РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2021/1930 НА КОМИСИЯТА

от 8 ноември 2021 година

за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на брезов шперплат с произход от Русия

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейския съюз (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,

като има предвид, че:

1. ПРОЦЕДУРА

1.1. Започване

(1) На 14 октомври 2020 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса на брезов шперплат с произход от Русия („засегнатата държава“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване“).

(2) Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 31 август 2020 г. от консорциума Woodstock („жалбоподателя“). Тя бе подадена от промишлеността на Съюза за производство на брезов шперплат по смисъла на член 5, параграф 4 от основния регламент. В жалбата се съдържаха доказателства за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха счетени за достатъчно основание за започване на разследването.

1.2. Изменение на известието за започване

(3) В известието за започване на процедура неволно е пропуснат раздел относно процедурата за оценка на интереса на Съюза. Въпреки че този пропуск не е засегнал правото на заинтересованите страни да правят изявления във връзка с интереса на Съюза, беше счетено за целесъобразно този пропуск да бъде разгледан от гледна точка на процедурната прозрачност. Поради това то беше изменено на 11 декември 2020 г. (2)

1.3. – Регистрационен режим

(4) Тъй като условията, определени в член 14, параграф 5а от основния регламент, не бяха изпълнени, за вноса на разглеждания продукт не бе въведен регистрационен режим. Нито една страна не представи коментари по този въпрос.

1.4. Временни мерки

(5) В съответствие с член 19а от основния регламент на 12 май 2021 г. Комисията предостави на страните обобщение на предложените временни мита и подробна информация за изчислението на дъмпинговите маржове и маржовете, необходими за отстраняване на вредата за промишлеността на Съюза. Само една страна предостави основателни коментари, които бяха взети предвид.

(6) На 11 юни 2021 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) 2021/940 (3) на Комисията („регламента за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на брезов шперплат с произход от Русия.

(7) Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2019 г. до 30 юни 2020 г. („разследвания период“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2017 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).

1.5. Последваща процедура

(8) След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („разгласяване на предварителните заключения“), жалбоподателите, други производители от Съюза, включените в извадката производители износители, двама невключени в извадката производители износители и редица други заинтересовани страни представиха писмени изявления, в които изложиха становищата си относно предварителните констатации.

(9) На страните, които поискаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Изслушвания се проведоха с тримата включени в извадката производители износители, двамата невключени в извадката производители износители, невключен в извадката производител от Съюза, жалбоподателите и седемнадесет вносители и ползватели.

(10) След разгласяването на временните заключения групата Sveza отправи искане за допълнително разгласяване с аргумента, че временното разгласяване не е достатъчно подробно и не съдържа обяснения по редица въпроси във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж и статистическите данни за вноса. Противно на твърденията в искането и както е обяснено в отговора ѝ от 21 юни 2021 г., Комисията счете, че при временното разгласяване, включително специфичното за дружеството предварително разгласяване, е предоставен пълен набор от информация, която му позволява да коментира временното разгласяване, както и да упражни правото си на защита.

(11) Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която счете за необходима за окончателните си констатации. При изготвянето на окончателните си констатации Комисията взе предвид коментарите, представени от заинтересованите страни, и преразгледа своите предварителни заключения, когато това се оказа целесъобразно.

(12) Комисията информира всички заинтересовани страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на брезов шперплат с произход от Русия („окончателното разгласяване“). На всички страни беше даден срок, в който да представят своите коментари във връзка с окончателното разгласяване.

(13) Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и когато това бе уместно, бяха взети под внимание в настоящия регламент.

(14) След окончателното разгласяване Sveza Group повтори твърденията си, че правото му на защита не е било спазено на етапа на временните мерки, тъй като изчислението на временното антидъмпингово мито не е било достатъчно обосновано. Комисията счете, че дружеството е било в състояние да упражни изцяло правото си на защита въз основа на информацията, която е получило при разгласяването на временните заключения и при предварителното разгласяване. Във всеки случай дружеството имаше много възможности да коментира предварителното разгласяване, предварителните и окончателните разгласявания и във всички тези случаи представи коментари, които са надлежно разгледани в настоящия регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.

1.5.1. Искане за спиране на митата

(15) След разгласяването на окончателните заключения няколко заинтересовани страни поискаха спиране на антидъмпинговите мерки в съответствие с член 14, параграф 4 от основния регламент, в които се твърди, че са настъпили промени на пазара след края на разследвания период.

(16) В това отношение Комисията отбеляза, че още преди окончателното разгласяване на 18 август 2021 г. по своя собствена инициатива е поискала информация за периода след РП от промишлеността на Съюза и от други заинтересовани страни. Комисията отбеляза, че решението дали спирането на мерките по член 14, параграф 4 е оправдано или не ще бъде взето своевременно.

1.5.2. Искане да не се събират временни мита

(17) След окончателното разгласяване Emiliana Imballagi, No-Nail Boxes и Industria Compensati Moglia, ползватели и вносители на брезов шперплат, поискаха от Комисията да приложи член 10, параграф 2 от основния регламент и да не събира временни мита за вноса на шперплат с квадратна форма поради липсата на капацитет на промишлеността на Съюза да доставя шперплат с квадратна форма. Искането на Industria Compensati Moglia включва всички видове шперплат от бреза поради общата липса на капацитет на промишлеността на Съюза да обезпечава потреблението на Съюза.

(18) Що се отнася до предполагаемата липса на доставки, Комисията отбеляза, както е установено в съображение 224, че пазарът на Съюза може да бъде снабдяван в достатъчна степен от различни източници, включително промишлеността на Съюза и вноса от Русия. Поради това, с оглед на установената съществена вреда, причинена от руския дъмпингов внос, заключенията, изложени в раздел 4.5, Комисията определи, че временните мита трябва да бъдат събрани изцяло и поради това искането беше отхвърлено.

1.6. Изготвяне на извадка

(19) Поради липсата на коментари относно изготвянето на извадката изложеното в съображения 12—23 от регламента за временните мерки беше потвърдено.

1.7. Индивидуално разглеждане

(20) Във връзка с исканията за индивидуално разглеждане, посочени в съображение 24 от регламента за временните мерки, един производител износител заяви отново, че Комисията може да извърши индивидуалното разглеждане, или като последен вариант, да определи индивидуален марж на вредата. (4) Ресурсите, необходими за такава оценка, ще бъдат ограничени: проверката ще бъде ограничена до експортните цени, а анализът не е същият анализ, като този на дъмпинговия марж. Освен това тази страна заяви, че Комисията има задължението да извърши индивидуалното разглеждане.

(21) Във връзка с това Комисията отбеляза, че в член 17, параграф 3 от основния регламент не се предвижда определяне на индивидуален марж на вредата, тъй като в него се посочва, че индивидуален дъмпингов марж се (…) определя за всеки износител или производител [курсивът е добавен].

(22) Както е обяснено в съображение 24 от регламента за временните мерки, Комисията получи три попълнени въпросника в рамките на крайния срок от дружества, които са поискали индивидуално разглеждане. Комисията обаче заключи, че разглеждането на тези искания, и по време на окончателния етап от разследването, би представлявало прекомерна тежест с оглед на няколкото производители износители, които вече са включени в извадката, и би попречило на правилното и своевременно завършване на разследването. Поради това Комисията реши да не предостави индивидуално разглеждане на никое от въпросните дружества.

1.8. Разследван период и разглеждан период

(23) Поради липсата на коментари относно разследвания период („РП“) и разглеждания период, изложеното в съображение 28 от регламента за временните мерки беше потвърдено.

2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ

2.1. Твърдения относно продуктовия обхват

(24) Както е обяснено в съображения 38 и 39 от регламента за временните мерки, руският производител Segezha заяви, че продуктовият обхват следва да бъде разширен, така че да включва не само брезов шперплат, но и шперплат от бор, топола, окуме и бук. Бе заявено, че съществува пряка конкуренция и взаимозаменяемост между посочения шперплат от други видове дървесина и брезовия шперплат. След разгласяването на предварителните заключения същата страна повтори искането си и заяви, че Комисията не е успяла да анализира наличната информация, представена от националните сдружения на производители на шперплат от други видове дървесина, по отношение на степента на заменяемост.

(25) Комисията припомни, както вече беше посочено в съображение 201 от регламента за временните мерки, че в изявленията си националните сдружения (на Франция, Италия и Испания), представляващи производители на шперплат от тополова, борова и други видове дървесина, подчертаха, че видовете шперплат, произведени от различни видове дървесина, представляват различни продукти, които не може да се считат за или да се групират като един-единствен продукт.

(26) Комисията също така заяви отново позицията си и отхвърли твърдението, като се има предвид, че шперплатът от бор, топола, окуме и бук не притежава същите основни физически, технически и химически характеристики като брезовия шперплат. Фактът, че в някои приложения могат да се използват алтернативни продукти и материали с неопределена степен на заменяемост, не променя естеството на физическите, техническите и химическите различия между разглеждания продукт и другите посочени продукти.

2.2. Твърдения относно изключване на продукт

(27) На етапа на временните мерки един ползвател, Emiliana Imballaggi S.p.A., и двама руски производители износители, групата Sveza и Vlas Truda, поискаха изключването на брезовия шперплат с квадратна форма с дължина и широчина от 5 фута (1 525 × 1 525 mm). Комисията отхвърли исканията за изключване, както е обяснено в съображение 37 от регламента за временните мерки.

(28) След разгласяването на предварителните заключения бяха получени допълнителни коментари по отношение на решението за отхвърляне на искането за изключване. По-специално се беше изказано твърдението, че i) разликата във формата вече представлява разлика във физическите и техническите характеристики, ii) шперплатът с квадратна форма и шперплатът с правоъгълна форма не са взаимозаменяеми, тъй като шперплатът с квадратна форма не може да се използва за приложения, при които е необходим шперплат с правоъгълна форма, а шперплатът с квадратна форма не може да бъде преработен в шперплат с правоъгълна форма и iii) производителите от Съюза не произвеждат шперплат с квадратна форма. Тези аргументи бяха повторени от няколко страни след окончателното разгласяване. Emiliana Imballagi и No-Nail Boxes, ползватели на брезов шперплат, също заявиха интереса на Съюза като основание за изключването, без което жизнеспособността на предприятията на ползвателите (например производителите на сгъваеми дървени кутии и щайги) не би била гарантирана.

