дял от най-малко 5 % от транша „първа загуба“.

Плътността на транша „първа загуба“ ще се основава на очаквания рисков профил на операциите по гарантирания портфейл. Тя следва да е ограничена до 30 % от общия размер на финансирането, предоставено от партньора по изпълнението в рамките на финансов продукт. В рамките на компонента, свързан със социалните инвестиции и уменията, плътността на транша „първа загуба“ може да бъде увеличена до подходящ дял от общия размер на финансирането.

4.1.1.3. Покритие на портфейли от ограничени и неограничени гаранции

При дългово финансиране чрез посредници под формата на ограничени и на неограничени гаранции, когато възнаграждението от финансовите посредници не е достатъчно за адекватно възнаграждаване на риска от финансирането, предоставено от партньора по изпълнението, гаранцията от ЕС може да поеме дял до 100 % от транша „първа загуба“, който се определя на равнището на очакваните загуби. При такова дългово финансиране чрез посредници под формата на гаранции с таван плътността на транша „първа загуба“, покрит от гаранцията от ЕС, може да се определи в размер до 100 % от финансирането, предоставено от партньора по изпълнението.

В надлежно обосновани случаи, за неограничените гаранции, предлагани от партньора по изпълнението, гаранцията от ЕС може да покрива загуби над очакваните. В такива случаи следва да се остойности частта на неочакваните загуби, която се покрива от гаранцията от ЕС, както е посочено в гаранционното споразумение.

В изключителни случаи на висока добавена стойност на политиката, за ограничените предложени от партньора по изпълнението гаранции плътността на транша „първа загуба“, покрит от гаранцията от ЕС, може да се определи на равнище, надвишаващо очакваните загуби. В такива случаи следва да се остойности частта на неочакваните загуби, която се покрива от гаранцията от ЕС, както е посочено в гаранционното споразумение.

4.1.2. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на капиталовите операции

По принцип по отношение на портфейли, подкрепящи операции от типа на капиталовите операции, партньорите по изпълнението трябва да инвестират на база pari passu във всяка операция по финансиране или инвестиране на свой собствен риск дял, който гарантира достатъчно съгласуване на интересите, както е определено предварително за всеки финансов продукт. Частта от финансирането, която се покрива от гаранцията от ЕС, следва да представлява съвкупно до 70 % от общото финансиране от типа на капиталовото финансиране, предоставено от партньора по изпълнението (което може да се разглежда на равнището на групата) на база pari passu по различните финансови продукти, а финансирането на собствен риск следва да представлява най-малко 5 % от общото финансиране от типа на капиталовото финансиране, предоставено на база pari passu от партньора по изпълнението в рамките на всяка операция по финансиране или инвестиране.

В надлежно обосновани случаи договореностите за споделяне на риска между партньорите по изпълнението и Комисията може да не са на база pari passu. Например подчинено използване на гаранцията от ЕС може да бъде разрешено по отношение на обществени блага със системна неефективност на пазара или при неподходящо остойностяване на външни фактори, като например първи по рода си операции или създаване на нов пазар.

Само в изключителни случаи, включително такива, при които има висока концентрация на риск, гаранцията от ЕС може да покрие до 100 % от транша „първа загуба“ (който не надвишава 50 % от общото финансиране, предоставено от партньора по изпълнението по този портфейл). Във всички случаи споделянето на приходите между партньора по изпълнението и Комисията следва да е съизмеримо с тяхната рискова експозиция.

4.2. Тематични финансови продукти

4.2.1. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на дълговите операции

Гаранцията от ЕС може да покрива транш „първа загуба“ по отношение на съответния портфейл от операции от типа на дълговите операции, финансирани от партньора по изпълнението. Предвид характеристиките на тези финансови продукти плътността на транша „първа загуба“ може да бъде по-висока от 50 % от целевото финансиране, предоставено от партньорите по изпълнението. Партньорът по изпълнението следва да поеме дял от най-малко 5 % от транша „първа загуба“, за да се гарантира съгласуване на интересите. В надлежно обосновани случаи съгласуването на интересите може да бъде осигурено чрез други финансови средства, посочени в съответното гаранционно споразумение.

В надлежно обосновани случаи финансовият принос на партньорите по изпълнението към покриването на загубите, гарантирано от транша „първа загуба“, може да бъде предоставян прогресивно, успоредно с намаляването на срока до падежа на портфейла и на неговия риск. Този финансов принос може да бъде предоставен чрез приходите от гарантираните или други портфейли или чрез други подходящи и новаторски механизми.

