РЕШЕНИЕ (ЕС) 2020/1671 НА КОМИСИЯТА

от 2 август 2019 година

относно държавна помощ SA.47867 2018/C (ex 2017/FC), приведена в действие от Франция на Ryanair и Airport Marketing Services

(нотифицирано под номер C(2019) 5729)

(само текстът на френски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид тези мнения,

като има предвид, че:

1. ПРОЦЕДУРА

(1) С писмо от 23 март 2017 г. Комисията бе сезирана с жалба от авиокомпания Air France (2) по повод на предимства, които били получени между 2010 г. и 2015 г. от авиокомпания Ryanair във връзка с нейните дейности за въздушен транспорт до и от летище „Монпелие“. Тези предимства били предоставени под формата на договори за маркетингови услуги, сключени между Сдружението за популяризиране на туристически и икономически потоци („APFTE“) и Ryanair или нейното дъщерно дружество Airport Marketing Services („AMS“). Въз основа на тези договори APFTE е платило на Ryanair между 2010 г. и 2015 г. 8,5 милиона евро.

(2) С писмо от 24 май 2017 г. Комисията изпрати на Франция неповерителен вариант на жалбата, като я покани да представи мнението си и да отговори на определени въпроси във връзка с разглежданите мерки. На 12 юли 2017 г. Комисията изпрати напомнително писмо, с което прикани Франция да изпрати исканите с писмото от 24 май 2017 г. сведения.

(3) С писмо от 18 август 2017 г. Франция предостави отговор с исканите данни.

(4) С писмо от 13 септември 2017 г. Комисията поиска от Франция допълнителна информация. На 9 октомври 2017 г. Франция поиска допълнителен срок за отговор, като Комисията прие този срок с писмо от 18 октомври 2017 г.

(5) С писмо от 22 ноември 2017 г. Франция изпрати част от поисканите от Комисията сведения.

(6) На 22 декември 2017 г. Комисията изпрати напомнително писмо, с което прикани Франция да изпрати отговорите на останалите въпроси.

(7) С писмо от 29 януари 2018 г. Франция предостави отговор с исканите данни.

(8) С писмо от 4 юли 2018 г. Комисията уведоми Франция за решението си да открие по отношение на тази помощ процедурата съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“) („решение за откриване на процедурата“).

(9) Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответната помощ.

(10) Комисията получи мнения в тази връзка от страна на Ryanair, на регион Occitanie, на Търговско-промишлената камара на Hérault, на Montpellier Méditerranée Métropole, на Communauté d’Agglomération du Pays de l’Or, на […], както и на APFTE. На 15 април и 17 май 2019 г. Комисията изпрати на Франция мнението на Ryanair (с искане за сведения), като ѝ даде възможност да го коментира, и впоследствие с писмо от 13 юни 2019 г. получи коментарите на Франция, а с писмо от 21 юни 2019 г. тези на APFTE. Мненията на другите заинтересовани страни бяха изпратени на Франция с писмо от 18 юни 2019 г.

2. ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ЛЕТИЩЕ „МОНПЕЛИЕ“

2.1. Характеристики на летището и натовареност

(11) Летище Montpellier Méditerranée (летище „Монпелие“) се намира на около 7 km от центъра на Монпелие, главен град на департамент Hérault в регион Occitanie във Франция. Летището е отворено за национален и международен търговски трафик.

(12) Наблюдаваният през последните години пътнически трафик на летище „Монпелие“ е обобщен в таблица 1 по-долу. През 2017 г. през летището са преминали почти 1,85 милиона пътници, а през 2018 г. — 1,88 милиона пътници. Таблица 1 Търговски пътнически трафик на летище „Монпелие“ между 2010 г. и 2018 г. (брой пътници) Година 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Местни пътници (4) 1 177 860 1 308 346 1 285 428 1 420 614 1 444 110 1 507 928 1 669 023 1 847 314 1 878 035 от които международни пътници 295 334 400 818 398 609 391 855 433 923 480 667 616 564 661 456 641 005 от които национални пътници 882 526 907 528 886 819 1 028 759 1 010 187 1 027 261 1 052 459 1 185 858 1 237 030 Пътници, преминаващи транзитно 2 588 4 930 2 787 2 179 1 224 2 242 2 063 2 096 1 928 Общо 1 180 448 1 313 276 1 288 215 1 422 793 1 445 334 1 510 170 1 671 086 1 849 410 1 879 963 от които пътници на нискотарифните авиокомпании 275 341 378 980 397 819 441 388 464 170 507 965 577 198 679 148 708 273 Източник: http://www.aeroport.fr/view-statistiques/montpellier-mediterranee, посетен на 1 юли 2019 г.

(13) Понастоящем няколко авиокомпании (5) осъществяват редовни полети от летище „Монпелие“ до дестинации във Франция, в други европейски държави и в държавите от Магреб.

(14) Извън тези редовни маршрути, другите търговски движения на летище „Монпелие“ в периода 2010—2018 г. са основно от полети на аероклубове и от бизнес авиация.

(15) Авиокомпания Ryanair е обслужвала летище „Монпелие“ в периода от март 2002 г. до април 2019 г.

(16) През март 2002 г. летище „Монпелие“ приема авиокомпания Ryanair. Там тя първоначално обслужва редовен маршрут до летище Frankfurt-Hahn, което се намира в германската провинция (Land) Райнланд-Пфалц, както и редовна линия до летище London-Stansted (закрита през 2009 г.). През 2008 г. Ryanair открива маршрут до летище Bruxelles-Charleroi (намиращо се във Валония, Белгия), а пред 2010 г. — до Leeds-Bradford (намиращо се в Йоркшър, Великобритания). Открит е маршрут до Bristol, който след това през 2009 г. е закрит. Следователно при създаването на APFTE на 24 юни 2010 г. маршрутите до летищата Frankfurt-Hahn, Bruxelles-Charleroi и Leeds-Bradford вече са съществували. На 13 април 2011 г. е открит маршрут до летище Birmingham, който след това през ноември 2013 г. е закрит. За разлика от летище „Монпелие“, и четирите летища — Leeds-Bradford, Birmingham, Bruxelles-Charleroi и Frankfurt-Hahn — са бази (6) на Ryanair.

(17) Ryanair преустановява обслужването на маршрута Монпелие—Leeds през октомври 2017 г. както и Монпелие—Hahn през ноември 2018 г. През април 2019 г. преустановява всяка дейност на летище „Монпелие“, като спира обслужването на маршрута Монпелие—Charleroi. Таблица 2 Дял на Ryanair в търговския пътнически трафик на летище „Монпелие“ в периода 2010—2019 г. Година 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 януари— април 2019 Общ трафик на летището в брой пътници (7) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Пътници на Ryanair в брой пътници (8) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — маршрут Hahn […] […] […] […] […] […] […] […] […] — маршрут Charleroi […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — маршрут Bradford […] […] […] […] […] […] […] […] — маршрут Birmingham […] […] […] Пътници на Ryanair като % от общия пътнически трафик [5—10] [10—15] [10—15] [5—10] [5—10] [5—10] [5—10] [5—10] [0—5] [0—5] Източник: Информация, предоставена от френските органи.

(18) Както е посочено в таблица 2, от 2010 г. нататък общият брой на пътниците на Ryanair от и до летище „Монпелие“ е съставлявал относително малък дял от пътническия трафик на летището (по-малко от [10—15] %) или между […] и […] пътници в периода 2010—2017 г.).

(19) От таблица 2 става ясно, че считано от 2012 г. броят на пътниците на Ryanair е намалявал непрекъснато. Ако се вземе предвид броят на пътниците на Ryanair от 2002 г., се вижда, че намаляването на броя на пътниците на Ryanair на летище „Монпелие“ е започнало още през 2006 г. (9).

(20) Летище „Монпелие“ се намира на 57 km от летище Nîmes-Alés-Camargue-Cévennes и на 70 km от летище Béziers-Cap d'Agde, които са предназначени за редовни и чартърни международни полети.

(21) През април 2019 г. Ryanair открива маршрут до летище Bruxelles-Charleroi от летище Béziers-Cap d’Agde. От април 2006 г. Ryanair обслужва маршрут Nîmes—Charleroi.

2.2. Експлоатация и собственост на летищната инфраструктура

(22) В периода 1964—2009 г. управлението на летище „Монпелие“ се осигурява от Търговско-промишлената камара на Монпелие („CCIM“, което се използва и за обозначаване на Търговско-промишлената камара на Hérault (10)).

(23) На 23 юни 2009 г. управлението на летището е прехвърлено на акционерното дружество Aéroport Montpellier Méditerranée („AMM“), в което 60 % от капитала са собственост на френската държава (като административен държавен субект на национално равнище), 25 % са собственост на CCIM, 7 % на Съвета на департамент Hérault, 6,5 % на регион Occitanie (11), 1 % на Communauté d'Agglomération du Pays de l'Or (12) и 0,5 % на Montpellier Méditerranée Métropole (13) (14).

(24) Държавата е собственик на инфраструктурата на летището и делегира управлението и експлоатацията ѝ на АММ чрез концесия.

(25) AMM и Ryanair са сключили следните договори: […].

3. ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО APFTE

3.1. Създаване и задача

(26) APFTE е сдружение, създадено през юни 2010 г. по инициатива на CCIM в сътрудничество с няколко структури на местната власт, а именно Регионалният съвет на регион Languedoc-Roussillon (станал регион Occitanie), департамент Hérault, Communauté d’agglomération de Montpellier („Общност на агломерация Монпелие“, станала Montpellier Méditerranée Métropole), Communauté de communes du Pays de l’Or („Общност на агломерацията на общините от Pays de l’Or“), град Монпелие („публични членове“ на APFTE), както и с участието на множество местни предприятия (15).

(27) Според устава предметът на дейност на APFTE е „популяризиране и развитие на туризма, включително на деловия туризъм, на територията, чрез поръчки за реклама, закупуване на рекламно пространство в интернет и на маркетингови услуги, или всяка друга рекламна подкрепа, като например участие на панаири и салони, с цел привличане на международни клиенти“ (16).

(28) Въпреки този твърде широк официален мандат за популяризиране на Монпелие и неговата територия, предвидената по време на създаването му от CCIM заедно с участващите структури на местната власт задача на APFTE е била да се даде възможност за сключване с авиокомпании на договори за „маркетингови услуги“ или за „популяризиране“, каквито договори преди това са били сключвани от CCIM в качеството ѝ на управляващ орган на летището. (17) Официалната процедура по разследване потвърди, че на практика дейността на APFTE се е състояла в сключване и изпълнение на така наречените „договори за маркетингови услуги“ с авиокомпании (18), като всяка допълнителна дейност на APFTE е служила като подкрепа за тази практика.

(29) По-задълбочен анализ на естеството на тези договори за маркетингови услуги ще бъде направен в съображение 152 и следващите, както и в съображение 189 и следващите.

(30) Причината за съществуването на APFTE се обяснява в контекста на промяната през 2009 г. на управляващия орган на летище „Монпелие“. В качеството си на управляващ орган на летището CCIM е сключвала договори пряко с авиокомпаниите, по-специално що се отнася до договорите за летищни услуги, но също и до тези за маркетингови услуги. От представените от френските органи документи става ясно, че тази практика е започнала около 2001 г. В рамките на тези договори за маркетингови услуги CCIM е закупувала услуги за „маркетинг“ от определени авиокомпании, присъстващи на летище „Монпелие“, особено от нискотарифните („low cost“). Въз основа на тези договори CCIM е правила плащания на съответните авиокомпании срещу рекламиране на дестинацията Монпелие на уебсайта на всяка от тях. Независимо че CCIM е била единственият съдоговарящ на авиокомпаниите, средствата за закупуването на маркетинговите услуги не са били само от CCIM, но също и от структури на местната власт, с които CCIM е подписвала от своя страна двустранни споразумения за тази цел. Това са същите структури на местната власт, които през 2010 г. са участвали заедно със CCIM в създаването и финансирането на APFTE (19).