(29) Комисията потвърди решението си, че шперплатът с квадратна форма, независимо от разликата в размерите и формата, не може да бъде изключен от продуктовия обхват, тъй като той има същите основни физически, технически и химически характеристики като шперплата с правоъгълна форма. Що се отнася до употребата, докато за някои специфични приложения липсва пряка взаимозаменяемост, съществуват много други приложения, при които шперплатът с квадратна и правоъгълна форма допълнително се изрязва, което променя първоначалната му форма, съответно е налице известна степен на взаимозаменяемост, поради което шперплатът с квадратна форма упражнява конкурентен натиск върху брезовия шперплат с правоъгълна форма. И накрая, при разследването беше потвърдено, че промишлеността на Съюза действително произвежда и продава шперплат с квадратна форма, макар и в сравнително малки обеми и като цяло не като стока, а по-скоро като нишов продукт за конкретни поръчки. Предвид тези констатации Комисията стигна до заключението, че твърдението, че изключването би било в интерес на Съюза, е неоснователно. Поради това Комисията отхвърли това твърдение.

2.3. Заключение

(30) Поради липсата на други коментари относно продуктовия обхват, Комисията потвърди заключенията, изложени в съображения 32—33 от регламента за временните мерки.

3. ДЪМПИНГ

(31) След разгласяването на предварителните заключения Комисията получи писмени коментари от тримата включени в извадката производители износители и от жалбоподателя по предварителните констатации относно дъмпинга.

3.1. Нормална стойност

(32) Подробна информация за изчисляването на нормалната стойност беше изложена в съображения 44—57 от регламента за временните мерки. Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди предварителните си заключения.

3.2. Експортна цена

(33) Подробна информация за изчисляването на експортната цена беше изложена в съображения 58 и 60 от регламента за временните мерки. Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди предварителните си заключения.

3.3. Сравнение

(34) Подробна информация относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше изложена в съображения 61—71 от регламента за временните мерки.

(35) Производителят износител UPG повтори твърдението си относно корекцията на експортната цена в посока нагоре с цел отразяване на сумите, възстановени по схемата, описана в съображение 63 от регламента за временните мерки.

(36) Комисията стигна до заключението, че тъй като страната не е представила нови доказателства в подкрепа на твърдението си, които биха променили оценката на Комисията, предварителните констатации, изложени в съображение 64 от регламента за временните мерки, се потвърждават и твърдението се отхвърля.

(37) След окончателното разгласяване производителят износител повтори твърдението, че транспортните разходи, възстановени по схемата, е трябвало да бъдат взети предвид при коригирането на експортната цена съгласно член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.

(38) Комисията счете, че е спазила разпоредбите на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, тъй като е приспаднала, наред с другото, пряко свързаните транспортни разходи, направени при доставката на разглеждания продукт на първия независим клиент. Дали впоследствие тези разходи са били възстановени не попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(39) Производителят износител също така заяви, че член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент не възпрепятства Комисията да вземе предвид експортна субсидия. Производителят износител повтори, че решенията за ценообразуване на експортните пазари и рентабилността на тези продажби са повлияни от субсидията. Поради това се твърди, че Комисията е допуснала явна грешка в оценката и е действала в нарушение на член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.

(40) Комисията отбеляза, че страната не е предоставила никакви нови доказателства в подкрепа на твърдението си. Във всеки случай, Комисията отново внимателно прегледа досието и не откри никакви доказателства, които да показват, че клиентите на производителя износител постоянно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради твърдяната разлика във възстановяването от страна на правителството на Руската федерация на разходите за транспорт при продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.

(41) Освен това Комисията не разгледа въпроса за субсидията като такава, а прецени дали схемата е повлияла върху сравнимостта между експортните цени и цените на вътрешния пазар по начин, който изисква цената на вътрешния пазар да бъде коригирана. Поради това Комисията отхвърли твърдението, че възстановяването на транспортните разходи за експортните цени следва да се разглежда за целите на сравнението.

(42) Освен това същият производител износител допусна, че Комисията е приела твърдението му, като не е изключила възстановяването на разходите за транспорт от таблица Ж от антидъмпинговия въпросник (т.е. таблицата за печалбите и загубите).

(43) Комисията счете, че независимо от изключването на възстановяването на разходите за транспорт от съответните таблици, които бяха представени от UPG, отхвърлянето на твърдението е било обяснено ясно както при разгласяването за конкретното дружеството, така и в съображение 64 от регламента за временните мерки. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(44) След окончателното разгласяване производителят износител заяви, че Комисията е коригирала неправилно таблица Ж от антидъмпинговия въпросник. Страната повтори, че възстановяването на транспортните разходи при износ следва да бъде отнесено към експортните продажби, тъй като то се определя от възникването на транспортни разходи при износ.

(45) Както е описано в съображение 43 по-горе, целта на таблица Ж е да се установи рентабилността за всеки пазарен сегмент. По този въпрос обаче няма пряка връзка между таблица Ж и оценката, направена съгласно член 2, параграф 10, букви д) и к) от основния регламент. Както е описано в съображения 38—41 по-горе, Комисията не счете, че корекцията е оправдана. Поради това фактът дали субсидията е отчетена или не в таблица Ж за експортните продажби не оказва влияние. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(46) Освен това UPG заяви, че Комисията е допуснала явна грешка, като е отнесла комисионата, платена на свързания с него търговец, към действително предоставените услуги (т.е. свързаният търговец е заявил, че възложените му задания са свързани с всички видове продажби, а не само с продажби на вътрешния пазар). Комисията е следвало да отнесе комисионата само към продажбите на вътрешния пазар в съответствие с комисионния договор.

(47) Комисията взе под внимание фактическо положение между двете свързани страни. Платената комисиона е била свързана с всички видове продажби. Тъй като страната не е предоставила нови доказателства в подкрепа на твърдението си, предварителните констатации, изложени в съображение 65 от регламента за временните мерки, бяха потвърдени.

(48) И накрая, UPG предяви искане — в случай че Комисията запази решението си да отнесе размера на платената комисионите както към продажбите на вътрешния пазар, така и към експортните продажби — продажбите за трети държави, а не само продажбите за ЕС, също да бъдат използвани за отнасянето на комисионите. Комисията прие това твърдение и отнесе платените комисиони към всички продажби, включително продажбите за трети държави.

(49) След окончателното разгласяване UPG повтори твърдението, че преразпределението на комисионите, платени на свързана страна, е изкривило фактите. Освен това UPG заяви, че Комисията не е обосновала твърдението си с доказателства.

(50) По отношение на доказателствата Комисията се позова на две изявления, представени от UPG, в които се посочва, че значителна част от продажбите в ЕС (между 75 и 95 %) са извършени чрез свързана страна, която обаче не е получила комисиона за такива продажби, въпреки че тя има еднакви функции по продажби на вътрешния пазар и на пазара на ЕС (5). Освен това след окончателното разгласяване UPG повтори, че получените комисиони въз основа на продажбите на вътрешния пазар са били достатъчни, за да обхванат всички функции, изпълнявани от свързаната страна на вътрешния и експортния пазар. Поради това Комисията счете, че функциите на свързаната страна обхващат не само продажбите на вътрешния пазар, но и експортните продажби. Следователно платените комисиони правилно са били отнесени към всички видове продажби. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.

(51) UPG заяви, че Комисията е допуснала явна грешка, като е объркала обхвата на услугите, предоставяни от свързаното лице, и обхвата на прилагане на комисионите, платени на свързаното лице.

(52) Комисията счете, че договорът за комисиона, който е в сила между UPG и свързаната с него страна, не отразява фактическата ситуация, както е видно от доказателствата, съдържащи се в досието. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(53) UPG заяви, че като е отнесла комисионите към експортните продажби, Комисията ги е отчела двойно с оглед на действителните комисиони, платени на несвързани страни в ЕС. UPG заяви също така, че отнасянето на комисионите е било дискриминационно, по-специално когато се разглежда корекцията на комисионата, направена в експортната цена на друг производител износител (групата Sveza) съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.

(54) Комисията разгледа внимателно твърдението и не установи никаква дискриминация между двамата производители износители, тъй като фактическото положение между двете страни се различава значително:

(55) Производителите износители от група Sveza са сключили комисионни договори със свързания търговец Sveza-Les, който от своя страна е платил такси на несвързани агенти от ЕС. Както е описано в съображения 114—115 по-долу, таксите, платени на несвързаните агенти на ЕС, бяха счетени за разходи, направени в рамките на въпросните комисионни договори.

(56) Що се отнася до UPG, самото дружество UPG, а не свързаният търговец, е фактурирало такси на несвързаните агенти на ЕС.

(57) Следователно свързаният търговец не може да твърди, че таксите, плащани от UPG на несвързаните агенти на ЕС, са били част от неговите разходи и в резултат на това са били отчетени двойно. Във всеки случай страната не обоснова твърдението си и в действителност таксите за комисиони, платени на несвързани страни в ЕС, не са били префактурирани от UPG на свързаната с него страна. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(58) UPG също така изказа твърдение относно обхвата на услугите, предоставяни от свързаното лице на вътрешния и на експортния пазар. По-специално се твърди, че свързаното лице е предоставяло ограничени услуги за експортните продажби на UPG и поради това отнасянето на комисионата към продажбите в ЕС е било неправилно.

(59) Комисията отбеляза, че твърдението не е обосновано и не е могло да бъде проверено. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(60) Производителят износител SPM заяви, че Комисията е определила погрешно разходите по кредити в неговите експортни продажби, като е използвала лихвения процент, публикуван от Руската централна банка, а не официалния валутен курс на валутата по фактурата съгласно член 2, параграф 10, буква ж) от основния регламент. (6)

(61) Комисията счете, че разходите по кредити биха могли да бъдат изразени във валутата по фактурата единствено ако страната би могла да докаже, че е необходима такава валута в ежедневната ѝ стопанска дейност. Във всички други случаи разходите по кредити следва да бъдат изразени във валутата на държавата, в която е учредено дружеството.

(62) Страната не предостави никакви доказателства, че е имала заеми в евро, нито че е направила разходи по кредити в евро, поради което Комисията отхвърли твърдението.

(63) След окончателното разгласяване SPM повтори твърдението си, че разходите по кредити следва да се определят въз основа на официалния курс на валутата на фактурата, тъй като SPM е поела рискове във валутата на фактурата, а не в руски рубли. Освен това SPM заяви, че този подход е постоянна практика на Комисията.

(64) Комисията отбеляза, че SPM не е обосновала твърдението си с доказателства относно описания финансов риск и не е предоставила доказателства, че посочената методология е постоянна практика на Комисията. Освен това Комисията счете, че не съществува пряка връзка между описания риск и установяването на разходите по кредити. Разходите по кредити са свързани с условията за плащане по фактурата и са необходими за дружеството да финансира разходите, произтичащи от разликата във времето между датата на фактурата и действителното плащане. SPM не е финансирало ежедневните си операции със заеми в евро. Поради това няма доказателства, че разходите по кредити следва да се определят въз основа на курса на еврото. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(65) Същата страна заяви, че Комисията трябва да приложи исканото конвертиране на валути, тъй като валутният курс EUR/RUB се е колебаел значително през разследвания период (т.е. + 33 % при отчитане на най-високата дневна стойност през разследвания период).