4.2.2. Използване на гаранцията от ЕС за операции от типа на капиталовите операции

Гаранцията от ЕС може да покрива транш „първа загуба“ по отношение на съответния портфейл от операции от типа на капиталовите операции, финансирани от партньора по изпълнението; плътността на транша „първа загуба“ може да надхвърля 50 % по отношение на съответния портфейл от операции, финансирани от партньора по изпълнението. Партньорът по изпълнението следва да поеме дял от най-малко 5 % от транша „първа загуба“, за да се гарантира съгласуване на интересите. В надлежно обосновани случаи съгласуването на интересите може да бъде осигурено чрез други финансови средства, посочени в съответното гаранционно споразумение.

В надлежно обосновани случаи финансовият принос на партньорите към покриването на загуби, гарантирано от транша „първа загуба“, може да бъде предоставян прогресивно, успоредно с намаляването на срока до падежа на портфейла и на неговия риск. Този принос може да бъде предоставен чрез приходите от гарантираните или други портфейли или чрез други подходящи и новаторски механизми.

5. ФИНАНСИРАНЕ, ПРЕДОСТАВЕНО ОТ ПАРТНЬОРА ПО ИЗПЪЛНЕНИЕТО

По отношение на финансирането, предоставено от партньора по изпълнението, се прилагат представените по-долу принципи, освен ако не е посочено друго в настоящите инвестиционни насоки в частта за съответния компонент на политиката.

5.1. Общи финансови продукти

5.1.1. Дългово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението

5.1.1.1. Общо дългово финансиране

Партньорът по изпълнението може да предостави финансиране директно на крайните получатели — т.е. финансиране под формата на преки заеми или други форми на пряко дългово финансиране, или чрез финансови посредници.

5.1.1.2. Ограничени и неограничени гаранции

Към операциите по финансиране и инвестиране, извършвани в рамките на раздел „ЕС“, се прилагат следните условия:

а) гаранцията от ЕС може да бъде предложена на партньорите по изпълнението, за да предоставят ограничена или неограничена гаранция за портфейл от новосъздадени трансакции за финансиране, инициирани от финансов посредник. Трансакции с крайни получатели, които подлежат на производство по колективна несъстоятелност или отговарят на критериите по тяхното национално законодателство за поставяне в процедура по колективна несъстоятелност по искане на техните кредитори, не са допустими за включване в тези портфейли;

б) в случай на портфейлна гаранция с таван максималният процент следва да се определи на равнището на очакваните загуби по новия портфейл отделно за всяко портфейлно гаранционно споразумение, подписано с финансовия посредник (51). Очакваните загуби следва да се определят и документират въз основа на исторически данни и прогнозни оценки. При липса на съответни данни максималният процент следва да се определи на предварително договорено равнище и да се посочи в гаранционното споразумение между Комисията и партньора по изпълнението. Максималният допустим процент е 25 %. За компонента, свързан със социалните инвестиции и уменията, максималният допустим процент може да бъде по-висок;

в) в надлежно обосновани случаи гаранционното покритие до равнището на очакваните загуби може да бъде предоставено безплатно (както за ограничените, така и за неограничените гаранции), а поемането на риск над очакваните загуби трябва да бъде остойностено от партньора по изпълнението, както може да е определено в гаранционното споразумение между Комисията и партньора по изпълнението. И в двата случая намаляването на възнаграждението за гаранцията от ЕС следва да бъде изцяло в полза на крайните получатели;

г) процентът на гаранцията за индивидуалните трансакции за финансиране, включени в новия портфейл, следва да бъде определен по принцип на 50 %, но този процент може да бъде увеличен за трансакции със специална стойност за политиката;

д) финансовият посредник е длъжен да задържи минимум 20 % от експозицията във връзка с всяка трансакция за финансиране с ранг, равностоен на гаранцията, предоставена от партньора по изпълнението. В надлежно обосновани случаи в гаранционното споразумение между Комисията и партньора по изпълнението може да бъде определен по-нисък процент, ако това e съгласувано или съответства, в зависимост от това кое е приложимо, на правилата за държавна помощ. В рамките на компонента, свързан със социалните инвестиции и уменията, в надлежно обосновани случаи минималната експозиция може да бъде намалена на 5 %;

е) по отношение на възстановяването на загуби гаранцията, предоставена от партньора по изпълнението, следва да е с ранг, равностоен на финансовия посредник. В случай на гаранции с таван, ако размерът на загубите надхвърля размера на тавана на гаранцията, възстановени загуби в съответен размер могат да бъдат разпределени най-напред към по-първостепенни експозиции; като алтернатива може да се приложи предварително изчислен процент на възстановяване;

ж) минималният срок на трансакциите за финансиране, които могат да бъдат включени в портфейлите, се определя на 12 месеца, освен за компонента, свързан със социалните инвестиции и уменията, за който срокът може да бъде по-кратък.

5.1.2. Капиталово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението

Капиталовото и квазикапиталовото финансиране може да бъде предоставено от партньорите по изпълнението на крайните получатели пряко (52) или чрез финансови посредници, като например специални фондове и инвестиционни механизми, включително механизми за съвместни инвестиции. Посредническите фондове или инвестиционните механизми следва по принцип да са насочени към миноритарни участия в крайни получатели.

