ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 28 ноември 2022 година

относно пътищата към успеха в училище и за замяна на Препоръката на Съвета от 28 юни 2011 г. относно политики за намаляване на преждевременното напускане на училище

(текст от значение за ЕИП)

(2022/C 469/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 165 и 166 от него,

като взе предвид предложението на Европейската комисия,

като има предвид, че:

1. В първия и единадесетия принцип на Европейския стълб на социалните права (1) се подчертава, че е важно да се гарантира качествено и приобщаващо образование за всички от най-ранна възраст. Ефективното прилагане на тези принципи зависи от решителността и действията на държавите членки. Действията на равнището на ЕС могат да допълнят националните действия, като Комисията представи приноса си в Плана за действие на Европейския стълб на социалните права (2).

2. На 30 септември 2020 г. Европейската комисия публикува Съобщение относно постигането на европейското пространство за образование до 2025 г., в което приобщаването се разглежда като едно от шестте измерения (3). На 18 февруари 2021 г. Съветът одобри Резолюцията на Съвета относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021 – 2030 г.) (4), чийто първи стратегически приоритет е подобряването на качеството, равнопоставеността, приобщаването и успеха за всички в образованието и обучението.

3. Европейската година на младежта (2022 г.) (5) има за цел да ангажира и овласти младите хора да оформят бъдещето си и бъдещето на Европа, като им предостави повече възможности да участват във вземането на решения, които засягат техния живот.

4. В доклада за окончателните резултати от Конференцията за бъдещето на Европа гражданите призовават Европейския съюз и неговите държави членки да създадат до 2025 г. приобщаващо европейско пространство за образование, в рамките на което всички граждани да имат равен достъп до качествено образование и учене през целия живот, включително в селските и отдалечените райони (6). В съобщението на Комисията от 2020 г. приобщаването и равенството между половете се определят като ключово измерение на европейското пространство за образование, което трябва да бъде постигнато до 2025 г., и се отправя призив да се елиминира взаимовръзката между резултатите в сферата на образованието и социално-икономическия статус. Съветът постигна съгласие, че до 2030 г. делът на 15-годишните ученици със слаби резултати по четене, математика и природни науки следва да бъде под 15 %, и се ангажира да намали дела на преждевременно напускащите училище до под 9 %.

5. Въпреки че процентът на преждевременно напускащите училище се е подобрил значително на равнището на ЕС, намалявайки с 3,9 процентни пункта в периода 2010 – 2021 г., много учещи продължават да напускат преждевременно системата на образованието. През 2021 г. делът на преждевременно напусналите системата на образованието и обучението е бил 9,7 % средно за ЕС, което е малко под целта от 10 % на равнището на ЕС за 2020 г. Независимо от това, над 3,2 милиона младежи в ЕС (на възраст между 18 и 24 години) продължават да напускат системата на образованието и обучението преждевременно. Все още съществуват значителни разлики между отделните държави и в рамките на самите държави, като се запазва неравнопоставеността сред определени групи (например мигрантите, младите мъже, етническите малцинства (като ромите) и младежите в селските и отдалечените райони имат по-слаби резултати).

6. Резултатите от Програмата за международно оценяване на учениците (PISA) на ОИСР за 2018 г. разкриват тенденция към влошаване на броя на учениците със слаби резултати в основните умения за периода 2009 – 2018 г. в много държави. Днес всеки пети 15-годишен европеец продължава да няма достатъчни познания по четене, математика или природни науки. Освен това резултатите от Международното проучване на компютърната и информационната грамотност (ICILS) за 2018 г. показват, че една пета от младежите в ЕС не притежават основни умения в областта на цифровите технологии, и освен това разкриват сериозни разлики в резултатите предвид социално-икономическия статус, което заплашва да задълбочи цифровото разделение (7).

7. Данните потвърждават, че социално-икономическият произход е най-добрият прогнозен показател за резултатите в сферата на образованието. В повечето държави от ЕС учещите в неравностойно положение са свръхпредставени сред тези, които напускат преждевременно системата на образованието и обучението без завършено средно образование. В PISA за 2018 г. бе установено, че в повечето държави на ЕС делът на учениците със слаби резултати по четене е много по-голям в най-ниския квартил на индекса на икономическия, социалния и културния статус (ESCS) в сравнение с най-горния квартил на ESCS — до над 40 процентни пункта в някои държави от ЕС. В научната литература се потвърждава, че учениците в неравностойно социално-икономическо положение обикновено изпитват повече трудности да развият академични и езикови умения. Те по-често проявяват поведенчески проблеми, свързани с ученето, имат по-ниска мотивация за учене, по-рано напускат системата на образованието и обучението, както и напускат с по-ниска завършена степен и недостатъчни компетентности за пълноценно участие в обществото.