(66) Анализът, извършен от Комисията, показва, че през разследвания период колебанието на месечния валутен курс EUR/RUB между юли 2019 г. и февруари 2020 г. е било по-скоро стабилно, в порядъка на -3 %/+3 % спрямо средния валутния курс за посочения период (т.е. EUR/RUB 70,7). (7)

(67) Комисията счете, че през разследвания период колебанието на валутния курс не е значително и постоянно. Комисията счете, че условията, определени в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент, не са изпълнени, тъй като валутният курс не е варирал значително и постоянно. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(68) След окончателното разгласяване SPM повтори твърдението си относно колебанията в обменния курс и че той е варирал с 18 % през март 2020 г. SPM заяви, че разглеждането на период, по-дълъг от разследвания, е показало устойчиво развитие на обменния курс по време на разследвания период.

(69) Комисията анализира развитието на обменния курс през разследвания период. Информацията, получена извън разследвания период, не е от значение за целите на разследването. През март 2020 г. обменният курс евро/рубли се е увеличил с + 16,5 % спрямо среднопретеглената стойност за предходните месеци (8), но е намалял през следващите месеци. Поради това Комисията счете, че условията, определени в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент, не са изпълнени, тъй като валутният курс не е варирал значително и постоянно. Твърдението бе отхвърлено.

(70) Същият производител износител заяви, както след предварителното, така и след окончателното разгласяване, че Комисията не е предоставила ясни указания по отношение на положението в Обединеното кралство по време на разследването. Страната не изключи от разходите си данни, свързани с продуктите, продавани на Обединеното кралство. Както обаче е обяснено в раздел 1.10 от регламента за временните мерки, на 19 януари 2021 г. с бележка по досието Комисията уведоми заинтересованите страни за последиците от оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС. Освен това страната е можела да отправи конкретно искане, подкрепено с доказателства, в коментарите си по отношение на разгласяването на предварителните заключения. Страната обаче не предостави никакви доказателства, с които да обясни как данните за разходите биха могли да бъдат повлияни от продажбите за Обединеното кралство. Във връзка с това Комисията анализира набора от данни и установи, че само един код на продукт, съставляващ 0,04 % от нейния общ обем на износа за ЕС, би могъл да бъде засегнат от включването на данни за Обединеното кралство в документа EUCOP. (9) Поради това Комисията отхвърли това твърдение, тъй като не изглежда изключването на такива данни за разходите във връзка с продуктите, продавани в Обединеното кралство, да оказва каквото и да е въздействие в настоящия случай.

(71) SPM изясни, че по-голямата част от първоначално докладваните разходи за опаковане са включвали и складови разходи, направени от свързаните търговци за продажби на вътрешния пазар. Освен това SPM поиска да се запази корекцията за тези разходи, които първоначално са били обявени за разходи за опаковане и за които Комисията е направила корекция като разходи за опаковане. Комисията счете, че складовите разходи (като например плащането на наем за склад) се поемат като производствени разходи и се съдържат в разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) на дружеството. Следователно като такива те не се отразяват пряко на цените, начислени от свързаните търговци за първите независими клиенти. В резултат на това Комисията отхвърли това твърдение.

(72) След окончателното разгласяване SPM заяви, че отчетените складови разходи са тези на свързаните дистрибуторски дружества за продажби на вътрешния пазар, а не тези на производителя. Свързаните дистрибуторски дружества не са произвеждали брезов шперплат и следователно не са имали никакви производствени разходи. Поради това нормалната стойност следва да бъде установена на ниво франко завода, като се изключат разходите на дистрибуторските дружества по същия начин, като формирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.

(73) Комисията счете, че дружеството не е представило доказателства, че разходите на свързаните дистрибуторски дружества за продажби на вътрешния пазар не следва да се вземат предвид за целите на обективното сравнение и че свързаните дистрибуторски дружества не следва да се разглеждат като единен стопански субект. Освен това в член 2, параграф 1 от основния регламент се посочва, че нормалната стойност следва да се основава на цените за първите независими клиенти. Това не би било така, ако разходите, направени от свързаните дистрибуторски дружества, бъдат приспаднати. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(74) Производителят износител група Sveza заяви, че Комисията е допуснала явна грешка при разглеждането на въпроси, свързани с дивиденти и такси за управление. Използваната методика беше обяснена в конкретното разгласяване на предварителните заключения, изпратено на страната.

(75) През разследвания период едно дружество от групата от производители износители разпредели дивидент на акционера си Sveza-Les. Sveza-Les отчете получения дивидент в ред Финансови приходи в таблица Ж от антидъмпинговия въпросник. Освен това този дивидент беше разпределен по отношение на всички видове приходи, включително приходите, получени от продажбите на разглеждания продукт. Използваната методика доведе до намаляване на процента на ПОАР, изчислен за всички видове разходи. Комисията счете, че няма връзка между отчетените продажби и дивидента, поради което реши да отхвърли разпределението на дивидента.

(76) През разследвания период общите приходи бяха разделени на приходи, реализирани от продажбата на: разглеждания продукт и продукти извън обхвата на разследването, свързани клиенти и несвързани клиенти и по вид на пазара (т.е. вътрешен пазар, продажби за Съюза и продажби за други трети държави). За всеки от изброените по-горе елементи от група Sveza беше изискано да определи своята рентабилност (или загуба). Рентабилността беше получена чрез приспадане на всички разходи, свързани с тези приходи (т.е. разходите за продадени стоки, разходите за продажба, общите и административните разходи, печалба/загуба от валутен курс и печалба или загуба от финансови приходи).

(77) В коментарите си по отношение на разгласяването на предварителните заключения група Sveza заяви, че не съществува основен счетоводен принцип, който да позволява на Комисията да пренебрегне някои данни, получени от одитирани финансови отчети. Освен това дивидентът е бил платен през първата половина на 2020 г. и е съответствал на печалба, реализирана към 31 декември 2019 г., поради което страната е имала право да го отчете по време на разследвания период.

(78) Комисията не пренебрегна одитираните финансови отчети, а счете, че дивидентът, спечелен от инвестиция, не може да бъде отнесен към други видове приходи при определянето на рентабилността на тези продажби. По същия начин разпределената печалба не беше отнесена към друг вид приходи. Както е посочено по-горе в съображение 76, целта на таблица Ж от антидъмпинговия въпросник е да се определи рентабилността на различни видове приходи/доходи през разследвания период. Поради това Комисията отхвърли твърдението.

(79) Страната заяви, че методиката, използвана за установяването на рентабилността на продажбите, не е надеждна, тъй като Комисията е приела някои видове приходи (например за печалба от валутен курс и финансови приходи), но също и някои печалби и загуби, отчетени от предходни години (т.е. извън разследвания период).

(80) Както правилно беше отбелязано от страната, печалби от валутен курс и финансови приходи могат да бъдат отчитани, когато те са свързани с обичайната стопанска дейност на страната. В посочения случай печалбите от валутен курс могат да произтичат от износа на брезов шперплат, а финансовите приходи — от паричните средства, получени от продажбата на брезов шперплат. Дивидентът обаче е друг въпрос, тъй като разпределената печалба е била реализирана от друго дружество. Комисията счете, че не е налице връзка между дивидента и други приходи на Sveza-Les, включително от продажбите на разглеждания продукт. Поради това Комисията отхвърли твърдението.

(81) След окончателното разгласяване групата Sveza отново заяви, че съществува 100 % връзка между дивидентите и другите приходи на Sveza-Les. Освен това страната заяви, че производителят износител, собственост на Sveza-Les, е реализирал печалба от продажбите на шперплат на вътрешния пазар или на експортния пазар.

(82) Комисията разгледа аргументите и изрази съгласие със страната. Печалбата, а оттам и дивидентът, са реализирани от цялата дейност на производителя износител. Няма обаче връзка между паричните средства, прехвърлени на Sveza-Les, и дейностите на Sveza-Les (и свързаните с тях разходи), които са били пряко свързани с разглеждания продукт по време на разследвания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(83) Що се отнася до печалбите и загубите от предходни години, отчетени в таблица Ж, Комисията реши да изключи тези суми от набора от данни, използван за определянето на рентабилността на продажбите през разследвания период, тъй като те не бяха свързани с обичайната стопанска дейност на страната през разследвания период. Изброените статии представляват по-малко от 0,5 % от общите отчетени ПОАР.

(84) Таксите за управление, посочени в съображение 74, се отнасят до такса за управление, платена от всеки от производителите износители на Sveza-Les. В таблица Ж от антидъмпинговия въпросник Sveza-Les е посочило таксата за управление като приход и е разпределило разходите по договорите за управление, за които е получило въпросната такса. Sveza-Les обаче не е проследило във времето разходите, направени във връзка с тези договори за управление. На етапа на временните мерки Комисията реши да не вземе под внимание разходите, отчетени като свързани с приходите от договорите за управление, и да преразпредели тези разходи по други видове приходи.

(85) Група Sveza заяви, че решението на Комисията да изключи реализираните приходи (т.е. таксите за управление), да не вземе под внимание отчетените разходи и да ги преразпредели по други приходи, е явно погрешно и незаконно.

(86) Комисията отбеляза, че дружеството не е предоставило никакви допълнителни доказателства в подкрепа на твърдението си.

(87) Освен това тя припомни, че приходите от такси за управление не са били пренебрегнати в таблица Ж. Комисията преразпредели по друг вид приходи разходите, разпределени от страната по приходите от такси за управление, тъй като страната не предостави никакви доказателства в подкрепа на разпределението. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(88) Освен това страната заяви, че Комисията е използвала непоследователна и неточна методика за преразпределението на разходите. Въпреки че страната не обоснова твърдението си, Комисията използва същата методика като на страната за разпределението на разходите. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(89) И накрая, страната заяви, че таксите за управление следва да бъдат изключени от разходите, отчетени от производителите износители в собствената им таблица Ж, в случай че Комисията реши да запази решението си да изключи отчетените разходи от таблица Ж на свързаната страна.

(90) Комисията разгледа искането и не установи основания за изключване на разходите за такси за управление, отчетени от производителите износители, тъй като тези разходи са били подкрепени от счетоводните документи. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(91) След окончателното разгласяване групата Sveza заяви, като се позова на отчетените ПОАР на Sveza-Les, че е възможно да се проследят разходите, генерирани от договорите за управление.

(92) Комисията анализира аргументите и не откри информация в изявлението, която да позволи да се заключи със сигурност, че договорите за управление са довели до разходи, които биха могли да бъдат пряко свързани с тези договори. Освен това по време на кръстосаните проверки от разстояние Комисията е поискала и оправдателни документи за разходите, отнесени към тези договори, но дружеството не ги е предоставило. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(93) След предварителното и окончателното разгласяване група Sveza заяви, че оценката на Комисията по отношение на единния стопански субект (ЕСС) е била засегната от явни грешки в преценката. Страната заяви отново, че Sveza-Les е изпълнявало същите функции, свързани с продажби на вътрешния пазар и на пазара за износ, като единствената разлика е била свързана с възнаграждението за дейностите на дружеството. По този въпрос страната заяви, че заедно с отговорите ѝ на въпросника са били предоставени обширни доказателства.