(31) От документите във връзка с функционирането на APFTE и на неговите публични членове — учредители, например от протокола от учредителното общо събрание на APFTE от 24 юни 2010 г., става ясно, че APFTE е създадено след като през 2009 г. CCIM става миноритарен акционер на AMM. След като вече не е концесионер на летището, CCIM няма правомощия да сключва договори с авиокомпаниите „low cost“, за да „стимул[ира] установяването на нискотарифните авиокомпании на платформата на летище Montpellier Méditerranée“. Следователно APFTE е резултат от „обсъждане с префектурата на региона и с всички структури на местната власт, за да се създаде правна структура, която може да поеме договорите за онлайн маркетингови услуги“, които преди това са се сключвали от CCIM в качеството ѝ на концесионер на летището. (20) Продължаването на сътрудничеството с нискотарифните авиокомпании е преценено като полезно поради приноса за местната икономика (21).

(32) Така например от протокола от общото събрание на APFTE става ясно, че сдружението е било считано като „най-добре пригодената структура за спазване на правните изисквания и за постигане, благодарение на динамиката на нискотарифните авиокомпании, на благоприятно въздействие върху развитието на територията“.

(33) Тази структура под формата на сдружение е била създадена на първо време от местни частни предприятия, преди на втори етап да бъдат включени публичните членове. Този начин е избран от CCIM, за да се ускори създаването на сдружението, тъй като определянето на представителите на структурите на местната власт и на публичните органи е щяло да отнеме и време (22).

(34) През 2017 г. CCIM и другите публични членове решават, че APFTE ще преустанови дейността си от 2018 г. — без обаче да престане да съществува — поради възникнали съмнения относно неговата легитимност, повдигнати в дела и разследвания на национално и европейско равнище (23). Според френските органи общото събрание на APFTE от 20 декември 2017 г. е потвърдило решението, считано от летния сезон 2018 г. сдружението да не се използва повече за популяризиране на туристическите потоци. Според френските органи APFTE е информирало Ryanair за това решение с писмо от 18 януари 2018 г.

3.2. Състав и органи

(35) APFTE включва около 30 членове, от които около 20 (24) са от частни структури, които осъществяват цялата или част от дейността си в областта на туризма (хотели, туристически обекти за настаняване и др.). Публичните членове на APFTE са освен това представители на CCIM и представители на горепосочените структури на местната власт, а именно регион Occitanie, департамент Hérault, Montpellier Méditerranée Métropole, Communauté d'agglomération du Pays de l'Or, както и град Монпелие.

(36) При създаването на APFTE участващите публични органи са решили сдружението да има три колегиума, а именно общото събрание (обикновено и извънредно), управителният съвет („Conseil d’Administration“) и бюрото (състоящо се от председателя, ковчежника и секретаря), за да се спазят правните изисквания, наложени от френското законодателство по отношение на сдруженията, създадени от структурите на местната власт и от публични институции, публични органи и частни предприятия (25).

(37) Съгласно устава на APFTE общото събрание одобрява отчетите за изминалата финансова година, гласува бюджета за следващата, взема решения по всички включени в дневния ред въпроси и при необходимост осигурява обновяването на членовете на управителния съвет. В общото събрание участват членовете на сдружението, които са платили вноските си, и то се събира поне веднъж годишно. Всички негови решения се вземат с обикновено мнозинство от подадените гласове, освен когато се отнасят до договорни задължения, превишаващи 10 000 евро. В такива случаи общото събрание трябва да вземе решение с мнозинство от две трети. Такъв например е случаят при всеки договор за маркетингови услуги за сума над 10 000 евро.

(38) В устава се предвижда също и, че APFTE се ръководи от управителен съвет, съставен от най-малко девет и най-много двадесет и пет членове, определени от общото събрание. Управителният съвет избира измежду членовете си бюро, което се състои от председател, един или няколко заместник-председатели, един секретар и един ковчежник, в съответствие с разпоредбите на вътрешния правилник, приет от управителния съвет. Управителният съвет се свиква с покана на председателя най-малко два пъти годишно, както и по искане на половината от членовете му, при условие че присъстват една трета от тях. Решенията се взимат с мнозинство от подадените гласове, когато става дума за текущи въпроси, и с мнозинство от две трети за подписването на всеки ангажимент за повече от една година и чийто размер превишава 10 000 евро.

(39) Според устава на APFTE председателят представлява сдружението при всички граждански действия и разполага с всички права за тази цел. Това включва подписването на договори и споразумения, с които се ангажира APFTE. До момента функциите на председател на APFTE са били изпълнявани от три лица. Те са били свързани преди това със CCIM или със структурите на местната власт, финансиращи APFTE. a) Първият председател на APFTE е бил титулярен член на CCIM през 2010 г., както и в периода 2016—2019 г., а от 2013 г. до 2015 г. е бил технически съветник в CCIM. Това лице е било председател на APFTE от юни 2010 г. до март 2011 г., а след това от декември 2012 г. поне до 2018 г., както и заместник-председател на APFTE (с правомощия да действа от името на председателя на APFTE) от октомври до декември 2012 г. б) Председателят на APFTE в периода от април 2011 г. до февруари 2012 г. е изпълнявал между 2011 г. и 2012 г. също и функции на технически съветник в CCIM (26). в) Неговият приемник (председател от февруари до декември 2012 г.) е бил в същото време председател на Регионалния икономически, социален и екологичен съвет на Languedoc-Roussillon, т.е. на институция на една от структурите на местната власт — член на APFTE.

(40) Нещо повече, от протоколите и докладите на APFTE и на неговите колегиуми и комисии става ясно, че APFTE има също и комитет, в който са включени структурите на местната власт и CCIM, без участие на частните членове: „Ръководен комитет“ („Comité de Gouvernance“) (от март 2011 г.), който по-късно става „Комитет на финансиращите страни“ („Comité des Financeurs“). Тези комитети не са посочени в устава. a) Ръководният комитет имал „задачата да обединява структурите на местната власт, финансиращи APFTE“. Целта му била „да насочва и да одобрява стратегическите решения за избор за развитието на линиите и съответния бюджет. Ръководният комитет [бил] предшестван, ако е необходимо, от подготвителна среща с всички технически специалисти от структурите на местната власт“. (27) Този комитет е бил създаден по искане на структурите на местната власт (28), които искали да се гарантира, че изборът на договори за маркетингови услуги, които да се финансират, няма да се определя само от новия оператор на летището — АММ (29). От докладите на този комитет, с които Комисията разполага, става ясно, че той е бил съставен от представителите на различните структури (регион, департамент, Pays de l’Or, Agglomération de Montpellier, град Монпелие), на CCIM и от представители на бюрото на APFTE. В докладите се споменава също и присъствието на един представител на АММ, който предлагал стратегически варианти за избор на финансиращите членове на APFTE (30). б) Освен това, документи във връзка с функционирането на APFTE показват, че този комитет по-късно, поне от 2012 г., е наречен „Комитет на финансиращите страни“, като включва същите институции. Френските органи потвърдиха, че според APFTE „Комитетът на финансиращите страни“ е същият орган като „Ръководния комитет“, наричан различно през различни периоди.

3.3. Вземане на решения в APFTE

(41) Според устава на APFTE и според френските органи процедурата за вземане на решения в APFTE във връзка със сключването на договори за маркетингови услуги е протичала по следния начин: — пред управителния съвет се представят предложения за целеви географски зони в рамките на услугите за туристически маркетинг и той дава мнение за тях; — след това предложенията се представят за одобрение от общото събрание; — ако общото събрание ги одобри (с мнозинство от две трети за договорите за маркетингови услуги за сума над 10 000 евро), се обявява процедура за „обществена поръчка“; — резултатите от анализа на подадените оферти се представят на управителния съвет, който дава становище; — след това тези резултати се представят на общото събрание, което упълномощава председателя да подпише поръчките (с мнозинство от две трети за всеки договор за маркетингови услуги за сума над 10 000 евро; решението се вписва в протокол на общото събрание); — съгласно приложимата процедура се съставят и се изпращат евентуални съобщения за отхвърляне; — също съгласно приложимата процедура се съставят и изпращат уведомителни писма, подписани от председателя и придружени с документа за поемане на ангажимент и с бордеро за цената, подписани от председателя, за всяка от приетите оферти.

(42) Нещо, което не става ясно от горепосочената информация, обаче е, че що се отнася до предложенията за целевите географски зони в рамките на услугите за туристически маркетинг, в практиката на APFTE след обсъжданията в управителния съвет и на общото събрание са се включвали и други инстанции, за да се определят решенията за използване на бюджета и ориентацията на APFTE (т.е. маркетинговите договори, които да се подпишат).

(43) От докладите и протоколите на APFTE, на неговите комитети и на неговите публични членове става ясно, че фактически изборът на приоритетните целеви географски зони в рамките на услугите за туристически маркетинг се е определял първоначално от CCIM и АММ, а от март 2012 г. — т.е. преди ефективното плащане на средства от структурите на местната власт на APFTE — от структурите на местната власт и от CCIM (31). И действително структурите на местната власт и CCIM са се споразумявали относно договорите, на които да се даде приоритет, преди да ги представят на общото събрание. Като процедура това се осъществява от март 2011 г. по следния начин: освен посочените в устава му органи, APFTE има допълнителни комитети, по-специално ръководният комитет (създаден през март 2011 г.) и комитетът на финансиращите страни, които са участвали активно в избора на договорите за маркетингови услуги, представяни на общото събрание. Преди създаването на комитета на финансиращите страни дружеството АММ е имало голямо влияние при определянето на договорите за маркетингови услуги, подписвани от APFTE. След това структурите на местната власт са отказали да подкрепят избора на АММ без възможност за промяна, което обяснява създаването на ръководния комитет (32).

(44) Въпросът за действителното влияние на публичните членове, финансиращи APFTE, върху вземането на решения от сдружението ще бъде развит подробно в анализа на финансовите ресурси и относимостта на мерките към държавата (33).