8. През последните години държавите членки са интегрирали голям брой мигранти от трети държави (включително бежанци (8)) в училищна възраст в своите системи за образование и обучение, включително някои, които пристигат с много ниско ниво на основни умения. Допълнителни предизвикателства възникват в контекста на бягащите от войната в Украйна, голяма част от които са деца в училищна възраст, които се нуждаят от целенасочена учебна подкрепа (включително усвояване на езика на обучение) и психо-социална подкрепа.

9. Проучванията PISA за 2015 г. и 2018 г. внесоха яснота и относно спадащото чувство на принадлежност на учениците към училището и широко разпространения и увеличаващ се тормоз/кибертормоз. Изследванията подчертават значението на емоционалното, социалното и физическото благополучие в училищата за повишаване на шансовете на децата и младежите да постигнат успех в образованието и в живота. Те потвърждават, че проблемите с психичното здраве, както и насилието и тормозът, расизмът, ксенофобията и други форми на нетърпимост и дискриминация имат опустошително въздействие върху емоционалното благополучие и резултатите в сферата на образованието на децата и младежите. Изследванията показват също, че групите в неравностойно положение са изложени на по-голям риск от тормоз, а учещите от училищата в райони с нисък социално-икономически статус изпитват по-слабо чувство на принадлежност в сравнение с по-заможните си връстници.

10. Поради пандемията от COVID-19 стана още по-важно тези предизвикателства да бъдат преодолени. Няколко проучвания сочат, че кризата може да е увеличила вероятността учещите, които са изложени на риск от прекъсване на връзката с училището, действително да отпаднат от него, и да е оказала вредно въздействие върху психичното здраве и благополучието на учещите като цяло (9).

11. През 2011 г. Съветът прие Препоръка относно политики за намаляване на преждевременното напускане на училище (10). На европейско и национално равнище са положени сериозни усилия за изпълнение на препоръката, по-специално чрез партньорско обучение и обмен на добри практики между държавите членки в рамките на европейското сътрудничество в областта на политиката „Образование и обучение 2020“. Широк набор от ресурси, примери за успешни мерки и помощни материали са достъпни онлайн чрез Европейския инструментариум за училищата и инструментариума за професионалното образование и обучение (ПОО) за справяне с преждевременното напускане на училище, изготвен от Европейския център за развитие на професионалното обучение. В независима оценка на изпълнението на препоръката, публикувана през 2019 г (11)., са представени убедителни доказателства, че препоръката и наборът от инструменти на политиката на ЕС, който я придружава, са насърчили трансформациите в институциите и политиките за образование и обучение и са подпомогнали намаляването на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението. В нея са посочени и областите, в които е необходима допълнителна работа.

12. По програма „Еразъм+“ бяха подкрепени няколко транснационални проекта в областта на приобщаването в различни образователни сектори, насочени към преодоляване на изоставането и преждевременното напускане на системата на образованието и обучението. Приобщаването е един от основните приоритети на „Еразъм+“ за периода 2021 – 2027 г. Програмата включва и конкретния приоритет на политиката да се преодолее неравностойното положение в ученето, преждевременното напускане на училище и ниската степен на владеене на основни умения, което дава възможност на заинтересованите страни да използват финансиране по „Еразъм+“ за изпълнение на препоръките относно политиката.

13. Европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 2014 – 2020 г. мобилизираха значителни инвестиции за справяне с проблема с преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, като подкрепиха множество мащабни проекти в съответствие с препоръката на Съвета от 2011 г. Европейският социален фонд плюс подкрепя отделни лица, региони и държави членки, които са изправени пред различни предизвикателства – от възстановяването от пандемията от COVID-19 до постигането на целите на ЕС в областта на климата, заетостта, социалното приобщаване и образованието. Използването на ЕСИФ и на фондовете в областта на политиката за сближаване за периода 2021 – 2027 г. се основава, наред с другото, на специфичните за всяка държава препоръки, издадени в рамките на европейския семестър.