Всички изброени по-долу условия следва да се прилагат за инвестиции в рамките на раздел „ЕС“ за финансови посредници, както е посочено допълнително в гаранционните споразумения с партньорите по изпълнението, и за да се избегнат съмнения, те се прилагат за финансирането, предоставено от партньора по изпълнението по линия на InvestEU (операция по финансиране или инвестиране), включително частите, обхванати от гаранцията от ЕС и от финансовия принос на партньора по изпълнението:

а) финансов посредник, който получава инвестиция по линия на InvestEU (операция по финансиране или инвестиране) следва като част от своята инвестиционна стратегия да се ангажира да инвестира в крайни получатели, които са допустими съгласно Регламента за InvestEU, на сума, равна поне на по-високата от следните две стойности: i) 50 % от съвкупните суми, инвестирани от посредника; и ii) двойния размер на сумата, усвоена по подкрепената от ЕС инвестиция за инвестиционни цели, като този размер е ограничен до 80 % от съвкупните инвестирани от посредника суми.

б) инвестициите на партньорите по изпълнението във фондове обикновено не могат да възлизат на повече от 25 % от размера на фонда. В случаи на висока добавена стойност от политиката могат да бъдат разрешени инвестиции, представляващи до 50 % от размера на фонда. Това не се прилага за компонента, свързан със социалните инвестиции и уменията, или в изключителни случаи на фондове за трансфер на технологии в рамките на други компоненти на политиката, в които тези инвестиции могат да представляват до 75 % от размера на фонда. За фонд на фондове тези ограничения се прилагат на равнището на фондовете, в които се инвестира;

в) инвестициите във фондове, насочени към екологични и цифрови инвестиции на европейско равнище, от трима или повече партньори по изпълнението могат да възлизат съвкупно на до 75 % от размера на фонда;

г) по отношение на механизмите и схемите за съвместни инвестиции в гаранционните споразумения с партньорите по изпълнението ще бъде определен специален набор от правила;

д) инвестициите от партньорите по изпълнението по линия на InvestEU следва да се извършват на база pari passu с други публични и частни инвеститори и при спазване на пазарните условия. За да е осигурено съответствие с пазарните условия, най-малко 30 % от всички инвестиции във фонд или в основните проекти на фонда следва да бъдат извършени от частни инвеститори в сравнима ситуация с останалите инвеститори на база pari passu (53). Изискванията в настоящия параграф не могат да се прилагат за целите на инвестирането в области от конкретно значение за политиката на ЕС, както е уточнено допълнително в съответното гаранционно споразумение с партньор по изпълнението;

е) инвестирането във фондове от партньори по изпълнението по линия на InvestEU обикновено следва да се извършва при първото затваряне на фонда; инвестиции при последващи затваряния са допустими само когато са надлежно обосновани;

ж) операциите по финансиране и инвестиране следва да са дългосрочни и сроковете им обикновено следва да варират от 5 до 20 години;

з) инвестициите в крайни получатели, които са допустими в съответствие със съответния финансов продукт, следва да бъдат под формата на първични инвестиции (54). Вторичните инвестиции могат също да се считат за допустими, когато са надлежно обосновани, както е посочено в гаранционното споразумение.

5.2. Тематични финансови продукти

5.2.1. Дългово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението

Партньорът по изпълнението може да предостави финансиране на крайни получатели под формата на преки заеми или други форми на пряко дългово финансиране или чрез финансови посредници, което да бъде насочено към съответната област на политиката на Съюза с по-висока добавена стойност.

5.2.2. Капиталово финансиране, предоставено от партньора по изпълнението

Капиталовото и квазикапиталовото финансиране може да бъде предоставено от партньорите по изпълнението на крайните получатели пряко (55) или чрез специални фондове и инвестиционни механизми. Инвестициите във фондове или в други инвестиционни механизми и платформи, които се ползват с подкрепа от гаранцията от ЕС, в надлежно обосновани случаи могат също да бъдат в подчинена позиция спрямо други инвеститори.

6. КОМПОНЕНТИ НА ПОЛИТИКАТА

6.1. Компонент, свързан с устойчивата инфраструктура

6.1.1. Области на политиката на намеса

Компонентът, свързан с устойчивата инфраструктура, има за цел да се подпомагат операции по финансиране и инвестиране в устойчива инфраструктура в областите, посочени в член 8, параграф 1, буква а) от Регламента за InvestEU. Без да се засягат разпоредбите относно изключените дейности (точка 2.3.3 от настоящите инвестиционни насоки) и принципите за разпределяне по фонд InvestEU, изложени в точка 2.6, всяка съответна област, свързана с устойчива инфраструктура, която е посочена в приложение II към Регламента за InvestEU, е допустима за подкрепа по компонента на политиката, свързан с устойчивата инфраструктура. Тази подкрепа се отнася главно за точки 1, 2, 3, 4, 9, 10, 11, точка 13, буква г) и точки 14 и 15 от приложение II към Регламента за InvestEU. Някои от тях са описани допълнително по неизчерпателен и индикативен начин в точки 6.1.1.1—6.1.1.8. Допустимите области могат да бъдат степенувани по приоритет в съответствие с точка 2.3.2.1.