(94) Първо, след предварителното и окончателното разгласяване групата се позова на частта от отговорите на въпросника на заводите, в която е било обяснено, че Sveza-Les изпълнява същите функции, свързани с продажби на вътрешния пазар и на пазара за износ, като единствената разлика е свързана с възнаграждението за дейностите на Sveza-Les. Един от елементите, на които е наблегнато в отговорите, е фактът, че според договорите за управление, сключени между Sveza-Les и всеки завод, правомощията на едноличния изпълнителен орган на производителите на Sveza са прехвърлени на Sveza-Les, действащо като управляващо дружество. Според договорите за управление Sveza-Les изпълнява широк набор от управленски дейности от името на заводите, включително осчетоводяване и отчитане на данъци. Следователно според дружеството от оперативна гледна точка Sveza-Les и заводите не се управляват независимо. Заводите функционират под ръководството на и в съответствие с политиката, водена от Sveza-Les.

(95) Комисията отбелязва, че Sveza-Les предоставя услугите си за управление срещу възнаграждение и редовно издава фактури на заводите, като включва услугите, които са им предоставени. Въпреки широкия набор от услуги, предвидени в договорите за управление, правните субекти са решили да уреждат продажбите си в отделни и съвсем различни видове договори по отношение на износа и продажбите на вътрешния пазар на продукта, предмет на разследването, което е засегнало начина на извършване на тези продажби. Както е обяснено в съображение 67 от регламента за временните мерки и допълнително в следващите съображения, комисионните договори, подписани между Sveza-Les и заводите, засягат единствено експортните продажби, като в резултат на това се налага корекция съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.

(96) Второ, след предварителното и окончателното разгласяване групата от дружества оспори оценката на Комисията в съображение 68 от регламента за временните мерки, като заяви, че съдилищата на Съюза са потвърдили, че съществуването на договор е „значим“ елемент, но не и решаващ елемент, за да се прецени дали съществува ЕСС или не. Следователно ЕСС може да съществува, независимо от наличието на договор (10). Поради това Комисията трябва да извърши всеобхватна оценка на всички фактори, отразяващи икономическата реалност в отношенията, които съществуват между заводите SVEZA и SVEZA-Les, и не може да направи заключение за липса на ЕСС само въз основа на наличието на договор.

(97) Комисията счете, че решението, цитирано от групата Sveza, потвърждава позицията на Комисията в този случай. Според заключението на Съда съществуването на договор, сключен между производителя и неговия свързан дистрибутор, предвиждащ заплащането на комисиона на последния, съставлява важен елемент в отношенията между тези две дружества и неговото пренебрегване би довело да незачитане на икономическата реалност на тези отношения. В действителност Комисията разгледа отношенията между заводите SVEZA и SVEZA-Les, основани на договорите, сключени между тях с наименованието „комисионен договор“, и стигна до заключението, че тези договори, които понастоящем се изпълняват, включват различни клаузи, трудно съвместими с представата, че тези две дружества образуват един стопански субект, поради причините, обяснени в съображение 98 по-долу. (11)

(98) Трето, групата заяви, че въпреки че в съображение 68 от регламента за временните мерки Комисията отбелязва „редица клаузи, като например арбитражна клауза, които показват липса на солидарност между дружествата“, тя посочва само една клауза: „арбитражна клауза“. Същевременно в решението по делото PT Musim Mas/Съвет Общият съд е посочил няколко вида клаузи като доказателство за липса на солидарност. Според Комисията арбитражната клауза не е достатъчна, за да направи тя заключение, че ЕСС не съществува. Както е обяснено в съображение 68 от регламента за временните мерки, комисионните договори между Sveza-Les и заводите съдържат редица клаузи, показващи липса на солидарност между дружествата, което следователно е доказателство за съществуването на два стопански субекта с противоречиви интереси. (12) Освен арбитражната клауза отговорността на страните по договора е ограничена единствено в случай на непреодолима сила, а във всички други случаи страните са отговорни за неизпълнението или неправилното изпълнение на задълженията, произтичащи от договорите в съответствие с общоприложимото законодателство на Руската федерация. Освен това договорите съдържат клаузи, уреждащи комуникацията между Sveza-Les и заводите и техните задължения в случай на промяна на наименованието или адреса. Тази неизчерпателни примери, заедно с арбитражната клауза, посочена в регламента за временните мерки, представляват доказателство, че що се отнася до експортните продажби, отношенията между Sveza-Les и производителите са организирани въз основа на обичайните търговски условия. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(99) След окончателното разгласяване групата Sveza отново заяви, че клаузите в комисионните договори, посочени в предходното съображение, не са достатъчни, за да се докаже липсата на солидарност. Съгласно договорите за управление заводите SVEZA не могат да вземат решение без съгласието на Sveza-Les и са изцяло зависими от Sveza-Les на практика и от правна гледна точка. Комисията отбеляза, както е обяснено в съображение 95 по-горе, че въпреки широкия спектър от услуги, предвидени в договорите за управление, продажбите на продуктите, произведени от заводите, не са били обхванати от договорите за управление. Действително правните субекти са решили да уреждат продажбите си в отделни и съвсем различни видове договори по отношение на износа и продажбите на вътрешния пазар на продукта, предмет на разследването, което е оказало влияние върху начина на извършване на тези продажби и върху сравнимостта на цените . Поради това твърдението беше отхвърлено.

(100) Четвърто, след предварителното и окончателното разгласяване група Sveza оспори констатациите на Комисията, че „с оглед на своите ПОАР производителите износители са си запазили някои функции, свързани с продажбите“, като заяви, че тези функции не са свързани с продажбите, а с други дейности, имащи слабо отношение към функциите, свързани с продажбите. Дори ако се приеме, че твърдението на Комисията е било правилно (quod non), ЕСС може да съществува, когато производителят поема част от функциите, свързани с продажбите, допълващи тези на дружеството за дистрибуция на неговите продукти (13).

(101) Комисията отбеляза, че твърдението, че въпросните ПОАР не се отнасят до функции, свързани с продажбите на производителите износители, а до други дейности, не е било подкрепено с никакви доказателства по случая. Доказателства не бяха представени и след окончателното разгласяване. Всъщност напротив, производителят докладва, че поне някои от тези разходи са били свързани с функциите по продажбите, като например разходите за персонал. Комисията счете, че това представлява елемент от значение, показващ, че производителите не са възложили всичките си дейности, свързани с продажбите, на Sveza-Les.

(102) Пето, производителят износител заяви, че изявлението „свързаният търговец е издавал фактури от името на производителите износители на първите независими клиенти в Съюза“ е фактически неправилно. Дружеството Sveza-Les е издавало фактури на несвързани клиенти, но не „от името на производителите износители“. Във фактурите просто се посочват идентификационните данни на завода Sveza, който е произвел стоките.

(103) Комисията отбеляза, че собствеността на стоките преминава пряко от производителя износител към купувача. Тези продажби са вписани като приход в дневника за продажбите на производителя износител. Дружеството Sveza-Les никога не е било собственик на стоките, поради което не ги е вписвало в счетоводните си отчети като приход от продажби. В счетоводните отчети на Sveza-Les като приход е вписана само комисионата, платена от производителите износители. За разлика от това при продажбите на вътрешния пазар производителите износители не продават директно на първите независими клиенти, а на Sveza-Les. В този случай собствеността се прехвърля на Sveza-Les. Освен това плащанията от несвързани клиенти, получени от Sveza-Les във връзка с експортните сделки, не принадлежат на дружеството, а се притежават пряко от въпросните производители износители и се прехвърлят изцяло на последните. С други думи, Sveza-Les действа като агент по експортните продажби, извършени от заводите, и е компенсирано с комисиона, докато на вътрешния пазар Sveza-Les е съответният продавач на първия независим клиент по смисъла на член 2, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(104) След окончателното разгласяване производителят износител заяви, че оценката на Комисията, описана в предходното съображение, основно разглежда формалните договорености, установени между Sveza-Les и заводите, но не отчита икономическата действителност на техните отношения с оглед на функциите, действително изпълнявани от SVEZA-Les, а по-конкретно на интегриран отдел по продажбите. Твърди се, че всъщност формалният подход на Комисията към икономическата действителност на отношенията между Sveza-Les и производителите износители бил неправилен от правна и фактическа гледна точка.

(105) Комисията счита, че в досието няма доказателства, че договорните споразумения не отразяват икономическата действителност в отношенията в рамките на групата. Напротив, всички документи показват, че договорните споразумения са били спазвани на практика от различните правни субекти, когато извършват съответно експортните продажби и продажбите на вътрешния пазар. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(106) Шесто, група Sveza заяви, че докато писмени комисионни договори се сключват за експортните продажби, договори за покупко-продажба се сключват за продажби на вътрешния пазар. Това е фактически правилно. Факт е обаче, както беше признато от група Sveza, че продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби се организират по различен начин и са предмет на договори от различно естество, както беше припомнено в съображение 108 по-долу. Следователно е безспорно, че експортните продажби се уреждат с комисионни договори и че тези комисиони в действителност се плащат като възнаграждение за услугите, предоставени за експортни сделки. По отношение на вътрешните сделки случаят не е такъв.

(107) Седмо, група Sveza заяви, че от Комисията е поискано да докаже, че в резултат на комисионата, платена за експортните продажби, е налице проблем във връзка със сравнимостта на цените. Съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент се изисква корекция за разлики в платените комисиони. Група Sveza заяви, че чрез отношенията между заводите Sveza и Sveza-Les се постигат едни и същи икономически резултати, независимо от това дали Sveza-Les получава надценка за продажбите на вътрешния пазар или комисиона за експортните продажби. Поради това и надценката за продажбите на вътрешния пазар, и комисионите за експортните продажби трябва да се считат за „комисиона“ за целите на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Следователно не съществува разлика в платените комисиони, която би се отразила на сравнимостта на цените, и корекция съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент не е оправдана.