14. Инструментът за техническа подкрепа дава възможност на държавите членки при поискване да получат подкрепа за специално разработени реформи в различни области, като например подобряване на резултатите на децата в сферата на образованието, подобряване на образованието и грижите в ранна детска възраст, изготвяне на национални стратегии и планове за действие за справяне със и предотвратяване на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, разработване на инструменти за подпомагане на набирането на учители и професионалното им развитие или подготовка и въвеждане на реформа на учебната програма. Инструментът за техническа подкрепа и неговият предшественик – Програмата за подкрепа на структурните реформи, бяха използвани от няколко държави членки за подкрепа на реформите за предотвратяване на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, особено по отношение на децата от уязвими групи.

15. Децата и юношите се нуждаят от балансиран набор от когнитивни, социални и емоционални компетентности, за да постигат положителни резултати в училището и в живота. В Препоръката на Съвета от 22 май 2018 г. относно ключовите компетентности за учене през целия живот (12) са дадени определения за личностна компетентност, социална компетентност и компетентност за придобиване на умения за учене. Това включва способност за справяне с несигурността и сложността, за подпомагане на собственото физическо и емоционално благополучие, за поддържане на физическото и психичното здраве, за развитие на положителни отношения и отношения на сътрудничество, за водене на здравословно осъзнат и ориентиран към бъдещето начин на живот и за управление на конфликти в един приобщаващ и подкрепящ контекст.

16. В заключенията на Съвета относно равнопоставеността и приобщаването в образованието и обучението с цел насърчаване на успеха в образованието за всички (13) държавите членки се приканват да прилагат мерки на образователната политика и, когато е целесъобразно, да провеждат реформи в системите за образование и обучение, като разглеждат целия спектър на образованието и обучението и като следват цялостен институционален подход, за да се увеличат равните възможности и приобщаването и да се насърчи успехът в образованието на всички равнища и за всички видове образование и обучение.

17. В Заключенията на Съвета относно европейските учители и обучители за бъдещето (14) се отчита, че учителите, обучителите и директорите на училища са основна движеща сила на образованието и обучението, и се подчертава необходимостта да продължат да се развиват и осъвременяват техните компетентности. В съобщението и в резолюцията на Съвета за европейско пространство за образование се признава решаващата роля на учителите и обучителите.

18. В Препоръката на Съвета от 22 май 2019 г. за висококачествени системи за образование и грижи в ранна детска възраст (15) се подчертава, че достъпът до качествени услуги за образование и грижи в ранна детска възраст за всички деца допринася за тяхното здравословно развитие и успеха им в образованието, помага за намаляване на социалното неравенство и смекчава различията в компетенциите между децата с различен социално-икономически произход.

19. В Препоръката на Съвета от 29 ноември 2021 г. относно подходите за смесено обучение с цел висококачествено и приобщаващо основно и средно образование (16) се насърчават подходите за смесено обучение, които съчетават училищна и дистанционна учебна среда, както и цифрови и нецифрови инструменти за обучение, с оглед на изграждането на по-устойчиви и приобщаващи системи за образование и обучение. Подобни практики позволяват разнообразни и диференцирани подходи и инструменти за по-добра подкрепа на всички ученици – и особено на учениците със специфични потребности или от групи в неравностойно положение – и за повишаване на мотивацията им за учене.

20. В европейската програма за умения (17) се определят действията, насочени към укрепване на устойчива конкурентоспособност, изграждане на устойчивост за реагиране при кризи и за подпомагане на хората и предприятията да развиват набор от подходящи умения въз основа на поуките, извлечени по време на пандемията от COVID-19. В Препоръката на Съвета от 24 ноември 2020 г. относно професионалното образование и обучение (ПОО) за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост (18) се предлага обновена визия на политиката на ЕС за ПОО, което има ключова роля за предотвратяване и противодействие на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението и за насърчаване на равните възможности.

21. В Плана за действие в областта на цифровото образование (19) са заложени действия за подобряване на цифровите умения и компетентности, необходими за цифровата трансформация, за да се гарантира, че нито един учещ няма да бъде пренебрегнат и че завършилите висше образование ще имат компетентностите, необходими за пазара на труда. В него се предвижда разработването на общи насоки за учителите и педагогическия персонал с цел насърчаване на цифровата грамотност и справяне с дезинформацията, актуализиране на Европейската рамка за цифрова компетентност и предложение за препоръка на Съвета относно подобряването на предоставянето на цифрови умения в областта на образованието и обучението. В плана за действие се насърчават и усилията за преодоляване на неравнопоставеността между половете в областта на науките, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ).