3.4. Финансови ресурси

(45) Ресурсите на APFTE включват: i) членски внос от членовете на сдружението, както е определен от общото събрание, и ii) годишни вноски или субсидии, плащани от различните членове на APFTE в допълнение към членския внос. Основната част от ресурсите на APFTE са от годишните вноски на публичните образувания, които са членове на сдружението, както е показано на таблицата по-долу. На практика членският внос от членовете на APFTE формира незначителна част от постъпленията на сдружението. И наистина, след като са били в размер на 50 или 100 евро от член за година, общата годишна суми от 2010 г. насам не е превишавала 1 550 евро. Таблица 3 Произход на постъпленията на APFTE в периода 2010—2019 г. Година 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (34) 2019 (35) 2010—2019 Субсидии от структурите на местната власт и от CCIM в евро (дял на вноската от това образувание) Регионален съвет на регион Languedoc-Roussillon (станал регион Occitanie) 283 670 550 000 509 024 550 000 446 830 587 696 509 174 355 239 75 000 0 3 866 633 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (28 %) (36 %) (32 %) (32 %) (34 %) (29 %) Съвет на департамент Hérault 283 670 559 746 509 024 550 000 150 000 0 111 092 0 0 0 2 163 532 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (10 %) (0 %) (7 %) (0 %) (0 %) (16 %) Communauté d’agglomération Montpellier (станала Montpellier Méditerranée Métropole) и град Монпелие 283 670 730 473 706 524 747 500 644 331 747 500 692 015 505 865 75 000 0 5 132 878 (30 %) (36 %) (35 %) (31 %) (41 %) (46 %) (44 %) (45 %) (34 %) (38 %) Communauté d’Agglomération de Pays de l’Or 85 000 85 000 100 000 119 915 97 574 130 803 110 092 107 250 21 500 0 857 134 (9 %) (4 %) (5 %) (5 %) (6 %) (8 %) (7 %) (10 %) (10 %) (6 %) CCIM (станала Търговско-промишлена камара на Hérault) 0 (36) 125 000 212 000 440 000 232 500 150 000 150 000 150 000 51 000 0 1 510 500 (0 %) (6 %) (10 %) (18 %) (15 %) (9 %) (10 %) (13 %) (23 %) (11 %) Членски внос от различните членове на APFTE Членски внос от 50 до 100 евро 1 100 50 1 550 1 500 0 600 0 0 0 0 4 800 (0,117 %) (0,002 %) (0,076 %) (0,062 %) (0 %) (0,037 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0,035 %) (дял на членския внос в общия бюджет на APFTE) Субсидии от структурите на местната власт и от CCIM в евро (дял на вноската от това образувание) Общ бюджет на APFTE в евро (37) (субсидии плюс членски внос) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 535 477 Източник: информация, предоставена от френските органи.

(46) Получените от APFTE вноски от публичните образувания са били използвани основно за плащания в рамките на договорите за маркетингови услуги, сключени между APFTE и авиокомпаниите, като най-голямата част — около 8,5 милиона евро или [60—70] % от общия бюджет на APFTE за периода 2010—2019 г. (38) — са платени за договорите за маркетингови услуги, сключени с Ryanair или нейното дъщерно дружество AMS (39).

(47) Освен това анализът на различните решения, приети от тези публични образувания за одобряване на техните вноски в бюджета на APFTE, показва, че те са ги определяли въз основа на „предварителна програма за популяризиране“ на APFTE, определена от финансиращите сдружението публични членове (40) и одобрена след това от неговото общо събрание, в която програма се съдържат точни указания относно предвиденото използване на ресурсите на APFTE. В тези програми се посочват по-специално дестинациите, за които се отнасят дейностите за популяризиране (41).

(48) Публичните вноски са платени под формата на субсидии за APFTE въз основа на двустранно споразумение, сключено между APFTE и съответните публични образувания. Френските органи предоставиха на Комисията голяма част от тези споразумения, но без приложенията им (42).

(49) От предоставените от френските органи документи относно функционирането на APFTE става ясно, че публичните образувания са плащали систематично финансовите си вноски за посочените в таблица 3 финансови години по време, когато вече е било взето решение за програмата за популяризиране (с тяхно участие), а удължаването на договорите за маркетингови услуги с Ryanair/AMS — описани подробно в съображение 53 и следващите — е било подписано с Ryanair/AMS. Например: a) Договорът за маркетингови услуги от 2010 г. с AMS (за срок от 1 юли 2010 г. до 31 декември 2011 г.) е гласуван от общото събрание на 16 септември 2010 г. и е подписан от APFTE в същия ден. Споразуменията за финансиране за финансовата 2010 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва през 2011 г., а тези за финансовата 2011 г. са подписани едва между юни и ноември 2011 г. (43). б) Допълнителното споразумение към договора за маркетингови услуги от 2010 г. с AMS за маршрута до Birmingham е гласувано от общото събрание на 20 април 2011 г. и е подписано от APFTE на 11 април 2011 г. Споразуменията за финансиране за финансовата 2011 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва между юни и ноември 2011 г. (44) в) Решението за удължаването на договора за маркетингови услуги от 2010 г. с AMS за 2012 г. е взето от ръководния комитет на 23 септември 2011 г., общото събрание е информирано за това по време на заседанието на 10 октомври 2011 г. (45) (без обаче от протокола от това заседание да се разбира, че общото събрание е гласувало по този въпрос). Изпратеното до AMS писмо за удължаване на договора е подписано на 29 септември 2011 г. от председателя на APFTE. Споразуменията за финансиране за финансовата 2012 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва между април и октомври 2012 г. (46). г) Удължаването на договора за маркетингови услуги от 2010 г. с AMS за 2013 г. е подписано от APFTE на 23 февруари 2013 г. Бюджетът за 2013 г. и програмата за действие за маркетингови услуги, включващи плащанията в полза на Ryanair въз основа на този договор, са приети от общото събрание на APFTE на 4 юли 2013 г. (47) Споразуменията за финансиране за финансовата 2013 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва между април и ноември 2013 г. (48). д) За 2014 г. общото събрание е упълномощило на 27 януари 2014 г. председателя на APFTE да подпише нови договори за маркетингови услуги с Ryanair след тръжната процедура от 2013 г. Тези договори вече са били сключени от председателя на APFTE на 22 ноември 2013 г. Споразуменията за финансиране за финансовата 2014 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва между февруари и октомври 2014 г. (49). e) Удължаването на договора за маркетингови услуги от 2013 г. с Ryanair за 2015 г. е гласувано от общото събрание на 11 декември 2014 г. и е подписано от APFTE на 19 декември 2014 г. Споразуменията за финансиране за финансовата 2015 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва между юни и декември 2015 г. (50). ж) Удължаването на договора за маркетингови услуги от 2013 г. с Ryanair за 2016 г. е гласувано от общото събрание на 30 май 2016 г. и е подписано от APFTE на 22 април 2016 г. от APFTE. Споразуменията за финансиране за финансовата 2016 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва между юли и декември 2016 г. (51). з) Новите договори за маркетингови услуги от 2017 г. с Ryanair са сключени от APFTE на 19 май 2017 г. и са гласувани от общото събрание на APFTE на 25 април 2017 г. Споразуменията за финансиране за финансовата 2017 г. със структурите на местната власт, с които Комисията разполага, са подписани едва между юни и септември 2017 г. (52). н) За 2018 г. Комисията не разполага с информация за датата на удължаването на договора за маркетингови услуги с Ryanair от 2017 г., но в единственото споразумение за предоставяне на бюджет, което е на разположение на Комисията, а именно сключеното между APFTE и Communauté d’agglomération du Pays de l’Or през март 2018 г., се споменава за популяризирането на Монпелие във Валония, Райнланд-Пфалц и Йоркшър — дестинации на полетите на Ryanair (53). Изглежда, че бюджетът за 2018 г. е бил одобрен за последен път от общото събрание на APFTE на 20 декември 2017 г., за да се спазят съществуващите ангажименти на APFTE — включително ангажиментите към Ryanair, преди договорните отношения между CCIM, структурите на местната власт и авиокомпаниите да приемат нова правна форма (54).

(50) Освен това протоколите от общото събрание на APFTE показват, че преди първото плащане на субсидиите за APFTE структурите на местната власт са заявили, че желаят да имат влияние върху маршрутите, за които се отнасят договорите за маркетингови услуги, които трябва да финансират, които маршрути до този момент са се определяли от оператора на летището АММ (55). И така този ръководен комитет на APFTE е бил създаден преди структурите на местната власт да предоставят за първи път субсидии за APFTE.

(51) Освен това анализът на споразуменията за финансиране показва, че структурите на местната власт са запазвали възможността да си възстановят средствата при определени условия (например, някои структури са си запазвали право за връщане на средствата, право за плащане пропорционално на изпълнението на програмата за популяризиране или право за прекратяване на споразумението за финансиране в случай на неспазване от страна на APFTE на договорните задължения, т.е. изпълнението на програмата за популяризиране, гласувана на общото събрание). По-специално: a) В сключените с региона споразумения се предвижда правото той да изисква връщане на субсидията, ако APFTE не я използва за договорените цели, и се предвижда възможност за прекратяване на споразумението. б) В сключените с департамента споразумения се предвижда право за връщане на субсидията в полза на департамента, ако APFTE я използва за цели, които не съответстват на предмета на споразумението. В описанието на предмета на споразуменията от 2010 г., 2011 г. и 2012 г. изрично се споменава сключването на договорите с AMS. Освен това в споразуменията се съдържа клауза, с която на департамента се дава възможност да прекрати споразумението в случай на неизпълнение от страна на APFTE на договорните му задължения. в) В сключените с Communauté d’agglomération de Montpellier споразумения се предвижда, че субсидията ще се плаща пропорционално на броя месеци, през които ще се осъществяват действията от програмата за дестинацията, и срещу представяне на съответните фактури. Допълнително в споразуменията финансовият ангажимент на общността се обвързва с условия за спазване от APFTE на договорните му задължения и се предвижда възможност за прекратяване на споразумението. г) В сключените с Communauté d’agglomération du Pays de l’Or споразумения ангажиментът на структурата се обвързва с условия за спазване от страна на APFTE на договорните му задължения (в тях изрично се споменават подписаните с AMS/Ryanair договори), предвижда се правото на структурата да изисква връщане на субсидията и правото да прекрати споразумението в случай на неспазване от страна на APFTE на договорните му задължения. д) В сключените с град Монпелие споразумения се предвижда, че APFTE представя на структурата доклад за дейността, в който се дава отчет за изпълнението на действията, представени от APFTE при внасяне на досието със заявлението за субсидия. Френските органи не са представили тези заявления за субсидия, но от обстоятелствата по случая Комисията направи заключение, че в тях се съдържа програмата за популяризиране за съответната финансова година. Освен това структурата на местната власт си запазва правото да прекрати споразумението в случай на неизпълнение от страна на APFTE на договорните му ангажименти.

4. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА

4.1. Мерки

(52) Мерките, които са предмет на официалната процедура по разследване, са договорите за маркетингови услуги, подписани между APFTE и Ryanair или нейното дъщерно дружество AMS. В периода 2010—2018 г. Ryanair/AMS и APFTE са сключили три пакета договори за маркетингови услуги.

4.2. Договорът от 16 септември 2010 г., допълнителното споразумение към него и договорите за неговото подновяване

(53) На 16 септември 2010 г., по-малко от три месеца след създаването си, APFTE сключва договор с AMS („договорът от 2010 г.“), подписан от председателя на APFTE без предварителна тръжна процедура.

(54) Договорът е сключен за първоначален период от 1 юли 2010 г. до 31 декември 2011 г.

(55) Съгласно този договор AMS поема ангажимент да предоставя на APFTE набор от основни маркетингови услуги на уебсайта на Ryanair. Освен това според собствената му формулировка „този договор се основава на ангажимента на Ryanair да осигурява на територията на Монпелие връзката между: — Frankfurt-Hahn и Монпелие — чрез въздушен маршрут с честота четири полета седмично през лятото и най-малко два полета седмично през зимата; — Bruxelles Sud-Charleroi и Монпелие — чрез въздушен маршрут с честота най-малко три полета седмично през цялата година; — Leeds-Bradford и Монпелие — чрез въздушен маршрут с честота най-малко два полета седмично през лятото; “ (56).