(108) Комисията не се съгласи с това твърдение. Целта на корекцията съгласно член 2, параграф 10, буква и) е да компенсира разликите в комисионата, заплащана във връзка с продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби. Въпреки че въз основа на договорите, уреждащи експортните продажби, е безспорно, че заводите плащат на Sveza-Les комисиони за експортни сделки, включително продажби за Съюза, не беше доказано, че по отношение на продажбите на вътрешния пазар Sveza-Les може да се счита за агент, работещ на базата на комисиона. По-скоро фактите, установени от Комисията, показват, че всички продажби на вътрешния пазар, извършени от групата, са непреки продажби в смисъл, че заводите първо продават разглеждания продукт на Sveza-Les на трансферни цени, което след това ги препродава на принципа на сделката между несвързани лица при справедливи пазарни условия на първите независими клиенти на вътрешния пазар. Не са налице признаци, че при извършването на тази дейност Sveza-Les може да се счита за агент, работещ на базата на комисиона. В действителност Комисията припомни следните особености: всички продажби на вътрешния пазар са извършени от Sveza-Les и договорите за продажба на Sveza-Les и на заводите не съдържат никакви клаузи, във връзка с които да се допусне, че Sveza-Les работи като агент. По-специално в някои от договорите за продажба се предвижда следното: „За да се договори цената на стоките за определен период, страните имат право да подпишат съответното приложение към настоящия договор“. Такива приложения не бяха предоставени като част от проверката, а други договори, съдържащи информация за плащания и обеми, бяха с изтекъл срок на действие. В резултат на това доказателствата в досието не показаха как е била определена покупната цена или възнаграждението на Sveza-Les. (14) В договорите не са посочени и други права и задължения на страните. Например, наред с другото, не съществува задължение за докладване, не съществува задължение за уведомяване на другата страна в случай на промяна на наименованието, не се посочва нищо и по отношение на отговорността на страните при неизпълнение на договора (15). Комисията отбеляза, че при обстоятелства, подобни на преобладаващите при продажбите на вътрешния пазар, извършвани от Sveza-Les, Общият съд е постановил, че корекцията, която Комисията е извършила по отношение на експортните продажби по делото Interpipe, не е била оправдана. (16) Въз основа на това Комисията потвърди, че корекция съгласно член 2, параграф 10, буква и) по отношение на продажбите на вътрешния пазар не е била основателна. За разлика от това в договорите, сключени между заводите и Sveza-Les за експортни продажби, се посочва ясно, че Sveza-Les действа като агент и има правото да получава комисиона за тези услуги, която в действителност е била заплащана от заводите. Въз основа на това Комисията заключи, че корекция съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент по отношение на експортните продажби е била основателна.

(109) Освен това Комисията разгледа твърдението, че предполагаемата надценка за продажби на вътрешния пазар и действителните комисиони, платени за експортни сделки, биха имали едни и същи икономически последици за производителите износители. Както е описано по-подробно в разгласяването за конкретното дружество, има разлики в рентабилността между продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби. Поради това Комисията счете, че с плащането на комисиони на Sveza-Les за експортни продажби не се постигат едни и същи икономически резултати за групата от производители износители, както с трансферните цени, начислени на Sveza-Les за продажбите на вътрешния пазар, извършени от Sveza-Les за първите независими клиенти. Поради това твърдението беше отхвърлено.

(110) Осмо, по отношение на съображение 71 от регламента за временните мерки група Sveza заяви, че положението е сходно с член 2, параграфи 8 и 9 от основния регламент, в които се предвижда, че цената за първия независим клиент може да бъде коригирана за всички разходи, направени между вноса и препродажбата. В допълнение, член 2, параграф 1 от основния регламент по никакъв начин не възпрепятства прилагането на корекция съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Всяко друго тълкуване би лишило член 2, параграф 10, буква и), включително втори параграф от нея, от всякакъв полезен ефект („effet utile“).

(111) Комисията отбеляза, че формулировката на член 2, параграф 1 от основния регламент, от една страна, и на член 2, параграфи 8 и 9 основния регламент, от друга страна, е различна. Докато в член 2, параграф 1 се определя, че нормалната стойност се основава обикновено на реално платената или подлежаща на плащане цена от независими купувачи в страната на износа при обичайни търговски условия, в член 2, параграф 9 се предвижда формиране на експортната цена на основата на цената, на която внесените продукти са препродадени за първи път.

(112) Следва също да се отбележи, както е обяснено в съображение 108 по-горе, че група Sveza не предостави подкрепящи доказателства по отношение на стойността на исканата корекция на нормалната стойност въз основа на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Предполагаемата разлика между покупната цена и препродажната цена и начинът на нейното изчисляване не бяха определени в писмен вид в нито един от договорите, представени на Комисията. Според група Sveza освен това тя изглежда е варирала в отделните заводи и се е променяла през разследвания период. Освен това, както е обяснено в съображение 71 от регламента за временните мерки, ако корекция за надценката в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) трябва да се определи количествено като приспадане на предполагаемата надценка, начислена от Sveza-Les при препродажбата на продукта, това на практика би установило цената на равнището на продажбата от значение между заводите и Sveza-Les. С други думи, ако предполагаемата надценка бъде приспадната, основата за определянето на нормалната стойност би била продажбата между заводите и Sveza-Les. В член 2, параграф 1 от основния регламент обаче се посочва, че нормалната стойност следва да се основава на цените за първия независим клиент, а Sveza- Les не е такъв.

(113) След окончателното разгласяване групата Sveza отново заяви, че ако на експортните пазари не съществува ЕСС, ти и на вътрешния пазар може да се установи, че не съществува ЕСС, тъй като Sveza-Les изпълнява същите функции на експортните пазари и на вътрешния пазар. Комисията не се съгласи с това твърдение. Както е обяснено подробно в съображения 93—112 по-горе, Комисията установи, че икономическите отношения между Sveza-Les и производителите, що се отнася до експортните продажби, са тези на доставчик, продаващ чрез посредничеството на агент и въз основа на нормални търговски условия: производителят запазва собствеността и отговорността за продадените стоки, докато Sveza-Les получава комисиона за продажба, както е посочено в съответните договори. За разлика от това, за продажбите на вътрешния пазар Sveza-Les поема собствеността и отговорността за продадените стоки и всяка предполагаема надценка за тези продажби не е ясно определена в договорите. Освен това Sveza-Les обикновено издава фактура по отношение на продажбите на вътрешния пазар на заводите в същия ден, в който се издава фактура за крайния клиент, което допълнително потвърждава нетърговските отношения. Комисията припомни също така, че понятието за един икономически субект в контекста на корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент е разгледано в практиката на Съда (17) относно „хипотетичните комисиони“, в т.ч. надценката, получавана от търговеца, както е посочено в член 2, параграф 10, буква и), втора алинея, а не в контекста на ситуации, в които ясно са определени и де факто са платени реални комисиони, какъвто е конкретният случай. Поради това Комисията отхвърли това твърдение.

(114) Група Sveza заяви, че Комисията е отчела двойно някои бонуси и комисиони, платени на независими клиенти в Съюза от Sveza- Les, тъй като тези суми не са били префактурирани на производителите износители. Поради това според Sveza-Les тези разходи представляват разходи, направени във връзка с изпълнението на комисионните договори.

(115) Комисията разгледа твърдението успоредно с решението си за единния стопански субект и реши да не приспада от експортната цена бонусите и комисионите, платени на несвързани клиенти в Съюза. Поради това твърдението беше прието.

(116) След окончателното разгласяване групата Sveza заяви, че тъй като Комисията е установила единен стопански субект на вътрешния пазар, Комисията е трябвало да използва консолидиран отчет за приходите на производителите износители на Sveza-Les и Sveza при изчисляването на ПОАР. Това се дължи на факта, че в консолидирания отчет за доходите са премахнати вътрешногруповите плащания и се комбинирани действителните разходи и действителните приходи като за единен стопански субект.

(117) Комисията поиска от производителите износители в рамките на групата да представят с първоначалния си отговор на въпросника както своите одитирани отчети, така и консолидираните одитирани отчети (ако има такива). Нито един от производителите износители не предостави такава консолидирана информация, включително Sveza-Les, което въпреки това беше основният акционер на един от производителите износители. В рамките на групата Sveza не е имало одитирани консолидирани отчети и поради това такъв документ не може да бъде отчетен за целите на настоящото разследване. Въпреки че Sveza-Les представи консолидиран отчет за приходите и разходите по време на кръстосаната проверка от разстояние, Комисията не беше в състояние да провери неговата точност и надеждност, тъй като въпросният документ не беше надлежно одитиран от независимо одиторско дружество. Поради това Комисията отхвърли твърдението.

(118) Групата Sveza заяви, че корекцията на комисионите, платени върху експортните продажби, е дискриминационна, по-специално относно корекцията на комисионата, направена в експортната цена на друг производител износител (UPG).

(119) Комисията не установи никаква дискриминация между двата случая, като се има предвид, че фактическите обстоятелства на двете страни, и по-специално договорните отношения между свързаните субекти в съответните им групи от дружества, се различават. UPG призна, че комисионната, плащана върху продажбите на вътрешния пазар, покрива разходите и услугите, свързани с експортните продажби, докато в рамките на групата Sveza вътрешните и експортните продажби са били уреждани чрез различни юридически структури. Поради това твърдението беше отхвърлено.

3.4. Дъмпингови маржове

(120) Както е посочено в съображения 31—115 по-горе, Комисията взе предвид коментарите на заинтересованите страни, представени след разгласяването на предварителните заключения, и съответно преизчисли дъмпинговите маржове.

(121) Окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка и навло) на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва: Дружество Окончателен дъмпингов марж Zheshartsky LРK LLC 15,80 % Група Sveza 14,40 % Syktyvkar Plywood Mill 15,72 % Други оказали съдействие дружества 14,85 % Всички други дружества 15,80 %

(122) Изчисленията на индивидуалните дъмпингови маржове, както и на корекциите, направени вследствие на коментарите на заинтересованите страни след разгласяването на предварителните заключения и окончателното разгласяване, бяха разгласени на включените в извадката производители износители.

4. ВРЕДА

4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза

(123) Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 80—82 от регламента за временните мерки.

4.2. Потребление на Съюза

(124) Комисията установи потреблението на Съюза въз основа на: а) данните, представени от жалбоподателя във връзка с продажбите на промишлеността на Съюза на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза, сверени с обема на продажбите, деклариран от включените в извадката производители от Съюза; б) отчетения от Евростат внос на продукта, предмет на разследването, от всички трети държави (18).

(125) Като се има предвид методиката за установяването на вноса, представена по-долу в раздел 4.3.1, потреблението на Съюза се е променяло, както следва: Таблица 1 Потребление на Съюза в кубични метри (m3) 2017 г. 2018 г. 2019 г. Разследван период Общо потребление на Съюза 1 755 656 1 855 185 1 829 570 1 762 318 Индекс 100 106 104 100 Източник: жалбоподателят, включените в извадката производители от Съюза и Евростат

(126) През разглеждания период потреблението в Съюза е останало стабилно. Подробен анализ показва увеличение от 6 % от 2017 до 2018 г., което през 2019 г. намаля до увеличение от 4 % спрямо 2017 г., и окончателно намаляване, с което потреблението достигна равнища, сходни с равнището през 2017 г.