22. В Препоръка (ЕС) 2021/1004 на Съвета от 14 юни 2021 г. за създаване на Европейска гаранция за децата (20) държавите членки се приканват да гарантират ефективен и свободен достъп до образование и училищни дейности за децата в нужда (т.е. децата, изложени на риск от бедност или социално изключване, особено ромите). В Стратегията на ЕС за правата на детето (21) се призовава за създаване на приобщаващо и качествено образование. В новата европейска стратегия за по-добър интернет за децата (BIK+) (22) се призовава за изграждането на цифрова среда, в която децата са защитени, овластени и уважавани, и се изтъква, че децата в уязвимо положение следва да имат равни шансове да се възползват от възможностите на цифровото десетилетие.

23. В новото поколение стратегии на ЕС за равенство и рамки на политиката за приобщаване, приети през 2020 г. и 2021 г (23)., се поставя силен акцент върху насърчаването на равнопоставеността и приобщаването и върху борбата с дискриминацията в образованието, като се предоставя целенасочена подкрепа за хората, които са в най-неблагоприятно положение, и за онези, които са изложени на най-висок риск от дискриминация.

24. В Препоръката на Съвета от 30 октомври 2020 г. относно „Мост към работни места — укрепване на гаранцията за младежта“, и за замяна на Препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (24) се препоръчва да се подпомогне завръщането на младежите към образование и обучение чрез разнообразяване на предлаганите възможности за продължаване на образованието, като се гарантира, когато е уместно, валидирането на неформалното и информалното учене. Освен това инициативата ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve (Стреми се, учи, овладей, постигай) помага на младежи в неравностойно положение на възраст между 18 и 30 години, които не работят, не учат и не се обучават (NEET), да намерят пътя към пазара на труда в родната си страна, като съчетава подкрепата за образование, професионално обучение или заетост с трудов стаж в друга държава – членка на ЕС, за да подобри техните умения, знания и опит.

25. Поуките, извлечени от изпълнението на препоръката на Съвета от 2011 г., новата информация, получена от изследванията, както и консултациите със заинтересованите страни налагат по-широк, по-всеобхватен и системен подход към успеха в училище, който да обхваща едновременно целта на равнището на ЕС за основните умения и целта за преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и да включва изцяло измерението на благополучието. Такъв подход следва да гарантира развитието на компетентностите, необходими за постигане на успех в образованието и живота, и да доведе до пълноценен учебен опит, ангажираност, по-широко участие в общността и преход към стабилен живот като възрастен и активно гражданско участие.

26. Държавите членки в целия ЕС трябва да подхождат систематично към целта за намаляване на слабия успех и на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и за насърчаване на успеха в училище. На системно равнище за координирана подкрепа на децата, младежите и техните семейства са необходими последователност на мерките на политиката, координация с други имащи отношение области на политиката (като младеж, здравеопазване, култура, социални услуги, заетост, жилищно настаняване, правосъдие, миграция и интеграция) и ефективно сътрудничество между различни участници на всички равнища (национално, регионално, местно, училищно). Успоредно с това на училищно равнище следва да се насърчават общоучилищни подходи, в съответствие с националните обстоятелства, включващи всички области на дейност (преподаване и учене, планиране и управление и т.н.) и ангажиране на всички ключови участници (учещи, директори на училища, педагогически и непедагогически персонал, родители и семейства, както и местни и по-широки общности) (25).