(56) В договора се уточнява „групово годишно предлагане на маркетингови услуги“, което AMS поема ангажимент да предоставя на APFTE, обобщено в букви а) и б). a) За 2010 г. това предлагане включва пет параграфа по 150 думи всеки, определени от APFTE и поставени в рубриката „Top five Things to Do“ („Петте най-важни неща, които да направите“) на страницата „Destination Montpellier“ („Дестинация Монпелие“) на уебсайта на Ryanair, наличие на две връзки към посочения от APFTE уебсайт и поставени в рубриката „Top Five Things to Do“ на горепосочената страница „Destination Montpellier“, както и наличие на връзка към посочения от APFTE уебсайт на началната страница на английския, немския, нидерландския и белгийския (на френски и нидерландски език) уебсайтове www.ryanair.com в продължение на 55 дни. Цената за тези услуги е определена на […] евро. б) За 2011 г. предлагането включва всички предвидени за 2010 г. услуги и се добавя наличието на посочена от APFTE „връзка-бутон графичен банер (200x110px)“ на страницата „Discover Europe“ („Открийте Европа“) на уебсайта на Ryanair в продължение на 12 месеца, присъствието като „Destination du Jour“ („Дестинация на деня“) (текст, изображение и посочена от APFTE връзка)“ на началната страница на английския, немския, нидерландския и белгийския (на френски и нидерландски език) уебсайтове www.ryanair.com за общ период от две седмици. Цената за тези услуги е определена на […] евро.

(57) Освен това в договора изрично се предвижда, че сумите на предлаганите от AMS маркетингови услуги „са свързани с ангажимента на Ryanair да осигурява връзката с територията на Монпелие от Frankfurt-Hahn, Bruxelles Charleroi и Leeds-Bradford (…)“, и се посочва, че „в случай на неспазване на този ангажимент, цената ще бъде преразгледана и ще подлежи на допълнително споразумение“ (57).

4.3. Допълнително споразумение от 20 април 2011 г.

(58) Договорът от 16 септември 2010 г. е изменен с допълнително споразумение от 20 април 2011 г., чиято цел е била към вече посочените в договора три маршрута да се добави нов до Birmingham.

(59) Съгласно собствената му формулировка, допълнителното споразумение „се основава на ангажимента на Ryanair да осигурява на територията на Монпелие връзката между Birmingham и Монпелие чрез въздушен маршрут с честото два полета седмично през лятото“. В него освен това се предвижда закупуването от APFTE на следните маркетингови услуги от AMS: — наличие на връзка към посочения от APFTE уебсайт и представена в рубриката „Aéroports & Tourisme“ („Летища и туризъм“) на началната страница на английския уебсайт www.ryanair.com 14 дни в годината; — присъствието като „Destination du Jour“ (текст, изображение и връзка, посочени от APFTE) на началната страница на английския уебсайт www.ryanair.com за общ срок от една седмица в годината.

(60) Цената за тези услуги е определена на […] евро. Предвидено е APFTE да плаща тази сума на месечни вноски по […] евро при получаване на фактурите от AMS за всеки месец от април до октомври всяка година по време на срока на действие на допълнителното споразумение.

4.4. Първо писмо за поемане на ангажимент за подновяване на договора за маркетингови услуги от 2010 г.

(61) На 29 септември 2011 г. APFTE изпраща на AMS писмо за поемане на ангажимент за подновяване на договора от 2010 г. Целта на писмото е договорът от 2010 г. да бъде продължен за допълнителен период от една година, считано от 1 януари 2012 г. и до 31 декември 2012 г. Съгласно формулировката на самото писмо, APFTE поема ангажимент да продължи договора от 2010 г. въз основа на следните въздушни маршрути, обслужвани от Ryanair: Bruxelles-Charleroi, Frankfurt-Hahn и Leeds-Bradford.

4.5. Второ писмо за поемане на ангажимент за подновяване на договора за маркетингови услуги от 2010 г.

(62) На 25 февруари 2013 г. на AMS е изпратено второ писмо за поемане на ангажимент за подновяване на договора от 2010 г. Целта на писмото е договорът от 2010 г. да бъде подновен за допълнителен период от една година, считано от 1 януари 2013 г. и до 31 декември 2013 г., „въз основа на следните въздушни маршрути, обслужвани от авиокомпания Ryanair: Bruxelles Sud-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford и Birmingham“ (58).

4.6. Договорите от 22 ноември 2013 г.

(63) Предвид изтичането на срока на договора за маркетингови услуги, подписан с AMS през 2010 г. и продължен в последствие до края на декември 2013 г., APFTE се вижда принудено да сключи новия договор за маркетингови услуги при конкурентна тръжна процедура „за всяка отделна дестинация“, за да спази правилата относно обществените поръчки (59).

(64) И така на 2 октомври 2013 г. APFTE организира тръжна процедура с цел закупуване на маркетингови услуги за популяризиране на туристически и икономически потоци в Монпелие за 2014 г.

(65) В поканата за представяне на предложения се посочва, че дружествата следва да предложат „да осигуряват популяризирането на туристически и икономически потоци към Монпелие с използване на всички съществуващи на пазара средства“. В този контекст са изредени следните примерни средства: „радио кампании; телевизионни кампании; комуникация в социалните мрежи (Facebook, Twitter, Youtube и др.); участие в панаири, салони; спонсориране на събития, които допринасят за известността и видимостта на дестинацията Монпелие; пътувания за обучение на специалисти, пътувания с журналисти“, както и цифровите комуникации. Според поканата за представяне на предложения „във всички случаи дружествата (следва) да осигуряват на уебсайта си връзка към уебсайта на APFTE (go to Montpellier)“. Последният критерий е бил единственият, който да бъде изпълнен задължително от доставчика на маркетингови услуги.

(66) Освен това в поканата за представяне на предложения обществената поръчка е разделена на пет „обособени позиции“, а именно „Bruxelles-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“, „Birmingham“ и „[…]“. За всяка от тях се посочват критериите, които трябва да бъдат изпълнени по отношение на въздушния транспорт: минимално годишно предлагане на пуснати в продажба места, минимален годишен обем пристигащи пътници, прогнозирана сезонност на пазара (годишно или сезонно обслужване), минимален брой полети седмично и начална дата за разкриване на линията.

(67) Очевидно целта на тръжната процедура следователно не е била да се изберат каквито и да е доставчици на онлайн маркетингови услуги, а авиокомпании, които предлагат такива услуги в допълнение към дейността си за въздушен транспорт и които освен това да се ангажират да извършват услуги за въздушен транспорт между летище „Монпелие“ и посочените в различните обособени позиции дестинации, при уточнените в поканата за представяне на предложения услови по отношение на сезонността, честотата на полетите, минималния брой пристигащи пътници и началната дата за разкриване на маршрутите.

(68) Обособените позиции „Bruxelles-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“ и „Birmingham“, както и посочената за тях минимална честота на полетите в поканата за представяне на предложения са съответствали точно на четирите дестинации, които при обявяването на тръжната процедура вече са били обслужвани от Ryanair от летище „Монпелие“.

(69) Единствено обособената позиция „[…]“ не е съответствала на маршрут, обслужван от Ryanair, а от друга авиокомпания, обслужваща летище „Монпелие“, с която APFTE също е имало подписан преди това договор за маркетингови услуги. Максималната стойност на тази обособена позиция, оценявана на максимум […] евро годишно, без данъци, е била далеч по-ниска от максималната стойност на предходните четири обособени позиции (между […] и […] евро годишно, без данъци, за всяка обособена позиция) (60).

(70) Ryanair е била единствената авиокомпания, представила предложение за обособените позиции „Bruxelles-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“ и „Birmingham“.

(71) След тръжната процедура четири обособени позиции са възложени на Ryanair, която на 22 ноември 2013 г. сключва договори с APFTE („договорите от 2013 г.“) за първите три обособени позиции на обща стойност около […] евро годишно („Bruxelles-Charleroi“ за фиксирана сума от […] евро; „Frankfurt-Hahn“ за фиксирана сума от […] евро; и „Leeds-Bradford“ за фиксирана сума от […] евро).

(72) За сметка на това за четвъртата обособена позиция — „Birmingham“ — не е сключен официален договор „поради липсата на финансиране за реализация на тази обособена позиция“ (61). В тази връзка Комисията отбелязва, че Ryanair е преустановила обслужването на маршрута между Монпелие и Birmingham през ноември 2013 г.

(73) Сключените с Ryanair договори от 2013 г. за обособените позиции „Bruxelles-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“ и „Leeds“ са били продължени два пъти до края на 2016 г. за стойност около […] евро годишно: — на 19 декември 2014 г. с три писма, подписани от председателя на APFTE, сдружението продължава с Ryanair за 2015 г. предлагането на услуги за популяризиране за всяка от трите дестинации (Bruxelles-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford) на стойност […] евро за Bruxelles-Charleroi, […] евро за Frankfurt-Hahn и […] евро за Leeds-Bradford; — на 22 април 2016 г. с три писма, подписани от председателя на APFTE, сдружението подписва ново продължаване на предлагането на услуги за популяризиране за 2016 г. за всяка от трите дестинации в размер на […] евро за Bruxelles-Charleroi, […] евро за Frankfurt-Hahn и […] евро за Leeds-Bradford.

4.7. Договорите от 19 май 2017 г.

(74) На 13 март 2017 г. APFTE обявява нова тръжна процедура за закупуване на маркетингови услуги за популяризиране на „туристически и делови потоци“ към Монпелие за срок от една година с възможност за продължаване. В спецификацията поръчката е разделена на различни „обособени позиции“, с всяка от които се обозначава един европейски регион. В обособените позиции се определят регионите, към чиито граждани трябва да бъдат насочени съответните маркетингови услуги.

(75) За разлика от тръжната процедура от 2013 г., в спецификацията на новата покана за представяне на предложения не се посочват изрично дейности за въздушен транспорт или конкретни летища, а се посочват 7 различни обособени позиции, наречени „Валония“, „Райнланд-Пфалц“„Йоркшър“, „[…]“, „[…]“, „[…]“ и „[…]“. Комисията отбелязва, че обособените позиции „Валония“, „Райнланд-Пфалц“ и „Йоркшър“ съответстват на регионите, в които се намират трите летища, обслужвани от Ryanair от Монпелие по време на обвяването на тръжната процедура (62).

(76) В поканата за представяне на предложения се уточнява, че критериите за избор ще бъдат претегляни по следния начин: цена на услугите 40 % и техническа стойност 60 %.

(77) За всяка от обособените позиции „Валония“, „Райнланд-Пфалц“ и „Йоркшър“ е имало по две предложения. Ryanair представя предложения за всяка от тези обособени позиции. За всяка от обособените позиции е имало конкурентно предложение от предприятие за онлайн маркетингови услуги (което не е авиокомпания) — […]. Представените за всяка от обособените позиции предложения са били следните: — „Валония“: Ryanair […] евро, […] […] евро; — „Райнланд-Пфалц“: Ryanair […] евро, […] […] евро; — „Йоркшър“: Ryanair […] евро, […] […] евро.

(78) И трите обособени позиции са възложени на Ryanair, чието предложение всеки път е било точно с […] евро по-малко от това на […]. Френските органи не са предоставили никаква информация, която да доказва, че APFTE е изразило съмнения относно тази постоянна разлика в цената на двете конкуриращи се предложения.

(79) И така на 19 май 2017 г. APFTE сключва договори с Ryanair за предварителна сума от […] евро (за поръчките за Валония, за Райнланд-Пфалц и за Йоркшър в размер съответно […], […] и […] евро, без данъци).

(80) Според спецификацията става въпрос за договор със заявки за покупка, в който се предвижда предоставянето и плащането на маркетингови услуги само след подаване от APFTE на заявки за покупка. Направените от APFTE заявки за покупка показват, че плащанията по отделен целеви регион (Валония, Райнланд-Пфалц, Йоркшър) са извършени на два пъти: едно плащане за периода „пролет/лято“ и друго плащане за периода „есен/зима“. Комисията отбелязва, че тези периоди съответстват на двата сезона в календара на гражданското въздухоплаване (април—септември и октомври—март), определени от Международната асоциация за въздушен транспорт (IATA).