4.3. Внос от засегнатата държава

4.3.1. Методика за установяване на вноса на разглеждания продукт

(127) Както е посочено в съображение 86 от регламента за временните мерки, преди започването на процедурата и последващото създаване на специален код по ТАРИК (19), вносът на разглеждания продукт беше регистриран на равнище КН (20), което обхваща и продукти, различни от разглеждания продукт. За да направи оценка на обема на вноса на разглеждания продукт през разглеждания период, Комисията приложи същото съотношение (ТАРИК/КН), което беше наблюдавано след започването на процедурата, между обема на вноса на целия код по КН и вноса на разглеждания продукт въз основа на данните от ТАРИК. За вноса от засегнатата държава съотношението (21) беше определено на 78 %.

(128) След разгласяването на предварителните заключения някои заинтересовани страни заявиха, че определянето на статистическите данни за вноса е довело до изкривени резултати. По-специално беше заявено, че при сравняването на вноса в кубични метри с вноса в тонове резултатите не са били съвместими с общоприетата средна плътност на продукта, предмет на разследването.

(129) Комисията анализира тези твърдения и установи наличието на изкривени данни в докладваните статистически данни на равнище допълнителна мерна единица (в този случай кубичен метър). Поради това Комисията реши да преобразува докладваното тегло (в тонове) — като надежден и стабилен набор от данни — в кубични метри за определянето на вноса.

(130) За преобразуването на тонове в кубични метри Комисията използва коефициент на преобразуване, определен на 0,69. Коефициентът на преобразуване беше определен чрез общоприетите стойности на плътността на разглеждания продукт. Коефициентът на преобразуване беше предложен както от производителите износители, така и от производителите от Съюза, като попадна и в обхвата, предложен в методиката, съдържаща се в жалбата. Освен това анализът на продажбите в тонове и кубични метри в Съюза от включените в извадката производители износители потвърди точността на коефициента на преобразуване, определен на 0,69. След преразглеждане съотношението за вноса от засегнатата държава беше променено леко в посока нагоре на 79 %.

(131) След окончателното разгласяване един руски производител износител (Sveza) заяви, че използването на съотношение (ТАРИК/КН) въз основа на вноса след започването на процедурата не отразява непременно преобладаващата ситуация през целия разглеждан период, тъй като развитието на кода по КН може да е било повлияно от други видове шперплат, които не са предмет на разследването. Беше заявено също така, че след започването на разследването вносът от Русия може да е претърпял значително увеличение и вследствие на това вносът на разглеждания продукт преди започването на процедурата може да е бил надценен. Групата Sveza също така заяви, че използването на руски статистически данни за определяне на вноса би било по-надеждно от Евростат.

(132) Комисията счете, че използваната от нея методология позволява разумна и надеждна оценка, като се има предвид, че на статистическо равнище разглежданият продукт е част от по-голяма кошница от продукти от шперплат. Според Комисията използването на руски статистически данни за износа не би осигурило повече надеждност от данните на Евростат, тъй като те включват и продукти, различни от разглеждания продукт. Освен това групата Sveza не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението, че общият внос на другите видове шперплат се е увеличил повече от този на брезов шперплат. Поради това твърдението беше отхвърлено.

4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава

(133) Като използва горепосочената методика, Комисията установи обема на вноса въз основа на данните от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен чрез сравнение на обема на вноса с потреблението на Съюза.

(134) Вносът от засегнатата държава се е променял, както следва: Таблица 2 Обем на вноса (m3) и пазарен дял 2017 г. 2018 г. 2019 г. Разследван период Обем на вноса от Русия (m3) 710 163 773 521 809 267 812 521 Индекс 100 109 114 114 Пазарен дял 40 % 42 % 44 % 46 % Индекс 100 103 109 114 Източник: Евростат

(135) През разглеждания период вносът от засегнатата държава се е увеличил от около 710 163 кубични метра на около 812 521 кубични метра, което представлява увеличение с 14 %. През разглеждания период пазарният дял на този внос е нараснал от 40 % на 46 %.

4.3.3. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените

(136) Комисията определи цените на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат в EUR/тон на равнище КН. Въпреки че вносът на разглеждания продукт беше регистриран заедно с по-голяма кошница от продукти, както е обяснено в раздел 4.3.1 по-горе, тази методика предостави надеждна оценка на цените и тяхното изменение във времето, тъй като разглежданият продукт представлява по-голямата част от вноса по този код по КН, и така предостави възможност за сравнение на изменението на цените между различните държави износителки.

(137) След окончателното разгласяване групата Sveza оспори използването на статистически данни на ниво КН за определяне на цените на вноса, като се има предвид, че разглежданият продукт попада в код по КН, който включва и други видове шперплат, което прави данните ненадеждни. Освен това групата заяви, че данните на Евростат не са свързани с пазарните реалности и действително наблюдаваните на пазара цени, което допълнително увеличава ненадеждността на методологията на Комисията.

(138) Комисията не се съгласи с това твърдение. Както бе обяснено по-горе, тя счита, че нейната методология за оценка на обема и цените на руския внос на брезов шперплат позволява разумна и надеждна оценка. Що се отнася до надеждността на цените на Евростат, съображения 140 и 141 и по-долу потвърждават, че цените, получени от статистическите данни на Евростат, следват същата тенденция като среднопретеглените експортни цени на включените в извадката руски производители износители. Това показа, че статистическите данни на Евростат не се отклоняват от проверените данни, свързани конкретно с разглеждания продукт, и по този начин потвърдиха надеждността на данните за установяване на цените на вноса.

(139) Средните цени на вноса от засегнатата държава са се променяли, както следва: Таблица 3 Цени на вноса (EUR/тон) 2017 г. 2018 г. 2019 г. Разследван период Русия 646 681 608 584 Индекс 100 105 94 90 Източник: Евростат

(140) Средните цени на вноса от Русия са се понижили от 646 EUR/тон през 2017 г. на 584 EUR/тон през разследвания период, което е понижение с 10 %. През 2018 г. средната цена на вноса се е увеличила с 5 % и след това е намаляла с 14 % през следващите периоди.

(141) Същата тенденция е можела да се наблюдава и при използването на среднопретеглените експортни цени, докладвани от включените в извадката производители износители, като през РП за разглеждания продукт се наблюдава цена 434 EUR/m3. След разгласяването на предварителните заключения UPM заяви, че изчисленията за подбиването на цените и занижаването на цените не са в съответствие с практиката на Съда, тъй като са били основани на експортна цена, която е била коригирана съгласно член 2, параграф 9, а подобна корекция не е била направена по отношение на продажната цена на промишлеността на Съюза. Комисията счете, че след като само ограничен дял, 4 %—7 %, от руския износ е продаван чрез свързано дружество, въздействието на този въпрос върху изчисляването на подбиването на цените е незначително и не би променило факта, че руският внос значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Освен това, що се отнася до изчисляването на занижаването на цените (марж на вредата), невредоносната цена на Съюза е била основана на производствените разходи плюс целева печалба, поради което не е включвала никакви възможни разходи на свързани търговци в Съюза подобно на положението с руския износ.

(142) След разгласяването на предварителните заключения няколко страни оспориха групирането, извършено от Комисията с цел сравняване на различни видове на продукта. По-специално беше заявено, че с уеднаквяването на повърхността на всеки лист шперплат чрез умножаване на широчината и дължината е нарушена посоката на влакната на дървесината, поради което не е отчетен важен фактор за производствените разходи и цените. Това следователно е засегнало валидността на изчисленията за подбиването и занижаването на цените.

(143) По отношение на извършването на групиране Комисията припомни, както е отбелязано в съображение 95 от регламента за временните мерки, че брезовият шперплат се продава в широка гама от размери и качество, както и според конкретните спецификации на клиентите. Поради това, както вече беше обяснено в съображение 95 от регламента за временните мерки, с цел да извърши адекватно сравнение на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, с еквивалентните видове на продукта, продавани от руските производители износители, Комисията направи приблизителна оценка, като групира някои най-близки видове на продукта, като обаче запази по-голямата част от видовете на продукта. Като се има предвид голямото разнообразие от КНП, които се различаваха съвсем слабо по отношение на размери, дебелина и/или покритие, групирането на най-близки КНП беше възможно без нередно нарушаване на точността на сравнението. Тази методика позволи на Комисията да сравни критична маса внос с продажбите на промишлеността на Съюза. По-специално, Комисията предприе следните действия, за да позволи адекватно сравнение на разглежданите продукти: 1) групирани бяха три вида фенолно покритие (F-W-HT, както са описани във въпросника); 2) групирани бяха два вида повърхности без покритие, но със сходни качества (CP и WG); и 3) Комисията изчисли повърхността за всеки лист шперплат, като умножи широчината и дължината. Това изчисление беше извършено в квадратни милиметри, за да позволи сравнение на сходни размери, разположени по различен начин и/или отчетени по различен начин. Една заинтересована страна заяви, че разликата в цените между различните групирани видове на продукта е била [4 %—7 %]. Дори ако предполагаемата ценова разлика бъде приета, Комисията не би счела тази разлика за значителна. В действителност тя показа, че групирането, извършено от Комисията, не е възпрепятствало точното сравнение на цените. В резултат на това Комисията счете, че групирането, извършено на етапа на временните мерки, е позволило постигането на разумно и надеждно сравнение на цените и съпоставимост на продукта за еквивалентни видове на продукта.

(144) След разгласяването на предварителните заключения някои страни представиха коментари, свързани с изчисляването на маржовете на подбиване, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. След тези коментари и въвеждането на леки промени в среднопретегления марж на подбиване, маржът за включените в извадката оказали съдействие производители износители беше преразгледан и понастоящем варира между 9,6 % и 18,4 % за вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза. Среднопретегленият марж на подбиване, установен въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители износители, беше 12,6 %.

(145) След окончателното разгласяване групата Sveza заяви, че изчисленията за подбиване и занижаване на цените са погрешни поради следните причини: i) като се има предвид значителната липса на конкурентно припокриване между видовете на продукта с произход от Русия и видовете на продукта, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, изчисленията не бяха представителни; ii) групирането на различните видове на продукта е погрешно, тъй като не е взето предвид вариациите в размерите, което оказва въздействие върху цените поради, наред с други фактори, различните посоки на влакната; и iii) Комисията не е взела предвид ПОАР и печалбата на свързаните вносители при извършването на изчисленията си.