При спазване на общата цел 60 % от инвестицията да допринася за целите на Съюза в областта на климата и околната среда, предоставеното финансиране от партньорите по изпълнението следва да има за цел да се гарантира достатъчна степен на диверсификация между секторите, като се вземат предвид осъществените от партньора по изпълнението финансови продукти.

Чрез компонента на политиката, свързан с устойчивата инфраструктура, може също така да се канализира подкрепа от секторните програми (точка 2.9 относно смесеното финансиране). В допълнение подкрепата за инвестиции по компонента на политиката, свързан с устойчивата инфраструктура, може да се съчетава с подкрепа от фондове при споделено управление или от Механизма за възстановяване и устойчивост.

Очаква се подкрепата по компонента на политиката, свързан с устойчивата инфраструктура, да добави стойност чрез предоставяне на достъп до финансиране във всеки от следните случаи:

а) постигане на цели на политиката, свързани с устойчивото развитие, формулирани на европейско равнище. Така например това се отнася до едновременното насърчаване на икономически, екологични и социални цели, като спазването на екологичните, социалните и управленските принципи (56);

б) подкрепа за развитието на инфраструктура като клас активи чрез насърчаване на последователното прилагане на високи стандарти за устойчивост (включително достъпност (57)), прозрачност и съпоставимост в областта на изготвянето на проекти, техниките и продуктите за финансиране, мониторинга и данните;

в) насърчаване на проекти с макрорегионално и/или трансгранично въздействие, при които разходите и ползите са разпределени между няколко държави членки или разходите се извършват на национално или местно равнище, а ползите се реализират трансгранично или на равнището на Съюза;

г) подкрепа на проекти, които интернализират екологичните и социално-икономическите разходи и ползи, произтичащи от приоритетите на политиката на ЕС. Това се отнася например до приноса за преминаването към други видове транспорт и използването на устойчиви горива в транспорта, приноса за ефективността на материалите и енергията, енергията от възобновяеми източници, приноса за подобряването на качеството на въздуха или водата, опазването на околната среда, приноса за насърчаването на дългосрочното опазване и възстановяване на биологичното разнообразие, устойчивата инфраструктура и природосъобразните решения, приноса за подкрепата за биоикономиката, намаляването на емисиите на парникови газове, управлението на културното наследство, туризма, енергийните характеристики на сградите и т.н. Това ще включва също подкрепата за обновяването и модернизирането на решения за мобилни транспортни активи;

д) насърчаване на инфраструктурата, оборудването и иновативните технологии на трансевропейската транспортна мрежа, които служат например като обществено благо за енергийната и транспортната система, и др. Тези проекти могат също така да бъдат основни фактори за постигането на по-високи равнища на инвестиране във възобновяеми енергийни източници, енергийна ефективност и оптимизация на потреблението, здравеопазване (напр. решение за електронно здравеопазване и грижи), публична администрация (напр. електронни обществени услуги), както и използваща алтернативно гориво и съвместна, свързана и автоматизирана мобилност;

е) насърчаване на устойчива цифрова свързаност и платформи и инфраструктури за данни в целия Съюз и проекти, подкрепящи голямо разнообразие от свързани с технологиите комуникационни и информационни продукти и услуги, насърчаване на международната свързаност на ЕС, където е необходимо, като при устойчивостта се взема предвид кръговостта на инфраструктурата и оборудването;

ж) насърчаване на разработването и използването на устойчива космическа инфраструктура (в орбита и на Земята), която създава условия за космически услуги и космически базирани приложения;

з) насърчаване на проекти, при които ползите зависят от други инвестиции във веригата или мрежата за създаване на стойност или във веригата или мрежата на доставките и/или предполагат висок риск на „първия, поел инициатива“;

и) насърчаване на оперативната съвместимост на трансграничната инфраструктура и услуги, включително на цифровите платформи и услуги;

й) насърчаване на внедряването и полезното взаимодействие с научноизследователска инфраструктура, включително електронни инфраструктури в целия Съюз. Това трябва да бъде насочено към пазарното развитие на съоръжения, ресурси и услуги, които се използват от общностите за стимулиране на иновациите;

к) подпомагане на ефикасното функциониране на вътрешния пазар чрез насърчаване на основани на пазара инвестиции в рамките на различни нормативни режими (58);

л) постигане на критична маса и групи, както и обединяване на проекти с цел привличане на частни инвеститори.