27. Настоящата препоръка на Съвета е в пълно съответствие с принципите на субсидиарност и на пропорционалност,

ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ:

1. До 2025 г. да разработят, а където е целесъобразно – да укрепят допълнително интегрирана и всеобхватна стратегия (26) за постигане на успех в училище на подходящото равнище, в съответствие със структурата на своята система на образование и обучение, с цел да се сведе до минимум отражението на социално-икономическия статус върху резултатите в сферата на образованието и обучението, да се насърчи приобщаването към образованието и обучението и още повече да се намалят преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, както и слабите резултати при овладяването на основни умения, като се вземат предвид различните мерки, очертани в рамката на политиката, изложена в приложението. Специално внимание следва да се обърне на благополучието в училище като ключов компонент на успеха в училище. Тази стратегия следва да включва мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране (включително мерки, предлагани като част от укрепената гаранция за младежта (27)), да се основава на факти и да съчетава универсални мерки с целеви и/или индивидуални грижи за учещите, които се нуждаят от допълнително внимание и подкрепа в приобщаваща среда (като например учещи, които са в неравностойно социално-икономическо положение, мигранти, бежанци или роми, учещи с видими и невидими увреждания, учещи със специални образователни потребности или проблеми с психичното здраве и учещи от изолирани, островни или отдалечени райони, като например най-отдалечените региони на ЕС, според националните обстоятелства). Подобна стратегия следва да се основава на структурирано сътрудничество между участници, представляващи различни области на политиката, равнища на управление и нива на образование и обучение, да се ползва от адекватно финансиране и да бъде придружена от ясен план за изпълнение и оценка.

2. Да разработят и по целесъобразност допълнително за засилят системите за събиране на данни и за наблюдение на национално, регионално и местно равнище, които позволяват системно събиране на количествена и качествена информация за учещите, както и за факторите, които влияят върху учебните резултати, особено социално-икономическия произход. Тези системи трябва да са в съответствие с разпоредбите за защитата на личните данни и националното законодателство. Те следва да гарантират, доколкото е възможно, че на различни равнища на политиката са налице дезагрегирани данни и информация за широк кръг аспекти (включително вижданията на самите учещи) и че те се използват (по целесъобразност в анонимизирана форма) за анализ, предотвратяване и ранна интервенция, създаване на политики, както и за управление, наблюдение и оценка на горепосочените стратегии.

3. В контекста на интегрирана и всеобхватна стратегия и в съответствие с националните обстоятелства да съчетаят мерки за предотвратяване, интервенция и компенсиране, като предложените в изложената в приложението рамка на политиката, за да окажат подкрепа на: 3.1 учещите, чрез съчетаване по системен начин на различни мерки, които поставят в центъра интересите и нуждите на учещите и отчитат тяхното мнение; 3.2 директорите на училищата, учителите, обучителите и другия персонал, включително в сферата на образованието и грижите в ранна детска възраст, като им помагат да придобият знания, умения и компетентности и предоставят подкрепа за продължаващо професионално развитие, както подходящо време, пространство и подкрепа, за да работят ефективно с всички учещи, включително изложените на риск от изключване, слаб успех и преждевременно напускане. Следва да се вземе предвид признаването и оценяването (включително финансово) на тяхната работа; 3.3 училищата при разработването на „общоучилищен подход“ към успеха в училище, при който всички членове на училищната общност (директори на училища, учители, обучители и друг педагогически персонал, учещи, родители, семейства и местната общност), както и широк кръг заинтересовани страни, участват активно и в сътрудничество за насърчаване на успеха в образованието за всички учещи; 3.4 мерки на системно равнище и междусекторен подход за подобряване на равнопоставеността и приобщаването в образованието и обучението и за насърчаване на успеха в образованието на всички учещи, включително чрез промяна на структури и механизми, които могат да имат особено неблагоприятно въздействие върху учещите, принадлежащи към групи в неравностойно положение.

4. В съответствие с националните, регионалните и местните потребности да оптимизират използването на национални ресурси и ресурси на ЕС за инвестиции в инфраструктура, обучение, инструменти и ресурси за повишаване на приобщаването, равенството и благополучието в образованието, включително фондовете и експертния опит на ЕС за реформи и инвестиции в инфраструктура, инструменти, педагогика и създаване на здравословна учебна среда, по-конкретно „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, Европейския социален фонд плюс, Европейския фонд за регионално развитие, програмата „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, Инструмента за техническа подкрепа, фонда „Убежище, миграция и интеграция“ и др., и да гарантират, че използването на средствата е в съответствие с цялостната стратегия.

5. Да представят доклад относно своята стратегия, предприетите мерки, съответните мерки за наблюдение и оценка и разпределения бюджет в рамките на съществуващите механизми за докладване на европейското пространство за образование (включително по стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението (2021– 2030 г.) и на европейския семестър.