(81) Сключените с Ryanair договори са единствените подписани от APFTE въз основа на тази тръжна процедура. a) За обособени позиции […] и […] избраното предприятие е […], което е предпочетено пред […] (идентично предложение като цена, но различно по отношение на маркетинговите услуги). Договорът, сключения между APFTE и […], е договор за заявки за покупка. Предложението е възлизало на […] евро общо за двете обособени позиции. От предоставената от френските органи информация обаче става ясно, че APFTE никога не е правило заявки за покупка въз основа на този договор. б) За обособени позиции […] и […] предложение е подадено само от дружеството […] ([…] евро общо). Тези обособени позиции са счетени от APFTE за непечеливши, тъй като предложението на […] е обявено за недействително с мотив, че към досието не е приложено бордерото за единични цени.

4.8. Бюджет (произход на средствата, използвани за финансиране на помощта)

(82) Според предоставената от френските органи информация APFTE е платило на Ryanair/AMS от бюджета си посочените по-долу суми. Таблица 4 Плащания от APFTE на Ryanair/AMS от 2010 г. нататък 2010 г. 2011 г. 2012 г. 2013 г. 2014 г. 2015 г. 2016 г. 2017 г. 2018 г. 2019 г. 2010—2019 г. Плащания на Ryanair/AMS за финансовата година […] (действителните плащания са направени между 2010 г. и 2011 г.) […] (действителните плащания са направени между 2011 г. и 2012 г.) […] (действителните плащания са направени между 2012 г. и 2013 г.) […] (действителните плащания са направени между 2013 г. и 2014 г.) […] (действителните плащания са направени между 2014 г. и 2015 г.) […] (действителните плащания са направени между 2015 г. и 2016 г.) […] (действителните плащания са направени между 2016 г. и 2017 г.) […] (действителните плащания са направени между 2018 г. и февруари 2019 г.) […] (63) […] 856 089 904 Бюджет на APFTE в евро (вж. също и таблица 3) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Източник: информация, предоставена от френските органи.

(83) Според френските органи, след април 2019 г. APFTE не е изплащало повече възнаграждение на Ryanair за предоставяне на маркетингови услуги.

4.9. Описание на основанията за откриване на процедурата

(84) Комисията откри официалната процедура по разследване на 4 юли 2018 г., тъй като не можеше да изключи възможността описаните в съображение 52 и следващите мерки да представляват държавна помощ в полза на Ryanair и нейното дъщерно дружество AMS.

5. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

5.1. Жалбоподателят

(85) Жалбоподателят поддържа посочените в жалбата аргументи, а именно, че APFTE е представлявало механизъм за прехвърляне на държавна помощ на Ryanair/AMS.

5.2. Ryanair

(86) Ryanair оспорва анализа на Комисията. Според Ryanair, предоставяните от AMS и Ryanair маркетингови услуги са имали пазарна цена, която е удовлетворявала нуждите на APFTE. Следователно интересът на APFTE да сключи договори за маркетингови услуги е бил да се привлекат чуждестранни туристи, разполагащи със значителна покупателна способност и с възможности да допринесат за развитието на туристическите дейности в региона. Според Ryanair, разходите за маркетингови услуги, които самата авиокомпания би могла да направи, не биха били насочени конкретно към чуждестранните туристи, доколкото туристическите разходи не се вземат предвид от Ryanair. Така APFTE имало интерес от разходи за маркетингови услуги, насочени към чуждестранните туристи, докато Ryanair, ако авиокомпанията направи разходи за маркетингови услуги, би ги насочила също и към пътниците, които започват пътуването си от Монпелие и живеят в региона. Ryanair посочва също, че коефициентът на запълване на полетите ѝ до голяма степен се осигурява чрез „yield management“ на Ryanair. (64)

(87) Допълнително Ryanair оспорва заключенията на Комисията относно приложимостта в разглеждания случай на принципа за оператор в условията на пазарна икономика, определянето на получателя на помощта, избирателността на помощта, както и нейната относимост към държавата.

(88) Дружеството AMS не е представило мнение.

5.3. APFTE

(89) APFTE отрича предоставянето на каквото и да е предимство на Ryanair. Сдружението квалифицира оспорваните суми като съответстващи на пазарната цена възнаграждения за заплащане на предоставената услуга. APFTE уточнява, че е действало като публичен купувач на услуги и че провежданите действия за популяризиране се вписват в обща стратегия за териториален маркетинг на Монпелие и неговите околности.

(90) APFTE припомня, че регионите, към които са били насочени тръжните процедури, подлежат на обсъждане и на стратегически избор от общото събрание и от управителния съвет. Сдружението прави заключение за липсата на относимост към държавата на взетите от него решения, като се позовава на начина на функциониране на APFTE, описан в неговия устав.

(91) Ако евентуално Комисията успее въпреки всички да подкрепи позицията си по отношение на публична намеса от страна на APFTE в полза на Ryanair, APFTE прави заключение, че тези мерки са съвместими с Насоките от 2005 г. (65) за финансирането на летищата и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища.

(92) И в съвсем краен случай, ако Комисията въпреки всичко стигне до заключение, че съществува помощ в полза на Ryanair и на AMS, APFTE счита, че Ryanair и AMS следва да възстановят само разликата между платената като възнаграждение за тези услуги цена и пазарната цена, тъй като според сдружението услугите се вписват в задачите на APFTE на публична политика и то е извлякло определена рентабилност от тях.

5.4. Регион Occitanie

(93) Регион Occitanie оспорва основателността на жалбата, като твърди, че от действията на APFTE има благоприятни за всички участници на местно и регионално равнище туристически и икономически ползи. Те действително считат, че APFTE работи за развитието на по-голяма международна клиентела и дава възможност на предприятията от сектора да извършват дейността си за по-дълъг период.

(94) От региона уточняват, че в APFTE решенията за финансиране на маркетингови кампании с цел развитие на привлекателността на туризма се вземат по принцип от общото събрание — всеки член има един глас и решенията обикновено се вземат с квалифицирано мнозинство от две трети.

(95) Регион Occitanie допълва, че действията на APFTE се изразяват в тръжни процедури за услуги, чиято цел е увеличаване на видимостта и привлекателността на съответната територия. Тези консултации са били открити за всички предприятия, които могат да представят предложение, което отговаря на спецификацията, включително и за жалбоподателя.

5.5. Търговско-промишлена камара на Hérault („CCI Hérault“, преди това CCIM)

(96) От CCI Hérault считат, че предприетите от APFTE действия за популяризиране на региона на Монпелие сред населението на Белгия, Нидерландия, Германия, Англия и […] са от икономическо значение за територията, благодарение на икономическите ползи, които носят. Те допълват, че с обединяването на своите членове APFTE отговаря на нуждата от икономическо и туристическо развитие на територията — изцяло компетентност на APFTE и на CCI Hérault.

5.6. Montpellier Méditerranée Métropole

(97) От Montpellier Méditerranée Métropole считат, че е необходимо да се прилага агресивна стратегия по отношение на привлекателността, с цел развитие на собствената територия, подкрепа за икономиката и борба с безработицата. Те уточняват, че APFTE е сдружение с нестопанска цел между публични и частни партньори, чиято обща цел е предприемане на действия, насочени към осигуряване на популяризирането и развитието на туризма, като последният носи ползи едновременно за публичните интереси за развитие на територията и за частните интереси за развитие на дейността.

(98) От Montpellier Méditerranée Métropole считат, че заявените от APFTE маркетингови услуги отговарят на действителните му нужди и на неговия предмет и, че тези услуги са възложени след предварителни конкурентни процедури, което не позволява да се прави заключение за каквато и да е избирателност (така Ryanair е спечелила някои от тръжните процедури, обявени от APFTE). Освен това от Montpellier Méditerranée Métropole считат, че тези услуги не може да се квалифицират като помощ: от една страна поради липсата на предимство, тъй като полученото от Ryanair възнаграждение не превишава пазарните цени, и от друга страна, поради липсата на относимост към държавата, тъй като при решенията на APFTE се вземат под внимание частните структури, които представляват голяма част от членовете на сдружението и имат значителна тежест при вземането на решения.

5.7. […]

(99) Членът на APFTE […] счита, че сдружението дава възможност за обмен с частните отговорни лица от различни сектори на дейност, както и с представители на структурите на местната власт. Те допълват, че вземаните в него решения се стремят към колективния интерес на всички икономически участници и на гражданите на региона. В заключение заявяват, че обединяването на усилията между публичния и частния сектор дава възможност за постигане на желаните цели по отношение на видимостта и развитието на град Монпелие и неговите околности.

5.8. Communauté d’Agglomération de Pays de l’Or

(100) От Communauté d’Agglomération du Pays de l’Or считат, че предприетите от APFTE действия за рекламиране с цел да се популяризира регионът на Монпелие сред населението на Белгия, Нидерландия, Германия и Англия са от значение за територията заради икономическите ползи, които носят, и са насочени към зони с голям икономически и туристически потенциал за територията на Монпелие.

6. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ

(101) Франция счита, че разглежданите плащания не представляват държавна помощ. Предвид структурата и функционирането на APFTE, както са определени в устава на сдружението, тези мерки не могат да бъдат отнесени към държавата. Освен това, целта на сключените с Ryanair/AMS договори действително е била популяризирането на територията на региона чрез маркетингови услуги и закупуване от APFTE на реклама — което е направено по пазарна цена — е било правомерна мярка, допринасяща за икономическото развитие на региона, която не предоставя никакво предимство на Ryanair и не е била избирателна.

7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА

7.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС

(102) Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

(103) Определянето на мярка като държавна помощ предполага, че трябва да бъдат изпълнени следните кумулативни условия: 1) получателят или получателите да бъдат предприятия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, 2) разглежданата мярка да бъде предоставена чрез държавни ресурси или от държавата, 3) мярката да предоставя избирателно икономическо предимство на своя получател или получатели, 4) предимството да бъде избирателно и 5) въпросната мярка да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки.

7.1.1. Понятия за предприятие и за стопанска дейност

(104) Съгласно установената съдебна практика (66), потвърдена от точка 27 от Насоките относно държавните помощи за летища и авиокомпании (67) от 2014 г. („Насоките от 2014 г.“), дейността на авиокомпаниите, която се изразява в предоставяне на транспортни услуги на пътници или предприятия, представлява стопанска дейност.

(105) След като получателите на мерките са авиокомпания и едно от изцяло притежаваните от нея дъщерни дружества, предоставящи маркетингови услуги, Комисията прави заключение, че става въпрос за стопански дейности по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

7.1.2. Относимост към държавата и ресурси на държавата

(106) Съгласно утвърдената съдебна практика, в член 107 , параграф 1 от ДФЕС се обхващат всички помощи, предоставени чрез ресурси на държавата, без да се прави разграничение дали помощта е предоставена от държавата или от публични или частни образувания, които тя създава или определя за управление на помощта. По този начин финансирана от такова образувание мярка може да бъде отнесена към държавата след като решението за определянето на въпросната мярка е взето от държавата и държавата определя условията за нейното използване, управление или разпределение на ресурсите (68). Държавният характер на помощта си проличава по-ясно, когато посредникът се квалифицира като привилегирован механизъм на водената от даден регион политика, когато е създаден, за да действа в изпълнение на определената от него политика, и когато решенията за предоставяне на икономическо предимство са пряко свързани с този регион (69).

7.1.2.1. Относимост към държавата

(107) От официалната процедура по разследване Комисията стигна до заключение, че освен това мерките могат да бъдат отнесени към държавата. Договорите за маркетингови услуги са сключени от една страна от Ryanair или нейното дъщерно дружество AMS, а от друга страна— от APFTE в рамките на изпълнението на целта на APFTE за популяризиране на туристическите потоци, генерирани от Ryanair към Монпелие и неговата територия.