(146) По отношение на конкурентното припокриване Комисията, противно на твърдението, установи значително ниво на съответствие между продажбите в Съюза и руските продажби. При разследването по сходен начин беше установено, че брезовият шперплат, продаван от Съюза и от руските производители, притежава същите основни физически и технически характеристики, както и че промишлеността на Съюза и производителите износители се конкурират в едни и същи сектори и за едни и същи крайни ползватели. Що се отнася до второто твърдение, Комисията поддържа позицията си, както е обяснено в съображение 143, че групирането на някои видове на продукта и преобразуването в площ са били едновременно подходящи и необходими, за да се даде възможност за разумно сравнение на цените на еквивалентните видове на продукта, като се имат предвид многобройните леки разлики между различните КНП. Комисията отбеляза също така, че групата Sveza не е предложила друг алтернативен метод, който да позволи подходящо сравнение на цените. По отношение на третото твърдение Комисията запази позицията си, изложена в съображение 141, и припомни следното.

(147) Що се отнася до изчисляването на подбиването на цените, Комисията взе предвид точката, в която руският внос е влязъл в конкуренция с продуктите на производителите от Съюза на пазара на Съюза, и поради това разгледа покупната цена на първата несвързана страна, тъй като тази страна е имала избор да се снабдява или от промишлеността на Съюза, или от руски доставчици. В случай на експортни цени за свързани вносители беше използвана методологията, определена в член 2, параграф 9 от основния регламент. Прилагането по аналогия на член 2, параграф 9 от основния регламент позволява определянето на цена, която е напълно сравнима с цената, използвана при разглеждане на продажбите, реализирани за несвързани клиенти, и също така сравнима с продажната цена на промишлеността на Съюза, поради което приспадането на ПОАР и печалбата от препродажната цена за несвързани клиенти, извършено от свързания вносител, беше оправдано.

(148) Това приспадане беше необходимо и за да се даде възможност за точно изчисляване на занижаването на цените. Целевата цена на промишлеността на Съюза се е основавала на производствените ѝ разходи плюс целевата печалба, без да се взема предвид дали продуктите са били продавани в Съюза след това на свързани или несвързани клиенти и съответно дали не включва ПОАР и печалбата на свързаните търговски дружества в Съюза.

4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза

4.4.1. Общи бележки

(149) Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 101—105 от регламента за временните мерки.

4.4.2. Макроикономически показатели

4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета

(150) Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 106—109 от регламента за временните мерки.

4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял

(151) Като се има предвид методиката за установяването на вноса, представена по-горе в раздел 4.3.1., през разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва: Таблица 4 Обем на продажбите и пазарен дял 2017 г. 2018 г. 2019 г. РП Общ обем на продажбите на пазара на Съюза (m3) 821 341 818 621 757 103 680 243 Индекс 100 100 92 83 Пазарен дял 47 % 44 % 41 % 39 % Индекс 100 94 88 83 Източник: жалбоподателят, включените в извадката производители от Съюза и Евростат

(152) През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително със 17 %. Обемът на продажбите на Съюза е останал на същото равнище от 2017 г. до 2018 г., но през 2019 г. е отбелязал спад от 8 %, а от 2019 г. до РП — допълнителен спад от 10 %.

(153) Пазарният дял на промишлеността на Съюза също така е намалял със 17 %, като отбелязва устойчива низходяща тенденция, довела до спад в пазарното присъствие на промишлеността на Съюза от 47 % пазарен дял през 2017 г. на 39 % през РП.

4.4.2.3. Растеж

(154) В контекста на стабилността на пазара и стабилното потребление на Съюза горепосочените цифри показаха, че промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад по отношение на производството, обема на продажбите и пазарния дял.

4.4.2.4. Заетост и производителност

(155) Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 114—116 от регламента за временните мерки.

4.4.2.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг

(156) Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 117—118 от регламента за временните мерки.

4.4.3. Микроикономически показатели

(157) Поради липсата на коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 119—131 от регламента за временните мерки.

4.5. Заключение относно вредата

(158) В условията на стабилно потребление на Съюза през разглеждания период вносът от Русия се е увеличил (+ 14 %), на цени, които значително подбиват цените на промишлеността на Съюза. Това дава възможност на руските производители износители да достигнат пазарен дял от 46 % през РП (спрямо 40 % през 2017 г.).

(159) При тези обстоятелства икономическо състояние на промишлеността на Съюза се е влошило, както показват всички основни макроикономически показатели, отбелязващи отрицателна тенденция: производство (- 14 %), продажби в ЕС (- 17 %) и значително съкращаване на пазарния ѝ дял (от 47 % на 39 %) през разглеждания период.

(160) В отговор на натиска на ниските руски цени промишлеността на Съюза се е опитала да намали разходите и е предприела корекции по отношение на заетостта (- 12 %), както е показано в таблица 6 от регламента за временните мерки. В резултат на натиска, упражняван от дъмпинговия руски внос под формата на увеличени обеми и ниски цени обаче, през разглеждания период продажбите в ЕС спаднат, а запасите бързо се увеличават (+ 22 %), като достигат максималното си равнище (+ 41 %) през 2018 г., както е показано в таблица 9 от регламента за временните мерки.

(161) През разглеждания период производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили значително (+ 10 %), както е показано в таблица 7 от регламента за временните мерки, главно поради значително увеличение на цените на суровините.

(162) Разходите на промишлеността на Съюза са се увеличили много повече в сравнение с продажните цени поради натиска, упражняван от дъмпинговия внос. В резултат на това през разглеждания период рентабилността е претърпяла рязък спад — от добро състояние (+ 9,7 %) през 2017 г. до неустойчиво положение с отбелязване на загуби (- 2,8 %) през РП, както е показано в таблица 10 от регламента за временните мерки.

(163) Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.

5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА

5.1. Въздействие на дъмпинговия внос

(164) След разгласяването на предварителните заключения някои страни заявиха, че руският внос не би могъл да причинява вреда, тъй като техните дейности се извършват в рамките на друг пазарен сегмент.

(165) Както е описано в раздел 5.2.7 по-долу, при разследването беше установено, че промишлеността на Съюза и производителите износители се конкурират в едни и същи сектори и снабдяват едни и същи крайни ползватели.

(166) Поради липсата на други коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 138—141 от регламента за временните мерки.

5.2. Въздействие на други фактори

5.2.1. Внос от трети държави

(167) За да определи обема на вноса от трети държави, както е обяснено в раздел 4.3.1 по-горе, Комисията приложи същото съотношение (ТАРИК/КН), наблюдавано след започването на процедурата, между обемите на вноса в тонове по пълния код по КН и вноса на разглеждания продукт въз основа на данни по ТАРИК. За преобразуването на тонове в кубични метри Комисията използва коефициент на преобразуване в размер на 0,69.

(168) Единствените трети държави, внесли значителни обеми в Съюза, са Беларус и Украйна. За Беларус съотношение (ТАРИК/КН), наблюдавано след започването на процедурата, беше определено на 39 %, а за Украйна на 61 %.

(169) Комисията определи цените на вноса в EUR/тон на равнище КН, както е обяснено в раздел 4.3.2 по-горе.

(170) През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се е променял, както следва: Таблица 5 Внос от трети държави Държава 2017 г. 2018 г. 2019 г. Разследван период Украйна Обем (m3) 67 831 83 465 86 795 88 303 Индекс 100 123 128 130 Пазарен дял 4 % 4 % 5 % 5 % Средна цена (EUR/тон) 651 725 641 616 Индекс 100 111 98 95 Беларус Обем (m3) 124 561 141 310 138 307 145 731 Индекс 100 113 111 117 Пазарен дял 7 % 8 % 8 % 8 % Средна цена (EUR/тон) 403 481 387 363 Индекс 100 119 96 90 Други трети държави (22) Обем (m3) 31 760 38 267 38 097 35 520 Индекс 100 120 120 112 Пазарен дял 2 % 2 % 2 % 2 % Средна цена (EUR/тон) 566 576 565 561 Индекс 100 102 100 99 Общо за всички трети държави, с изключение на Русия Обем (m3) 224 153 263 043 263 199 269 555 Индекс 100 117 117 120 Пазарен дял 13 % 14 % 14 % 15 % Средна цена (EUR/тон) 537 574 535 520 Индекс 100 107 100 97 Източник: Евростат

(171) В сравнение с Русия, Беларус и Украйна са имали ограничено присъствие на пазара на Съюза. През разглеждания период техните пазарни дялове са останали относително стабилни, с минимално увеличение от 1 процентен пункт през разглеждания период, съответно на равнища от 8 % и 5 % през ПР. Всички останали трети държави леко са увеличили присъствието си, но пазарният им дял се е запазил нисък на равнище от 2 %. Общият пазарен дял на вноса от всички трети държави с изключение на Русия се е увеличил с 1 % в периода от 2017 г. до 2018 г. и с 1 % от 2019 г. до РП, като е достигнал равнище от 15 %.

(172) Що се отнася до цените през разглеждания период, Украйна е продавала на малко по-високи цени в сравнение с Русия, а Беларус — на по-ниски цени. По-ниските цени от Беларус бяха обяснени от вносителите и от жалбоподателите с неговите ограничени по възможностите си технологии, които позволяват единствено производството на много специфичен продукт с по-ниско качество и по-ниска цена. За разлика от Беларус, вносът от Русия се е отнасял до по-голямо разнообразие от продукти, както и до брезов шперплат с по-високо качество, който е свързан с по-високи средни цени.

(173) Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че въздействието на вноса от други държави не е отслабило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Русия и съществената вреда, понесена от производителите от Съюза.

(174) След окончателното разгласяване групата Sveza заяви, че Комисията е пренебрегнала увеличаването на вноса от Беларус и Украйна на по-ниски цени (след корекция поради митото) в сравнение с руския износ за Съюза, което е допринесло за вредата. Като не е разгледала тези обстоятелства, Комисията е допуснала явна грешка в анализа си на вноса от трети държави. Освен това правителството на Руската федерация („ПР“) заяви, че Комисията не е оценила правилно въздействието на вноса от трети държави върху промишлеността на Съюза.

(175) Комисията отхвърли това твърдение. Първо, що се отнася до украинския внос, то припомни, че цените на вноса се основават на данни на Евростат на ниво CIF, т.е. преди налагането на каквото и да било мито. Поради това Комисията потвърди, че цените от Украйна са били по-високи от руските цени на вноса. Във всеки случай, ако Комисията съпостави руския и украинския внос след плащането на митото (приложимо само за руския внос), цените от двете държави ще бъдат в един и същ диапазон. Предвид ограничения обем и пазарен дял, вносът от Украйна не е отслабил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Русия и съществената вреда, понесена от производителите от Съюза.

(176) Второ, обемите както от Украйна, така и от Беларус са се увеличили, но от сравнително малка отправна точка и тяхното въздействие върху пазара на Съюза е било незначително, тъй като съответните им пазарни дялове са се увеличили само с 1 процентен пункт, докато руският внос е увеличил пазарния си дял с 6 процентни пункта. Поради това Комисията потвърди своята предварителна констатация, че вносът от други държави не е отслабил причинно-следствената връзка.