6. Активно да включат младежите в изпълнението на препоръката на Съвета, наред с другото чрез диалога на ЕС по въпросите на младежта, за да се гарантира, че мненията, възгледите и потребностите на младежите, включително на тези в неравностойно положение, се отчитат и вземат под внимание.

ПРИКАНВА КОМИСИЯТА:

1. Да оказва подкрепа при изпълнението на препоръката на Съвета, както и за свързаните с нея инициативи, като например Европейската гаранция за децата и укрепената гаранция за младежта, чрез улесняване на взаимното обучение и обмена между държавите членки и всички заинтересовани страни в областта на успеха в образованието за всички чрез: 1.1 прилагане на стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021 – 2030 г.), в която намаляването на преждевременното напускане на системата на образованието и обучението, повишаването на нивото на владеене на основни умения и насърчаването на благополучието на учещите, учителите и обучителите са ключови приоритетни области; 1.2 създаване и поощряване на дейностите на експертната група за стратегии за създаване на благоприятна учебна среда за групите, изложени на риск от изоставане, и за подкрепа на благополучието в училище, която ще продължи работата по определяне на добрите практики по отношение на създаването на благоприятна и здравословна учебна среда, насърчаването на психичното здраве, здравословния начин на живот, физическото и емоционалното благополучие (включително чрез справяне с посттравматичния стрес), и предотвратяване на тормоза и насилието в училище, както и по предложения за ефективно въвеждане на успешни практики в училищата и препоръки за дейности за повишаване на осведомеността на равнището на ЕС и на национално равнище; 1.3 набелязване и споделяне на успешни практики (включително партньорско обучение и наставничество от партньори), насоки и практически инструменти в подкрепа на разработването, изпълнението и оценката на национални, регионални и местни политики и практики, включително такива, насочени към учещи в неравностойно положение, с използване на инструментите за сътрудничество, онлайн платформите и общностите на ЕС за образование и обучение, включително eTwinning — новата Европейска платформа за училищно образование, Erasmus+ Alumni, посланиците на Европейския център за развитие на професионалното обучение за справяне с преждевременното напускане и Къта за обучение за многоезични учебни материали по темата за ЕС; 1.4 повишаване на осведомеността и поощряване на използването на възможностите за насърчаване, подкрепа и създаване на условия за приобщаване, равнопоставеност и благополучие в образованието и обучението в рамките на фондовете на ЕС, като например „Еразъм+“, Механизма за възстановяване и устойчивост, Европейския социален фонд плюс, Европейския фонд за регионално развитие, програмата „Цифрова Европа“, „Хоризонт Европа“, Инструмента за техническа подкрепа, фонда „Убежище, миграция и интеграция“ и др.; 1.5 подкрепа за изследвания и проучвания, обхващащи целия ЕС; насърчаване на създаването на изследователски мрежи и подпомагане на диалога между научните изследвания и политиката, както и между научните изследвания и практиката; 1.6 отчитане на резултатите от структурирания диалог относно цифровото образование и умения.

2. Да подкрепя разработването и разпространението на материали за ръководство и ресурси за успех в образованието на всички учещи (включително за интеграцията на мигрантите и езиковото обучение) в сътрудничество с държавите членки и за тяхното доброволно използване, включително чрез по-нататъшно разработване и популяризиране на Европейския инструментариум за училищата за насърчаване на приобщаващото образование и справяне с преждевременното напускане на училище, сборника с вдъхновяващи практики във връзка с приобщаващо и гражданско образование и инструментариума за ПОО за справяне с преждевременното напускане на училище на Европейския център за развитие на професионалното обучение.

3. Да подкрепя възможностите за професионално развитие на педагогическия персонал и други заинтересовани страни чрез: 3.1 споделяне на добри практики от обмен между персонал, проекти и мрежи в рамките на „Еразъм+“, включително чрез онлайн общността eTwinning, академиите за учители в рамките на „Еразъм+“ и центровете за високи постижения в областта на професионалното образование; 3.2 предоставяне на масови отворени онлайн курсове (МООК) и учебни възможности (включително микроудостоверения) за продължаващо професионално развитие на учители, обучители, директори на училища и специалисти, подготвящи учителите, чрез новата европейска платформа за училищно образование, и популяризиране на широкото използване на тези курсове.