Подкрепата за областите на политиката, описани в точки 6.1.1.1—6.1.1.8, може да бъде допълнена от придружаващи мерки, целящи да се помогне на публичните органи и организаторите на проекти да развият капацитет за определяне на инвестиционни стратегии, смесено финансиране, планиране и групиране на проекти.

6.1.1.1. Развитие на енергийния сектор

Подкрепата за производството, доставката или използването на чиста и устойчива енергия от възобновяеми източници следва да е насочена към проекти, които се считат за високорискови и капиталоемки, с които се създават условия за по-нататъшното интегриране на възобновяемите източници във всички сектори (производство на електроенергия, отопление и охлаждане, транспорт), както и други енергийни източници и решения с нулеви и ниски емисии. Ориентировъчно това може да включва проекти за възобновяеми източници с трансграничен характер или проекти, свързани с разположени в морето инсталации (вж. също точка 6.1.1.7), проекти, насочени към декарбонизацията на сгради, използването на възобновяеми източници в промишлените процеси, производството и доставката (в търговски мащаб) на нисковъглероден газ (като например чист водород, получен с нисковъглеродни емисии, или биометан, в съответствие със Стратегията за водорода (59)), проекти за усъвършенствани биогорива, биомаса и други устойчиви алтернативни горива и съхранение на място. Подкрепа ще се предоставя и за ръководени на местно равнище проекти за възобновяеми източници, като например проекти, ръководени от енергийни общности, които често са съчетани с подобрения на енергийната ефективност. Подкрепата за енергийния сектор може да допринесе, когато е целесъобразно, за целите на Директива (ЕС) 2018/2001 за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници (60) и Регламент (ЕС) 2018/1999 относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата („Регламента относно управлението“ (61)), както и за насърчаване на енергийната ефективност в инвестиционните решения, включително чрез механизма за финансиране на възобновяемата енергия в Съюза (62).

Подкрепата за енергийна ефективност и енергоспестяване ще включва проекти, съобразени с ангажиментите на Съюза по Програмата до 2030 г. и Парижкото споразумение, и ще насърчава целите, определени в Директива 2012/27/ЕС (63) (намаляване на търсенето на енергия чрез мерки за енергоспестяване и управление на енергопотреблението, прилагане на принципите на кръговата икономика, подкрепа за районни отоплителни системи и производството на енергия в проекти за комбинирано производство, които намаляват потреблението на енергия и предотвратяват емисиите на парникови газове и други замърсители). Подкрепата ще включва проекти, които са в съответствие със стратегията „Вълна на саниране“ (64), по-специално на нейните три приоритетни области: справяне с енергийната бедност и с проблема на сградите с най-лоши характеристики; саниране на обществени сгради, като административните, образователните и здравните заведения, и декарбонизиране на системите за отопление и охлаждане. Проектите за модернизиране на отоплителните и охладителните системи на сградите следва да получават подкрепа поради тяхното съществено значение за декарбонизацията на сградния фонд на ЕС. Разгръщането на местния потенциал за енергия от възобновяеми източници е също от ключово значение за намаляване на зависимостта на ЕС от вносни изкопаеми горива. Това ще включва ремонти за енергийна ефективност на съществуващите сгради, насочени към или водещи до по-добри енергийни характеристики, което се констатира с помощта на един или повече от критериите, заложени в член 10, параграф 6 от Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите (65), напр. въз основа на подобрението вследствие на такъв ремонт, като се съпоставят сертификатите за енергийните характеристики, издадени преди и след ремонта, и изграждане на нови сгради с висока енергийна ефективност само когато се постигат по-високи от националните стандарти за сгради с почти нулево потребление на енергия (с оглед на законовия краен срок за това всички нови сгради в ЕС да бъдат с почти нулево потребление на енергия, считано от 31 декември 2020 г.), включително модернизацията на сгради чрез интелигентни готови технологии и интегрирането им в свързана цифрова система за енергия, съхранение и транспорт, включително чрез внедряването на инфраструктура за електронна мобилност в съответствие с Директива 2010/31/ЕС (66). Подкрепата ще включва също така проекти, насочени към подобряване на енергийните характеристики на сградите през целия им жизнен цикъл, както и проекти за прилагане на рамката от европейски показатели с нива за устойчивите сгради (67). Тя ще е насочена също така към намаляване на енергоемкостта на предприятията чрез подобрена ефикасност на процесите или производство на продукти с по-малък въглероден отпечатък, както и чрез разработване на иновативни системи за топлоснабдяване с нулеви и ниски емисии и комбинирано производство на електрическа и топлинна енергия.

Развитието и модернизирането на устойчива енергийна инфраструктура и повишаването на нейната интелигентност следва да бъдат насочени към нивото на преноса и на разпределението. Това ще включва също така подкрепа за проекти от общ интерес (ПОИ), както е установено в Регламента относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура (68), за цифровизиране и модернизиране на енергийните мрежи, за да се улесни по-широкото използване на възобновяеми енергийни източници, както и проекти, свързани с гъвкавостта на потреблението и съхранението на енергия.