(108) Ryanair оспорва относимостта на решенията и действията на APFTE към държавата с мотива, че става дума за частно сдружение, по-големият брой от чиито членове са от частния сектор.

(109) Напротив, официалната процедура по разследване даде възможност на Комисията да събере множество факти — взети от докладите и протоколите на APFTE и на неговите публични членове, предоставени от френските органи, както и от оповестените от APFTE декларации — които ясно показват, че въпреки статута си на частно сдружение, състоящо се основно от членове от частния сектор и вземащо решения съгласно устава си с мнозинство от две трети на общото събрание, APFTE на практика е било инструмент на структурите на местната власт — членове на сдружението, и на CCIM, предназначен да им даде възможност да преследват целите на политиката за регионално развитие.

(110) Съгласно съдебната практика на Съда на ЕС (70) Комисията направи извод за относимостта към френската държава на взетите от APFTE решения (чрез CCIM и участващите структури на местната власт) по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС в резултат от набор от факти, доказващи, че що се отнася до подписването на договорите за маркетингови услуги сдружението изобщо не разполага с пълна автономност, а действа под контрола и указанията на публичните власти. Тези факти по-специално са следните: — създаването на APFTE от CCIM и структурите на местна власт като механизъм с публични средства; — преследването от APFTE на цел на публичната политика; — тесните връзки на APFTE със CCIM (както и със структурите на местната власт); — определянето на стратегическите решения от публичните членове на APFTE; — финансирането на APFTE от неговите публични членове и контролът от тези публични членове върху използването на бюджета на APFTE.

a) Създаването на APFTE от CCIM и структурите на местна власт като механизъм с публични средства

(111) Както е описано в съображение 28 и следващите, APFTE е създадено от публичните образувания като правна структура, с която се дава възможност за изплащането на публични средства в полза на Ryanair и на други нискотарифни авиокомпании.

(112) От самото му създаване по инициатива на CCIM действителната цел на APFTE — видно от множество предоставени от Франция документи и от оповестените от APFTE декларации (71) — е била да се създаде правна структура, която дава възможност за насочване на публичните средства към избрани авиокомпании, по-специално Ryanair.

(113) От горепосочените документи става ясно, че създаването на APFTE е пряко следствие от загубеното качеството на CCIM като управляващ орган на летище „Монпелие“, както е описано в съображение 26 и следващите. CCIM е искала да се намери начин да продължи изплащането на средства на авиокомпаниите чрез договорите за маркетингови услуги, които CCIM е сключвала като управляващ орган на летището.

(114) Така CCIM е била много активна при създаването на APFTE, за да се създаде сигурна правна структура с цел да продължи изплащането на публични средства за финансирането на договорите за маркетингови услуги с авиокомпании. Ясни индикации за това има в първите решения на APFTE, както и в първите решения на структурите на местната власт, с които се одобряват платените на структурите субсидии, а също и в решенията на CCIM (72).

(115) Пример за това е протоколът от Регионалния съвет на регион Languedoc-Roussillon от 20 юли 2012 г.: „Предвид промяната в управлението на летище „Монпелие“ беше създадено сдружение за популяризиране на туристически и икономически потоци (APFTE) с цел да продължат действията за популяризиране на територията, разработени заедно с авиокомпаниите, обслужващи летище „Монпелие“ (73).

(116) По-задълбочен анализ на естеството на тези договори за маркетингови услуги и до каква степен те са били предназначени за популяризиране на Монпелие и неговите околности ще бъде направен при разглеждането на въпроса за наличието на предоставено на Ryanair икономическо предимство.

б) Преследването от APFTE на цел на публичната политика

(117) От устава на APFTE (74) и от оповестените декларации и свързаните с функционирането на APFTE документи става ясно, че целта на сдружението е била да се преследва цел на публичната политика, а именно — популяризирането и развитието на туризма за сметка на структурите на местната власт и на CCIM. Освен това, от документите във връзка със създаването на APFTE става ясно, че въпреки статута му на частно дружество, APFTE е било инструмент, замислен от неговите публични членове за осъществяване от тях на определени действия, свързани с развитието на туризма (75).

(118) Следователно APFTE се разглежда като „публичноправен субект“ по смисъла на европейското право относно обществените покупки, доколкото APFTE е структура, създадена да се отговори конкретно на нужди от общ интерес с различен от промишлен или търговски характер, която структура притежава правна юридическа правосубектност и се финансира основно от публични органи или образувания. От това следва, че APFTE е било възлагащ орган и следователно дейността му се е уреждала от правото за обществените поръчки, когато такива се възлагат (76).

(119) Комисията отбелязва, че в APFTE са били наясно за задължението да спазват правилата за обществените покупки при удължаването на договорите, сключени с Ryanair през 2013 г. и 2017 г.

(120) От това Комисията стига до заключение, че въпреки твърденията на APFTE що се касае до относимостта към държавата, по-специално като се позовават на правомощията за вземане на решения на частните структури в рамките на сдружението, APFTE не е било разглеждано като обикновено частно сдружение, а като структура, натоварена със задача на публичната политика — а именно развитието на местната икономика чрез туризма — и което трябва да спазва правилата относно обществените поръчки. Комисията разглежда този аспект като допълнителен показател, доказващ че APFTE не е било нищо друго, освен правна структура, предназначена да се улесни изплащането на публични средства на авиокомпании.

в) Тесните връзки на APFTE със CCIM (или структурите на местната власт)

(121) Освен фактите по отношение на създаването, задачата, финансирането и вземането на решения в рамките на APFTE, при официалната процедура по разследване бяха установени допълнителни връзки между APFTE и неговите публични членове, най-вече CCIM, като последната е действала в качеството на публичен представител на подчинение на префекта на регион Occitanie, който според предоставените от френските органи документи е бил информиран за дейностите и за причината за съществуването на APFTE.

(122) И действително, от предоставените от френските органи документи става ясно, че CCIM е предоставяла логистична подкрепа на APFTE, по-специално като е давала разрешение на комитети и органи на APFTE да провеждат заседанията си в помещенията на CCIM и като е предоставяла на разположение на APFTE уебсайта, използван в рамките на нейните дейности за популяризиране (77).

(123) Освен това, както е посочено в съображение 39, при официалната процедура по разследване беше установено, че длъжността председател на APFTE винаги е била давана на лица, които са изпълнявали едновременно и функция в рамките на CCIM или на структура на местната власт, включена в APFTE. Нещо повече, Комисията откри факти, доказващи че изборът на председател се е определял основно от публичните членове на APFTE, а не от всички членове на сдружението, включени в управителния съвет, както е предвидено в устава на APFTE (78). Така например, от извлечението от решението на комитета на финансиращите страни от 15 октомври 2012 г. се разбира, че председателят на APFTE — който отсъства по здравословни причини и който желае да подаде оставка — „би искал […], бивш председател на сдружението, да го замести в тези функции, което обяснява защо управителният съвет и общото събрание ще трябва да го назначат за заместник-председател в съответствие с устава, за да председателства органите на сдружението“.

(124) При официалната процедура по разследване се установи също така, че поне при предаването на правомощията между тези двама председатели на APFTE на 11 декември 2012 г. CCIM е играла активна роля. Така например предаването на правомощията между напускащия председател и новия председател на APFTE е било организирано от председателя на CCIM по време на общото събрание на APFTE на 11 декември 2012 г. (79)

(125) Това е характерно за тясната връзка между APFTE и неговите публични членове, тъй като съгласно фактическото функциониране на APFTE, председателят и бюрото играят основна роля при определянето на бюджетните приоритети на APFTE (заедно с комитета на финансиращите страни, състоящ се от CCIM и структурите на местната власт), които след това се представят на общото събрание. Освен това, според устава на APFTE именно председателят е упълномощен да поема правни задължения за APFTE пред трети страни, което му дава правото да подписва и следователно да сключва договорите за маркетингови услуги с авиокомпаниите, както и споразуменията за субсидиране със структурите на местната власт.

(126) Комисията разглежда тези факти като допълнителен показател, доказващ определящото влияние на публичните членове на APFTE върху сдружението, по-специално що се отнася до назначаването на председателя на APFTE. Това влияние е давала възможност да се гарантира, че APFTE ще продължи да сключва договори за маркетингови услуги с авиокомпаниите, чието начало е поставено от CCIM.

г) Определянето на стратегическите решения за избор от публичните членове на APFTE

(127) От самото начало и въпреки описания в устава на APFTE процес на вземане на решения, изборът на сдружението е бил ръководен от CCIM и структурите на местната власт. Частните членове — въпреки мнозинството им от две трети в общото събрание — на практика не са имали възможности да се противопоставят на стратегическите приоритети, избрани от публичните образувания, нито да им наложат своя избор. Комисията достигна до това заключение въз основа на следните факти:

(128) При официалната процедура по разследване беше установено, че в крайна сметка стратегическите решения на APFTE, а именно изборът на конкретните договори за маркетингови услуги, които да бъдат сключени с авиокомпании, са били определяни предварително от CCIM и публичните членове на APFTE преди програмата за популяризиране да бъде представена на управителния съвет или на общото събрание (80). Така частните членове са имали следователно възможност единствено да изразят мнението си, но не и да определят стратегическите решения на сдружението, ако публичните членове не са съгласни (81).

(129) Органите и комитетите на APFTE, които определят предварително избора на договорите за маркетингови услуги, които да се утвърдят от общото събрание — а именно бюрото, ръководният комитет и комитетът на финансиращите страни (82) — се състоят от представители на структурите на местната власт и на CCIM. От обстоятелствата във връзка със създаването на ръководния комитет (станал по-късно комитет на финансиращите страни) се разбира, че с него е трябвало да се формализира практиката, използвана от самото създаване на APFTE, т.е. определянето на приоритетните решения за избор от структурите на местната власт и от CCIM.

(130) Комисията отбелязва, че френските органи не са се произнесли относно съществуването или ролята на ръководния комитет и на комитета на финансиращите страни.

(131) От протокола от учредителното общо събрание на APFTE, посочен в съображение 33, става ясно, че присъствието на частни членове в APFTE се обяснява отчасти с желанието за ускоряване на създаването на сдружението.

(132) От същия протокол от учредителното общо събрание на APFTE става ясно и че преди създаването на сдружението, CCIM и неговият правен съвет, както и съответните структури на местната власт са потърсили правно устойчива форма, за да обосноват продължаването на плащанията за авиокомпаниите и след 2009 г., съзнавайки че е трудно да се намери основание за тези плащания (83). От това Комисията прави заключение, че структурата на APFTE с мнозинство на частните членове — които според устава на сдружението са имали следователно възможността да определят решенията му (84) — е била избрана съзнателно от съответните публични образувания, за да се прикрие реалното влияние на CCIM и на структурите на местната власт върху изплащането на средства за авиокомпаниите. От гледна точка на частните предприятия участието в APFTE не е създавало неудобства: финансовото им участие е било символично, а финансирането на договорите за маркетингови услуги от публичните членове на APFTE е трябвало да допринесе за увеличаване на ползите за местната икономика.

(133) Според същия този протокол, представителят на CCIM (който впоследствие на това събрание е избран за председател на APFTE) е обяснил целта на APFTE на присъстващите на учредителното заседание на общото събрание на APFTE частни членове, а именно да се продължи сключването на договори за маркетингови услуги с авиокомпаниите. В този контекст представителят на CCIM посочва, че е необходимо „предприятията да могат да дават мнението си относно избрания план за действие“. Изразът „да дават мнението си“ издава действителната роля, която CCIM е предвидила за частните членове, въпреки мнозинството им в общото събрание, а именно липсата на действително правомощие за вземане на решения що се отнася до стратегическите и бюджетните насоки на сдружението, които ще се определят от публичните членове. Това предполага, че присъствалите тогава частни членове на APFTE са били наясно с факта, че стратегическият избор ще се прави от CCIM и структурите на местната власт, макар че последните може да вземат предвид изказаните от частните членове мнения.