4. Да наблюдава и докладва за изпълнението на препоръката на Съвета в рамките на съществуващите механизми на европейското пространство за образование (включително в стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението) и на европейския семестър (включително преработения набор от социални показатели).

5. Да наблюдава и докладва периодично за напредъка по целите на равнището на ЕС в рамките на докладите за европейското пространство за образование; в тясно сътрудничество с Постоянната група по показателите и критериите да обмисли как може да се подобри наблюдението на равнище ЕС, по-специално чрез оценка на съществуващите показатели на равнище ЕС, и ако е целесъобразно и необходимо – чрез предлагане на нови показатели, по-специално по отношение на приобщаването и равнопоставеността.

Препоръката на Съвета от 28 юни 2011 г. относно политики за намаляване на преждевременното напускане на училище се заменя с настоящата препоръка.

Съставено в Брюксел на 28 ноември 2022 година. За Съвета Председател V. BALAŠ

(1) ОВ C 428, 13.12.2017 г., стр. 10.

(2) СОМ(2021) 102 final.

(3) СОМ(2020) 625 final.

(4) ОВ C 66, 26.2.2021 г., стр. 1.

(5) Решение (ЕС) 2021/2316 на Европейския парламент и на Съвета от 22 декември 2021 г. относно Европейска година на младежта (2022 г.) (OB L 462, 28.12.2021 г., стр. 1).

(6) Конференция за бъдещето на Европа — Доклад за окончателните резултати, май 2022 г., предложение 46 (стр. 88).

(7) Въпреки че уменията в областта на ИКТ трябва да се разглеждат като част от основните умения, те не са изрично застъпени в действащата в момента препоръка, тъй като вече са в центъра на други инициативи, като например плана за действие в областта на цифровото образование.

(8) В настоящия документ терминът „бежанец“ се използва в широк политически смисъл, а не както е определен в Женевската конвенция и достиженията на правото на ЕС в областта на убежището.

(9) Вж. например: Koehler, C., Psacharopoulos, G., Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof, доклад на NESET-EENEE, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2022 г.; Европейска комисия, Генерална дирекция „Образование, младеж, спорт и култура“, Impacts of COVID-19 on school education, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2022 г.; Blaskó, Z., da Costa, P., Schnepf, S. V., Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis, Институт за икономика на труда (IZA), Документ за обсъждане 14298, Бон, 2021 г.

(10) ОВ C 191, 1.7.2011 г., стр. 1.

(11) Европейска комисия, генерална дирекция „Образование, младеж, спорт и култура“, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2019 г.

(12) ОВ C 189, 4.6.2018 г., стр. 1.

(13) ОВ C 221, 10.6.2021 г., стр. 3.

(14) ОВ C 193, 9.6.2020 г., стр. 11.

(15) ОВ C 189, 5.6.2019 г., стр. 4.

(16) ОВ C 504, 14.12.2021 г., стр. 21.

(17) СОМ(2020) 274 final.

(18) ОВ C 417, 2.12.2020 г., стр. 1.

(19) СОМ(2020) 624 final.

(20) ОВ L 223, 22.6.2021 г., стр. 14.

(21) СОМ(2021) 142 final.

(22) СОМ(2022) 212 final.

(23) Стратегия на ЕС за равенство между половете за периода 2020 – 2025 г. (2020 г.), План за действие на ЕС за борба с расизма за периода 2020 – 2025 г. (2020 г.), Стратегическа рамка на ЕС за равенство, приобщаване и участие на ромите (2020 г.) и свързаната с нея препоръка на Съвета (2021 г.), Стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за периода 2020 – 2025 г. (2020 г.), План за действие за интеграция и приобщаване за периода 2021 – 2027 г. (2020 г.), Стратегия за правата на хората с увреждания за периода 2021 – 2030 г. (2021 г.), Стратегия на ЕС за борба с антисемитизма и подкрепа на еврейския живот за периода 2021 – 2030 г. (2021 г.).

(24) ОВ C 372, 4.11.2020 г., стр. 1.

(25) Вж. определението в работния документ на службите на Комисията SWD (2022) 176 final.

(26) Такава стратегия може да бъде включена в съответните национални стратегически документи.

(27) Препоръка на Съвета от 30 октомври 2020 г. относно „Мост към работни места — укрепване на гаранцията за младежта“, и за замяна на Препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (ОВ C 372, 4.11.2020 г., стр. 1).