Подкрепата от InvestEU ще насърчава също внедряването на нискоемисионни технологии: проекти, които включват технологии за улавяне, транспорт, съхранение и/или използване на въглерод и инфраструктура за производство на електричество от възобновяеми източници, отопление и охлаждане, нискоемисионни газове (като напр. водород) или промишлени процеси, както и биоенергийни инсталации и производствени мощности, които създават условия за енергийния преход, или поглъщане на въглерод.

6.1.1.2. Разработване на устойчиви транспортни инфраструктури, оборудване и иновативни технологии

Подкрепата за разработването на устойчиви транспортни инфраструктури, оборудване и иновативни технологии ще бъде насочена към разработването на устойчиви и безопасни транспортни инфраструктури, суперструктури, мобилни решения и оборудване и иновативни технологии в съответствие с приоритетите на Съюза в сектора на транспорта, Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност (69) и ангажиментите, поети в рамките на Парижкото споразумение. Това ще включва проекти, подкрепящи разработването на инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа („TEN-T“), рехабилитацията и модернизирането на съществуващата инфраструктура и компонентите на междусистемното свързване за всички видове транспорт, включително на нейните градски възли, морските и вътрешните пристанища, летищата, мултимодалните терминали и свързването им към основните мрежи, както и телематичните приложения, предвидени в Регламента за TEN-T (70);

Подкрепата ще е насочена приоритетно към проекти в централната мрежа на TEN-T, както е заложено в работните планове за коридорите на основната мрежа, които са насочени към преодоляване на проблемите, свързани с липсващи връзки, участъци с недостатъчен капацитет или трансгранични връзки. Когато е уместно, това ще включва: рехабилитация и модернизиране на съществуващата железопътна, пътна, водна и авиационна инфраструктура, повишаване на безопасността, използване на подходящи процедури за управление на безопасността и подобрения на екологичните показатели, включително внедряване на цифрови системи за управление на транспорта като ITS (71), RIS (72), ERTMS (73), SESAR, включително бордово оборудване и цифрова транспортна инфраструктура за оперативно съвместим обмен на данни и докладване между различните видове транспорт и сектори. Това ще включва също така разработването и внедряването на нови транспортни технологии и услуги, като например във връзка със свързани и автономни видове транспорт, интегрирани системи за издаване на билети и по-малко замърсяващ вътрешноводен и морски транспорт (включително предотвратяване на нефтените разливи от кораби). Това ще включва също така подкрепа за адаптиране на мрежата TEN-T към нуждите на военната мобилност, доколкото тази инфраструктура е предназначена едновременно за граждански и военни цели (двойно предназначение).

Подкрепата ще бъде насочена също така към инфраструктурни проекти в рамките на TEN-T, с които се създават условия за използването на поне два различни вида транспорт, по-специално мултимодални товарни терминали и логистични платформи, както и центрове за превоз на пътници. Подкрепата ще бъде насочена също така към мултимодални връзки и участъци от типа „последна миля“, които позволяват преминаването от товарен или пътнически трафик към по-устойчиви видове транспорт, като железопътния транспорт, обществения/колективния транспорт, вътрешното корабоплаване или корабоплаването на къси разстояния.

Могат да бъдат подкрепяни и проекти за интелигентна и устойчива градска мобилност, по-специално мултимодални центрове за пътнически транспорт, активни начини на придвижване, вътрешен воден транспорт и иновативни решения за мобилност, цифрова транспортна инфраструктура за безпроблемна и ефективна връзка между различните видове транспорт, инфраструктура за активна мобилност с нулеви емисии. Проектите, насочени към насърчаване на прехода към устойчиви видове транспорт, трябва да са съсредоточени върху подобряване на безопасността на потребителите и недискриминационния достъп, включително по отношение на пътниците с ограничена подвижност. Проектите ще са насочени също така към подобряване на безопасността на движението по пътищата в съответствие с целта на Съюза да се сложи край на смъртните случаи и сериозните наранявания по европейските пътища до 2050 г., като се обръща специално внимание на уязвимите участници в движението, като велосипедистите и пешеходците.