(134) Анализът на протоколите и докладите на APFTE потвърждава това заключение: дори да е могло да се приемат предложения на частните членове, това е ставало само като допълнение, при условие че са останали бюджетни редове след финансирането на избраните от публичните членове маршрути, т.е. най-вече обслужваните от Ryanair (85).

(135) Всъщност средствата на APFTE винаги са се разпределяли така, че определените от публичните членове проекти да бъдат финансирани първи, докато предложенията на частните членове са били приемани едва като допълнение.

(136) Дори в комитета на финансиращите страни единствено одобрените с единодушие проекти са били предназначени да получат средства поради факта, че финансиращите страни са определяли точния размер на субсидиите си за дадена година в зависимост от избраните договори за маркетингови услуги. За това свидетелства обсъждането в комитета на финансиращите страни от 29 януари 2013 г. относно финансирането на „туристическите потоци“ до и от […] (осигурявани от италианска авиокомпания) и от […] (осигурявани от норвежка авиокомпания). Първоначално финансирането на тези „потоци“, предложено от частните членове на APFTE на общото събрание от 29 януари 2013 г. и подкрепено след това от определени публични членове, се сблъсква с отказа на трите основни финансиращи страни (Регионалният съвет на регион Languedoc-Roussillon, Генералния съвет на Hérault, Communauté d’Agglomération de Montpellier) да увеличат финансовото си участие с цел включване на тези два „потока“ в бюджета за 2013 г. Така CCIM, която по това време е била заинтересована от развитието на тези „потоци“, е увеличила едностранно по изключение вноската си за тази година, за да може да се подкрепят двата „потока“ (86).

(137) В решенията и протоколите, които се отнасят за APFTE, не се посочват нито условията, нито изпълнението на договорите за маркетингови услуги, подписани с AMS и Ryanair. Тези договори постоянно са се ползвали от публичното финансиране, въпреки променливите годишни бюджети. Това финансиране никога не е било подлагано на съмнение по време на обсъжданията в APFTE, без обаче публичните членове да предоставят основание за тази подкрепа. Публичните членове са се задоволявали само да продължават договорите всяка година, като в някои свързани с функционирането на APFTE документи са ги определяли като „оси“ или „заварени дестинации“, без да дават повече обяснения.

(138) Така гласуването на общото събрание е било само една формалност, за да се оправдае правилното функциониране на APFTE. Това се вижда особено ясно за финансовите години 2012 г., 2013 г. и 2014 г., за които ангажиментът на APFTE към Ryanair/AMS дори е предхождал одобряването на стратегическия избор на общо събрание: a) За бюджета за 2012 г. изпратеното до AMS писмо за удължаване на договора е подписано на 29 септември 2011 г. от председателя на APFTE. Удължаването на договора за маркетингови услуги от 2010 г. с AMS за 2012 г. е било решено преди това в ръководния комитет на 23 февруари 2011 г. Въпреки това общото събрание е информирано за това едва по време на заседанието от 19 октомври 2011 г. (87) (без обаче от протокола от това заседание да се разбира, че общото събрание е гласувало по този въпрос). б) За бюджета за 2013 г. удължаването на договора за маркетингови услуги от 2010 г. с AMS за 2013 г. е подписано от APFTE на 23 февруари 2013 г. Бюджетът за 2013 г. и програмата за действие за маркетингови услуги, включващи плащанията в полза на Ryanair въз основа на този договор, са приети от общото събрание на APFTE на 4 юли 2013 г. (88) в) За бюджета за 2014 г. председателят на APFTE е подписал договорите с Ryanair след тръжната процедура от 2013 г., а именно на 22 ноември 2013 г. Общото събрание обаче е упълномощило председателя на APFTE да подпише новите договори за маркетингови услуги с Ryanair едва на 27 януари 2014 г.

(139) Документите във връзка с функционирането на APFTE, с които Комисията разполага, показват, че гласуването в сдружението винаги е ставало с единодушие. В тази връзка Комисията отбелязва, че частните членове са изразили множество мнения в управителния съвет и на общото събрание, по-специално по отношение на провеждането на пазарни проучвания, за да се гарантира, че от финансираните въздушни маршрути има икономически ползи за региона. При обсъжданията на общото събрание или на управителния съвет обаче частните членове никога не са се противопоставяли реално на избора, предложен от бюрото, ръководния комитет и комитета на финансиращите страни, гласувайки срещу него. Освен това Комисията отбелязва, че участието на частните членове в общото събрание е намалявало значително с всяка изминала година в сравнение с повече или по-малко постоянното присъствие на представителите на публичните членове (89). Така частните членове постоянно са подкрепяли действията на публичните членове, дори когато собствените им предложения не са били приемани. Това се обяснява по-специално с факта, че финансовите вноски на частните членове са били символични, докато икономическите ползи от договорите за маркетингови услуги, финансирани от APFTE, са били в най-добрия случай положителни, а в най-лошия — никакви. Частните членове не са имали също така никакъв интерес да влизат в конфликт с публичните членове на APFTE, които осигурявали финансирането на сдружението.

(140) Освен това, както е обяснено в съображение 46 и следващите, публичните членове са упражнявали контрол върху стратегическия избор на APFTE чрез контрола на вноските си в сдружението: на всеки член на APFTE е било ясно, че договор за маркетингови услуги, който не е приоритетен за публичните членове, няма да получи финансиране от тях (90).

д) Финансиране на APFTE от неговите публични членове и контрол от тези публични членове върху използването на бюджета на APFTE

(141) Както е описано в съображение 45 и следващите, а също и в съображение 107 и следващите, що се отнася до естеството на финансовите ресурси на APFTE именно публичните членове на сдружението — структурите на местната власт и CCIM — са решавали предварително как да се използва бюджета на сдружението, като са определяли програмата му за популяризиране, която е включвала точния избор на договори за маркетингови услуги, и са упражнявали впоследствие строг контрол върху използването от APFTE на предоставените от тях субсидии, като са поставяли размера на тези субсидии в зависимост от изпълнението от страна на APFTE на програмата за популяризиране.

7.1.2.2. Ресурси на държавата

(142) Плащанията от APFTE в полза на Ryanair и AMS съгласно различните договори за маркетингови услуги, описани в съображение 52 и следващите, са направени с ресурси от общия бюджет на APFTE. Както е посочено в съображение 45 и следващите, от самото си създаване APFTE е било финансирано почти изцяло ([95—100] %) от субсидиите, предоставени от регионалните и местните публични органи, а именно регион Occitanie/Регионален съвет на Languedoc-Roussillon, департамент Hérault, Montpellier Méditerranée Métropole/Communauté d’agglomération de Montpellier, Communauté d'agglomération du Pays de l'Or, град Монпелие и CCIM/Търговско-промишлената камара на Hérault (91).

(143) Тези публични образувания са упражнявали по няколко начина строг контрол върху използването от APFTE на техните средства: a) Както е описано в съображение 49 и следващите, анализът на гласуванията на общото събрание, на датите на подписване на договорите за маркетингови услуги и на изплащането на субсидиите за всяка година от страна на структурите на местната власт показва, че APFTE никога не е разполагало с предоставен му предварително бюджет, който сдружението да може да управлява по своя собствена воля. Плащането от структурите на субсидиите за дадена финансова година винаги е ставало след конкретното определяне и подписването на договорите за маркетингови услуги, които е трябвало да се финансират с тези субсидии. Следователно структурите на местната власт винаги са могли да платят средствата, като са знаели за какво конкретно ще се използват те (92). Това предполага, че те са могли да откажат да подпишат споразуменията с APFTE за финансиране, ако не са били съгласни с направения от сдружението избор. Това от друга страна предполага, че в качеството си на сдружение APFTE не е имало бюджет, с който да разполага свободно, а е било длъжно да иска плащането на субсидиите от публичните членове, след като е било ясно точно за какво ще се използва бюджетът, определен от самите публични членове посредством предложенията на комитета на финансиращите страни. От това Комисията прави заключение, че ефектът (ако не и целта) на тази практика е бил да се възпрат частните членове на APFTE да гласуват на общото събрание решения за използване на бюджета, които не устройват публичните членове на сдружението. Следователно тази практика е давала възможност на публичните членове да контролират реално използването на бюджета на APFTE. б) Освен това анализът на споразуменията за финансиране в съображение 51 показва, че с помощта на няколко различни договорни разпоредби публичните членове на APFTE са си гарантирали, че субсидиите им ще бъдат използвани за направения от тях стратегически избор, одобрен в програмата на APFTE за популяризиране за всяка финансова година, чието съдържание се е определяло от тях (93), което е възпрепятствало частните членове да вземат самостоятелни решения за използването на бюджета. в) И накрая, тъй като председателите на APFTE, които са имали право да подписват договорите за маркетингови услуги с Ryanair/AMS, както и споразуменията за финансиране с предоставящите финансиране членове, винаги са били свързани с тези финансиращи членове (било CCIM или регион Occitanie) (94), публичните членове на APFTE са запазвали допълнителен контрол върху финансовия ангажимент на сдружението, както и върху плащането на субсидиите за APFTE.

(144) Така предоставящите финансиране публични членове на APFTE са упражнявали строг контрол върху предоставените на сдружението средства до тяхното прехвърляне на крайните им получатели. Следователно въпросните средства запазват характера си на ресурси на държавата, когато се прехвърлят от APFTE на Ryanair или AMS.

(145) Както е обяснено по-подробно в предходната глава за относимостта на мерките към държавата, Комисията разглежда APFTE като частноправен субект, създаден от съответните публични образувания с цел да предоставя и да управлява плащанията на публични средства на авиокомпаниите (95).

(146) Що се отнася до частта от бюджета на APFTE, състояща се от вноските на частните членове (по-малко от [0—5] % от бюджета на APFTE, както е описано в таблица 3), тези вноски са били част от същия паричен поток като плащанията за APFTE от публичните органи. Поради факта, че по този начин са били включени в бюджета на APFTE, чието използване е било изцяло под контрола на държавата (т.е. на публичните членове на APFTE), както е описано в настоящата глава и в следващата, тези вноски също се считат от Комисията за ресурси на държавата (96).

7.1.2.3. Заключение

(147) Въз основа на тези елементи Комисията прави заключение, че от самото начало на съществуването си APFTE е било замислено и използвано от CCIM и съответните структури на местната власт като обикновен механизъм за плащане на публични средства в полза на Ryanair, без свобода на действие за самото сдружение и неговите частни членове. Следователно действията и решенията на APFTE може да бъдат отнесени към държавата.

(148) Това мнение потвърждава декларациите, направени от Регионалната сметна палата (Chambre Régionale des Comptes) на Languedoc-Roussillon, цитирани в решението за откриване на процедурата (97), като в някои от докладите си тя е посочила, че APFTE на практика не е нищо друго освен обикновен механизъм за събиране на публични средства, предназначени за финансиране на договорите за маркетингови услуги.

(149) Затова Комисията счита, че мерките могат да бъдат отнесени към държавата и че са предоставени от Франция с ресурси на държавата по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

7.1.3. Икономическо предимство

(150) За да се оцени дали една държавна мярка представлява помощ, следва да се определи дали на предприятието получател се предоставя икономическо предимство, което то не би получило при нормални пазарни условия (98).