В рамките на подновяването и преоборудването на транспортните мобилни активи приоритет трябва да се дава на недискриминационни проекти за закупуване на подвижен състав и плавателни съдове за използване в железопътния транспорт, вътрешните водни пътища и морския транспорт. Що се отнася до железопътния транспорт и корабоплаването по вътрешните водни пътища, това ще включва също инвестиции в съществуващия подвижен състав и плавателни съдове, напр. цифрови съоръжения за RIS, намаляване на шума, оборудване с ERTMS и цифрови автоматични спрягове. Това ще включва също така проекти в секторите на авиацията и корабоплаването, морските и вътрешните водни пътища, сектори, при които се отчитат принципите на кръговата икономика и които имат за цел преминаване към устойчиви алтернативни горива, намаляване на всички видове замърсяване и подпомагане на отрасъла да изпълни предвидените ангажименти, свързани с емисиите на парникови газове, включително подкрепа за кораби с нулеви емисии и замяната на старите въздухоплавателни средства и плавателни съдове с ново поколение такива с цел постигане на значителни намаления на емисиите на основата на емисиите през целия жизнен цикъл. В допълнение плавателните съдове и моторните превозни средства с нулеви и ниски емисии са допустими за финансиране (вж. параграфа по-долу относно инфраструктурата за алтернативни горива).

Подкрепата за железопътната инфраструктура, други железопътни проекти, инфраструктурата за вътрешните водни пътища, проекти за масов транзитен транспорт на хора, както и морските пристанища и морските магистрали може да се предоставя за инвестиции за предотвратяване или намаляване на емисиите на парникови газове, токсичните замърсители или нивата на шум. Тези инвестиции може да са насочени също така към пристанищни приемни съоръжения и други средства, способстващи за прилагането на мерки за екологична защита, както и инвестиции в комбинирана устойчива инфраструктура, включително внедряване на малка по размери инфраструктура за алтернативни горива и други решения за намаляване на общия въглероден отпечатък на пристанищата. Могат да бъдат подкрепяни инвестиции в екологизиране на летищната инфраструктура и свързаните с нея услуги (като наземното обслужване, операциите, свързани с наземния трафик, въздухоплавателните средства на земята), които предотвратяват или намаляват емисиите или нивата на шум.

Подкрепа може да бъде предоставяна за внедряването — за всички видове транспорт — на инфраструктура за презареждане с електричество, водород и втечнен или сгъстен природен газ, смесен с високо съдържание на биометан (> 50 %) и за внедряването на автомобилни паркове с ниски и нулеви емисии и на платформи за интелигентна свързаност и оперативно съвместими услуги. При подновяване на автомобилните паркове, те трябва да отговарят също така на приложимите високи стандарти за безопасност. Когато внедряването се извършва чрез преоборудване, съответните превозни средства трябва да се преоборудват съгласно стандарта за нулеви емисии на отработили газове. Подкрепа може да се предоставя за внедряването на плавателни съдове и флотове с нулеви и ниски емисии, използващи устойчиви алтернативни горива (включително ВПГ), и въздухоплавателни средства, използващи устойчиви източници на енергия. Преоборудването на плавателните съдове ще позволи използването на устойчиви алтернативни горива или електричество в морското и вътрешното корабоплаване. Приоритет за съответните инвестиции ще се дава на i) внедряването на публично достъпна инфраструктура за презареждане с гориво и електричество, при което се вземат предвид принципите на кръговата икономика; ii) инфраструктурата за презареждане с гориво и електричество за използване от автомобилните паркове и флотове на публичните органи или на операторите за изпълнението на задължения за предоставяне на обществена услуга по договор за предоставяне на обществена услуга; и iii) внедряването, в частните и обществените автомобилни паркове и флотове, на леко- и тежкотоварни моторни превозни средства с нулеви и ниски емисии, плавателни съдове и флотове с нулеви и ниски емисии, използващи устойчиви алтернативни горива, или нискоемисионни въздухоплавателни средства, използващи устойчиви източници на енергия. Пътната инфраструктура трябва да е достъпна за обществеността без ограничение и да дава възможност за лесно използване на ad hoc плащания (напр. плащания с банкова карта), така че лицата, които ползват превозните средства, да могат да зареждат с електричество, без да се налага да сключват договор за обслужване със съответния оператор. Освен това наличните статични и динамични данни ще бъдат предоставени чрез общи или национални точки за достъп. Тези изисквания за обществена достъпност няма да се прилагат в случай на инфраструктура за зареждане с електричество или гориво в частно управлявани или частно експлоатирани депа, които обслужват служебни (фирмени) автомобилни паркове. Подкрепа може да се предоставя за инфраструктура за разработване, производство и доставка на устойчиви алтернативни горива за въздушния, сухопътния и водния транспорт в изпълнение на политиките на ЕС за декарбонизация на транспорта (като например ReFuelEU — сектор „Авиация“, Морски FuelEU).

Подкрепа може да се предоставя за други проекти за интелигентна и устойчива мобилност в градските и селските райони, насочени към пътната безопасност; достъпността; намаляването на емисиите и шума; и разработването и внедряването на нови транспортни технологии и услуги, например във връзка със свързаните и автономните видове транспорт или интегрираните системи за продажба на билети.

Подкрепата от фонда InvestEU може да се предоставя за мерки за подобряване, постигане или поддържане на съответствие със стандарти, включително екологични стандарти и стандарти за безопасност, както и за проекти за поддържане или модернизиране на съществуващата транспортна инфраструктура, рехабилитация на съществуващата транспортна инфраструктура или безопасни зони и съоръжения за паркиране.

6.1.1.3. Околна среда и ресурси

Очаква се фондът InvestEU да мобилизира инвестиции, свързани с природния капитал и кръговата икономика (74). В това отношение, освен екологизирането на инвестициите в традиционните инфраструктурни области, изброени в настоящата точка 6.1.1.3, инвестициите включват например проекти за мобилност, насочени към замърсяването на въздуха и шума, природата, енергийното потребление и произшествията.

Подкрепа за проекти в областта на водите, включително снабдяването с питейна вода и канализацията, защитата от наводнения, ефикасността на мрежите, намаляването на течовете, инфраструктурата за събиране и пречистване на отпадъчните води, бреговата инфраструктура и друга свързана с водите екологична инфраструктура, която ще включва инвестиционни проекти и съпътстващи услуги в подкрепа на изпълнението на политиките на Съюза в областта на околната среда по отношение на наземните и морските водни ресурси и свързаните с тях екосистемни услуги, заложени например в директиви 2008/56/ЕО (75), 2000/60/ЕО (76) и 2007/60/ЕО (77), директиви 98/83/ЕО (78), 91/271/ЕИО (79) и 91/676/ЕИО (80) на Съвета, Регламент (ЕС) 2019/1009 (81) и Регламент (ЕО) № 1107/2009 (82). Особено внимание трябва да се обърне на i) осигуряването на достъп до водоснабдяване и канализация за всички граждани на Съюза чрез довършването и поддръжката на инфраструктурата за питейна вода и пречистване на отпадъчните води, която отговаря на критериите за енергийна ефективност и предотвратяване на течове; и ii) осигуряването на спазването на Рамковата директива за водите (2000/60/ЕО) и Директивата относно наводненията (2007/60/ЕО), включително мерките, заложени в плановете за управление на речните басейни и плановете за управление на риска от наводнения, по-конкретно инвестиции, които гарантират добро екологично състояние на реките, обновяване или модернизиране на съществуващата хидроенергия с цел повишаване на ефективността и намаляване на екологичните въздействия и намаляване на дифузното замърсяване от селското стопанство, аквакултурите и промишлените източници, решения за ефективно използване на водите, повторно използване на водите във всички сектори и природосъобразни решения за намаляване на рисковете от наводнения.

Подкрепа за инфраструктурата за управление на отпадъците, тоест инфраструктурата, която е необходима за подпомагане на прехода към по-кръгова икономика в държавите членки, по-конкретно напредъка по изпълнението на йерархията на ЕС в областта на отпадъците, в центъра на която е предотвратяването на отпадъците. Без да се засягат критериите за изключване, определени в приложение V към Регламента за InvestEU, инвестиционните проекти следва да обхващат изпълнението на планове за управление на отпадъците и програми за предотвратяване на отпадъците (въз основа на изменената Рамкова директива 2008/98/ЕО относно отпадъците (83)), създаването и подпомагането на мрежи за повторно използване и поправка и въвеждането на работещи схеми за разделяне и събиране на отпадъци и съоръжения за рециклиране (в това число за отделно събиране на общински биологични отпадъци и текстил).

Инвестиции в подобряването и възстановяването на екосистемите и техните услуги, които трябва да бъдат насочени към проекти за насърчаване на запазването, възстановяването, управлението и подобряването на природния капитал в полза на биологичното разнообразие и адаптирането, включително посредством проекти за екологична и „синя“ инфраструктура. Това ще включва основани на екосистеми решения на предизвикателства, като например предизвикателствата, свързани с въздушните и климатичните системи, морето, земята, почвата, горското стопанство, селското стопанство, водите и отпадъците, както и транспорта и енергетиката. Подкрепата ще включва също така мерки, насочени към преследване на целите на стратегията за биологичното разнообразие (84) и стратегията „От фермата до трапезата“ (85) посредством подобряване на веригите за създаване на стойност в производството на храни (когато те не попадат в обхвата на компонента, свързан с МСП). По-специално следва да се насърчават трансграничните проекти и проектите за популяризиране на устойчивото културно наследство. Подкрепата може да включва също така рехабилитация на промишлени обекти (включително замърсени терени) и възстановяване за устойчиво използване.

Подкрепа за устойчивото развитие на градските, селските, крайбрежните, разположените в морето райони и биоикономиката в по-широк план. Тук следва да се включват инфраструктурни проекти, които не са обхванати в други области и които имат географска насоченост, включително инвестиции в природни и природосъобразни решения, които имат за цел предотвратяване или контрол на емисиите на парникови газове, токсичните замърсители, шума и други въздействия или зависимости от природния капитал, като същевременно се насърчава преходът към кръгова икономика. Това ще включва инфраструктурни проекти, насочени към насърчаване на приобщаващи и