(151) Следва да се направи анализ дали към въпросните договори е приложим принципът на оператор в условията на пазарна икономика и ако да, дали те са в съответствие с този принцип.

7.1.3.1. Съвместна оценка за икономическо предимство, предоставено на Ryanair и AMS

(152) Що се отнася до договорите, сключени между APFTE, от една страна, и AMS или Ryanair, от друга страна, Комисията трябва на първо място да си зададе въпроса дали за целите на определянето на икономическо предимство, от което биха се ползвали, Ryanair и дъщерното ѝ дружество AMS трябва да се разглеждат самостоятелно или съвместно.

(153) Комисията установява, че AMS е изцяло притежавано от Ryanair нейно дъщерно дружество. Освен това Комисията установява, че AMS фактически е създадено с единствената цел да предоставя маркетингови услуги на уебсайта на Ryanair и не осъществява други дейности (99).

(154) Освен това изглежда, че Ryanair може да замести AMS в договорните му отношения с APFTE. И действително APFTE първоначално е сключило договор за маркетингови услуги с AMS (договорът от 2010 г.). Впоследствие договорите от 2013 г. и от 2017 г. са сключени пряко между APFTE и Ryanair.

(155) Освен това в самия предмет на договора за маркетингови услуги, сключен с дружество AMS, се посочва, че е „свързан с ангажимента на авиокомпания Ryanair да осигури обслужването на територията на Монпелие“ (100).

(156) Поради всички тези причини Комисията счита Ryanair и AMS заедно за единствения получател на разглежданите мерки. (101)

7.1.3.2. Индивидуална оценка на договорите за маркетингови услуги

(157) Според Франция APFTE е действало като публичен купувач на услуги, което му дава възможност да осъществява възложените му задачи на публичната политика. Затова според Франция договорите за маркетингови услуги в никакъв случай не са били свързани с договорите за летищни услуги и са имали за цел да допринесат за икономическото развитие на региона, като се привличат туристи.

(158) Франция не е предоставила данни, които да показват, че решението да се сключат договори за маркетингови услуги е било взето въз основа на конкретни икономически оценки с цел да се определи бъдещата рентабилност от сключването им с Ryanair/AMS или произтичащите от тях икономически предимства — нито отделно за договорите за маркетингови услуги, нито за тях заедно със споразуменията за летищни услуги.

(159) Авиокомпания Ryanair не е заела ясна позиция по отношение на съвместната или самостоятелната оценка на договорите за маркетингови услуги, подписани с APFTE, и на договорите за летищни услуги, подписани с AMM, като твърди, че и при двете хипотези Ryanair/AMS не следва да се разглежда като получател на помощ.

(160) В настоящия случай, за разлика от повечето скорошни дела, по които Комисията взе решения и които засягат Ryanair във връзка с държавна помощ, Комисията не стигна до заключение за наличието на връзка между договорите за маркетингови услуги и договорите за летищни услуги, поради описаните по-долу причини.

(161) На първо място, двата вида договори са сключени от отделни юридически лица, изпълняващи различни задачи, а именно AMM и APFTE (102), и които не може да се квалифицират като един-единствен икономически субект.

(162) И макар да не може да се изключи, че двата вида договори са били свързани докато концесионер на летището все още е била CCIM и е сключила двата вида договори с Ryanair/AMS, тази евентуална връзка е била прекратена с поемането на управлението на летището през 2009 г. от AMM. Както е посочено в съображение 28, от протокола от учредителното общо събрание на APFTE от 24 юни 2010 г. става ясно, че създаването и финансирането на APFTE е станало по инициатива на CCIM и с подкрепата на съответните структури на местната власт, за да може да продължи практиката на сключване на договори за маркетингови услуги с нискотарифните авиокомпании, след като CCIM е загубила качеството си на концесионер на летище „Монпелие“. При тези обстоятелства CCIM вече не е искала да поема финансови и правни рискове, свързани с договорите за маркетингови услуги, и е помолила съответните структури на местната власт да участват пряко в плащанията за маркетингови услуги на авиокомпаниите (финансирани дотогава пряко от CCIM, тъй като двустранните споразумения за финансиране с различните структури са били сключени едва впоследствие) (103).

(163) Въпреки че публичните членове на APFTE са също и акционери на летището, участието им във финансирането на договорите за маркетингови услуги изобщо не е съразмерно на акционерния им дял в летището (104). По-специално, докато френската държава притежава 60 % от капитала на AMM, тя не е член на APFTE и не прави вноски в неговия бюджет. CCIM, която притежава 25 % от капитала на AMM, е участвала едва с [10—20] % в общия бюджет на APFTE за периода 2010—2019 г. Останалите платени на APFTE субсидии между 2010 г. и 2019 г. — т.е. [80—-90] % — идват от структурите на местната власт, които общо притежават едва 15 % от капитала на AMM. Таблица 5 Сравнение на дела на вноските на публичните членове на APFTE с акционерния им дял в AMM Регионален съвет на регион Languedoc-Roussillon (станал регион Occitanie) Съвет на департамент Hérault Agglomération de Montpellier (станала Montpellier Méditerranée Métropole) и град Монпелие Communauté d’Agglomération de Pays de l’Or CCIM (станала Търговско-промишлена камара на Hérault) Френската държава (на национално равнище) Участие във финансирането на APFTE (2010—2019 г.) [20—30] % [10—20] % [30—40] % [0—10] % [10—20] % Акционерен дял в АММ 6,5 % 7 % 0,5 % (105) 1 % 25 % 60 %

(164) От тези различни данни става ясно, че финансирането от страна на публичните членове на APFTE на договорите за маркетингови услуги не е свързано с техния дял в капитала на АММ. При хипотеза, че договорите за маркетингови услуги биха дали възможност за увеличаване на свързаните с летищните договори приходи, публичните органи на APFTE биха могли да се възползват само от 40 % от тези допълнителни приходи, а в същото време биха платили [95—100] % от разходите за маркетингови услуги. Индивидуалното положение на всеки от публичните членове на APFTE също е много различно и още по-неблагоприятно за трите основни финансиращи страни на APFTE — регионът (6,5 % от капитала на AMM), департаментът (7 % от капитала на AMM) и Montpellier Méditerranée Métropole (0,5 % от капитала на AMM), които са финансирали общо [80—90] % (106) от бюджета на APFTE (107).

(165) Нещо повече, от горепосочения протокол от 24 юни 2010 г. става ясно, че при сключването на договорите за маркетингови услуги APFTE и неговите членове са действали според логиката за насърчаване на регионалната икономика, като се имат предвид евентуалните икономически ползи от тези договори за региона и за различните местни предприятия, а не според логиката на оператор (дори и миноритарен) на летище или на други предприятия, които печелят пряко от икономическите ползи от договорите.

(166) Съображенията за регионална политика обаче не се вземат под внимание при анализа за установяване дали един публичен субект действа като оператор в условията на пазарна икономика. Също така и при официалната процедура по разследване не се разкриха факти, които да сочат, че вноските на публичните членове на APFTE за договорите за маркетингови услуги са имали за цел увеличаване на приходите от летището, които тези публични членове на APFTE получават, по-специално чрез изплащане от страна на АММ на дивидент или на друг бонус, за да се вземе предвид евентуален положителен ефект от договорите за маркетингови услуги върху приходите на летището.

(167) Въз основа на горепосочените показатели Комисията прави заключение, че връзките между сключените от АММ договори за летищни услуги и сключените от APFTE договори за маркетингови услуги не са достатъчни, за да има основание за съвместен анализ на тези два вида договори. Затова Комисията направи отделен анализ на договорите за маркетингови услуги.

(168) Следователно, и като се има предвид, че APFTE не може да се разглежда като оператор на летището, предвиденият в Насоките от 2014 г. метод на нарастващата рентабилност, с който да се оценяват договорите между летищата и авиокомпаниите (108), в никакъв случай не може да се прилага за разглежданите тук договори

7.1.3.3. Приложимост на принципа за оператор в условията на пазарна икономика

(169) За да се оцени дали една държавна мярка представлява помощ, следва да се определи дали на предприятието получател се предоставя икономическо предимство, което то не би получило при нормални пазарни условия (109).

(170) Според Франция APFTE счита, че въпросните плащания не представляват държавна помощ, като се има предвид, че APFTE е платило на Ryanair/AMS възнаграждение, съответстващо на пазарната цена на закупените услуги след проведена тръжна процедура. Според APFTE закупените услуги са отговаряли освен това и на нуждите на сдружението и на неговите задачи на публичната политика, а именно насърчаване на туризма, т.е. на регионалното икономическо развитие. Така APFTE се е явявало като публичен купувач, действащ в контекста на постигането на своята цел на публичната политика. Според твърдението на APFTE в този контекст не се налага да се прави анализ на рентабилността на равнището на сдружението. И поради това, според APFTE, договорите за маркетингови услуги не са предоставяли никакво икономическо предимство на Ryanair или AMS.

(171) Ryanair привежда същите аргументи.

(172) Що се отнася до въпроса за приложимостта на принципа за оператор в условията на пазарна икономика, следва да се припомни, че не става въпрос да се поставяме на мястото на който и да е оператор в условията на пазарна икономика, а на такъв, който се намира в положението на APFTE.

(173) Следователно е уместно да се направи анализ на приложимостта на принципа за оператор в условията на пазарна икономика конкретно за APFTE.

(174) Според съображение 77 от Известието на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („Съобщението относно понятието за държавна помощ“) (110): „[…] За целите на критерия на ОУПИ следва да се вземат предвид единствено ползите и задълженията, свързани с ролята на държавата като икономически оператор, като се изключат тези, които са свързани с нейния статут на публичен орган“, което изключва, наред с другото, вземането предвид на съображения от обществен интерес каквото е регионалното развитие.

(175) Според устава предметът на дейност на APFTE е „популяризиране и развитие на туризма, включително на деловия туризъм, на територията, чрез поръчки за реклама, закупуване на рекламно пространство в интернет и на маркетингови услуги, или всяка друга рекламна подкрепа, като например участие на панаири и салони, с цел привличане на международни клиенти“. От публични изявления на членовете на бюрото на APFTE, както и от протоколите и други вече споменати документи на сдружението, свързани с неговото функциониране, става ясно, че APFTE желае да изпълнява цел на регионалната политика (111).

(176) От протоколите, докладите и други свързани с APFTE документи, представени от френските органи, става ясно също, че за сключването на договорите за маркетингови услуги с Ryanair/AM APFTE е действало единствено в качеството си на публичен орган — по-специално за развитие на регионалната икономика.

(177) Ползите от договорите за маркетингови услуги по отношение на развитието на регионалния туризъм, т.е. потенциалните приходи, генерирани за региона от туризъм, не може да се вземат предвид при евентуален анализ на спазването на критериите за оператор в условията на пазарна икономика.

(178) В разглеждания случай Комисията не разполага с никакви данни, че с подписването на договорите за маркетингови услуги APFTE или финансиращите го негови публични членове са разчитали да получат някаква финансова печалба по логиката на оператор в условията на пазарна икономика — а именно възвръщане на инвестицията — извън туристическото развитие на региона, като тази роля се дължи изцяло на ролята на сдружението като публичен орган (и на тази на финансиращите го негови публични членове).

(179) APFTE не получава ползи от евентуалното увеличаване на приходите от експлоатацията на летище „Монпелие“, които биха били свързани с увеличаването на трафика. APFTE не експлоатира летище „Монпелие“, а членовете, които финансират APFTE са миноритарни акционери на същото това летище (в размер на 40 %). Френските органи не са посочили евентуални по