(177) На последно място, Комисията припомни, че вносът от трети държави, различни от Украйна и Беларус, е представлявал само около 2 % от пазара на Съюза и е останал на това равнище през разглеждания период. По сходен начин ценовото равнище също е останало стабилно през разглеждания период. Поради това Комисията не счете, че този внос е в състояние да причини вреда на промишлеността на Съюза. Това твърдение беше отхвърлено.

5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза

(178) След разгласяването на предварителните заключения един производител износител, група Sveza, заяви, че положителното равнище на износа на промишлеността на Съюза е допринесло за вредата, тъй като се предполага, че увеличаването на експортните продажби би било в ущърб на продажбите на вътрешния пазар. След окончателното разгласяване ПР също така заяви, че равнището на износа на промишлеността на Съюза (увеличеният износ на ниски цени) е било причина за вредата.

(179) През РП промишлеността на Съюза е разполагала с достатъчен производствен капацитет, за да покрие увеличаването на експортните продажби. Същото се отнасяше и до включените в извадката производители от Съюза. Освен това увеличаването на обема на износа е представлявало само малка част от спада от 17 %, както е показано в таблица 4, отбелязан в обема на продажбите на вътрешния пазар. В резултат на това увеличаването на износа на промишлеността на Съюза не допринася за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.

(180) След разгласяването на предварителните заключения производителят износител UPM отбеляза, че анализът на равнището на износа в регламента за временните мерки се е основавал на данните за включените в извадката производители от Съюза, които са показали увеличение, за разлика от равнището на износа на промишлеността на Съюза като цяло според преценката на жалбоподателите, което е отбелязало спад.

(181) През разглеждания период, данните за износа на цялата промишленост на Съюза, предоставени от жалбоподателя, показват спад от 4 %. Докато обемът на износа е отбелязал спад от 12 % от 2017 г. до 2019 г., обемът на износа се е увеличил с 8 % от 2019 г. до РП, което е довело до увеличаване на износа като процент от общите ѝ продажби. Следователно равнището на износа на цялата промишленост на Съюза не може да е допринесло за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.

(182) Поради липсата на други коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 150—152 от регламента за временните мерки.

5.2.3. Неблагоприятно конкурентно положение по отношение на достъпа до основната суровина

(183) След разгласяването на предварителните заключения някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза страда от недостиг на основната суровина — брезови дървени трупи, което е причина за по-ниските производствени обеми и за увеличенията на разходите и, следователно — за вредата.

(184) Както е обяснено в съображение 154 от регламента за временните мерки, достъпът до основната суровина — брезови дървени трупи, не може да служи като обяснение за вредата, тъй като производителите от Съюза са разполагали с достатъчен достъп до снабдяване с брезови трупи. Таблица 9 от регламента за временните мерки показа, че складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се увеличили с 22 % през разглеждания период, и по-специално с 6 % от 2019 г. до РП. Развитието на складовите наличности показа, че причината за проблем не е била в производството, а по-скоро в търговската реализация. Следователно наличността на дървесината не може да обясни спада в производството през разглеждания период.

(185) Освен това при разследването беше установено, че разходите за суровини не отслабват причинно-следствената връзка. По-скоро проблемът се корени в ограничената възможност на промишлеността на Съюза да повиши цените в същата степен, в която са се увеличили разходите, поради натиска, упражняван от дъмпинговия внос от Русия, свързан както с обемите, така и с цените. Както е обяснено в съображение 155 от регламента за временните мерки, това е проличало по-конкретно от факта, че между 2019 г. и РП производствените разходи на промишлеността на Съюза са намалели, но това не е довело до подобряване на рентабилността ѝ. Поради това Комисията отхвърли тези твърдения.

5.2.4. Самопричинена вреда

(186) След окончателното разгласяване ПР заяви, че разширяването на капацитета с цел да се отговори на увеличеното производство, което не е било реализирано, е причина за вреда.

(187) Противно на твърдението Комисията установи, че годишните инвестиции, както е показано в таблица 10 и обяснено в съображение 130 от регламента за временните мерки, са намалели с 1 % през разглеждания период. По сходен начин, както е обяснено в съображение 108 от регламента за временните мерки, производственият капацитет на Съюза е намалял с общо 3 % през разглеждания период.

(188) Поради това Комисията стигна до заключението, че следователно твърдението, че инвестициите в разширяване на капацитета са причинили вреда, е неоснователно, както е посочено и в съображения 156—157 от регламента за временните мерки.

5.2.5. Стачките във Финландия

(189) След разгласяването на предварителните заключения няколко заинтересовани страни заявиха, че стачките във Финландия са засегнали неблагоприятно промишлеността на Съюза, което е довело до по-ниски производствени обеми и съответно до по-ниски обеми на продажбите. Според твърденията стачките биха довели и до увеличение на разходите, което би причинило спад в рентабилността.

(190) Увеличението на запасите, показано в таблица 9 от регламента за временните мерки, доказва, че проблемът не се корени в производството. Що се отнася до увеличението на разходите, противно на твърденията, в таблица 7 от регламента за временните мерки е показано намаляване на разходите през периода на провеждане на стачките. Поради това Комисията заключи, че стачките в заводите във Финландия не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.

5.2.6. Въздействие на епидемията от COVID-19

(191) След разгласяването на предварителните заключения няколко страни заявиха, че би могло ограниченията на свободата на движение във връзка с COVID-19 да са довели до спиране на производството, което би могло да засегне производствените обеми, заетостта и разходите. След окончателното разгласяване ПР също така заяви, че пандемията от COVID-19 е основната причина за вредата за промишлеността на Съюза.

(192) Както е обяснено в съображение 128, промените в запасите и разходите противоречат на твърденията. Кризата с COVID-19 не се отрази отрицателно на обема на производството и заетостта през РП. Поради това Комисията отхвърли тези твърдения и стигна до заключението, че последиците от COVID-19 не са отслабили причинно-следствената връзка.

5.2.7. Съпоставимост на продукта

(193) След разгласяването на предварителните заключения някои страни заявиха, че липсва конкурентно припокриване между брезовия шперплат, произвеждан от руската промишленост, и шперплата, произвеждан от промишлеността на Съюза, тъй като се твърди, че те произвеждат различни по качество продукти, предназначени за различни сегменти, и че следователно руският внос не е причинил вреда.

(194) Комисията обаче сравни хиляди различни видове продукти от шперплат и установи значителна степен на съответствие (над 68 %) между продажбите на Съюза и продуктите, внесени от Русия. Освен това при разследването беше установено не само че внасяните продукти и сходните продукти от Съюза притежават същите основни физически и технически характеристики, но и че както промишлеността на Съюза, така и производителите износители се конкурират в едни и същи сектори и за едни и същи крайни ползватели. Поради това Комисията заключи, че твърдяната липса на съпоставимост на продукта и конкуренция не е отслабила причинно-следствената връзка.

(195) След окончателното разгласяване групата Sveza настоя, че е налице значителна липса на съпоставимост на продуктите, а оттам и на конкурентно припокриване, което трябва да се вземе предвид при анализа на причинно-следствената връзка. Освен това той заяви, че аргументът на Комисията, че сравнимостта на продуктите не е проблем за целите на причинно-следствената връзка, е бил неправилен и несъвместим с правилата на СТО. ПР също така заяви, че Комисията не е анализирала в достатъчна степен съпоставимостта на продуктите и конкурентното припокриване между видовете на продукта с различни характеристики.

(196) Комисията изрази несъгласие с твърдението, че не е разгледала съпоставимостта на продуктите за целите на причинно-следствената връзка, и счете това за погрешно тълкуване на нейните констатации. Както е описано в съображение 194, Комисията установи, противно на твърдението на производителя износител, че като се имат предвид значителното съответствие и конкуренцията между продуктите в едни и същи сектори и за едни и същи ползватели, е налице както сравнимост на продуктите, така и конкуренция. Следователно твърдението за липса на сравнимост на продуктите и на конкуренция е неоснователно и не може да отслаби причинно-следствената връзка.

(197) Друг производител износител (SPM) също посочи предполагаемата липса на сравнимост на продуктите и на конкуренция и поиска видовете на продукта, които не са произведени от промишлеността на Съюза, да бъдат изключени от обхвата на продукта.

(198) Комисията отхвърли това твърдение на основанията, посочени в съображение 196 по-горе. Освен това Комисията припомни, че както е описано в съображение 143, тя е групирала силно сходните видове на продукта, за да гарантира, че може да се направи обективно сравнение на цените въз основа на представителни обеми между руския внос и продукта, продаван от промишлеността на Съюза.

(199) Поради липсата на други коментари по този раздел Комисията потвърди заключенията си, изложени в съображения 162—163 от регламента за временните мерки.

(200) След окончателното разгласяване групата Sveza заяви, че Комисията не е взела надлежно предвид информацията относно данните за периода след РП, което според него показва, че руският внос не е могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза. По-специално то се позова на някои твърдения на жалбоподателя, че не е бил в състояние да прехвърли увеличенията на цените в световен мащаб поради сключените договори и че в периода след РП не е имало подбиване или занижаване на цените. Следователно дългосрочните договори и колебанията в цените на суровините са били източник на всяка предполагаема вреда.

(201) SPM заяви също така, че Комисията не е отчела правилно развитието след РП при оценката на вредата и причинно-следствената връзка, което според SPM е необходимо, когато развитията след РП са очевидни, безспорни и дълготрайни.

(202) При анализа на вредата и причинно-следствената връзка Комисията взе предвид ситуацията, установена по време на РП. Комисията припомни, както е предвидено в член 6, параграф 1 от основния регламент, че информацията, отнасяща се до период след разследвания период, обикновено не се взема предвид. Освен това тя счита, че ситуацията след РП е с временен характер и е резултат от неочакваното и бързо възстановяване след COVID-19. Поради това не беше счетено, че тези временни обстоятелства са от такова естество, че да биха направили предложението за налагане на окончателни антидъмпингови мита неподходящо, дори с оглед на развитието след РП. Въпреки това, както е обяснено в съображение 16, Комисията ще анализира ситуацията след РП в контекста на евентуално спиране на митата поради временна промяна в пазарните условия. Този анализ обаче ще бъде направен своевременно и ще приключи с отделно решение.

5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка

(203) Въз основа на гореизложеното и при липсата на други коментари Комисията стигна до заключението, че нито един от факторите, анализирани поотделно или заедно, не е отслабил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, така че тази връзка вече да стане недействителна и несъществена, което потвърждава заключението в съображения 164—166 от регламента за временните мерки.

6. РАВНИЩЕ НА МЕРКИТЕ

6.1. Марж на вредата

(204) Твърденията, изказани от UPM и групата Sveza по отношение на корекциите съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент при изчисляването на подбиването на цената, се отнасят и за изчисляването на равнището на отстраняване на вредата. Комисията отхвърли тези твърдения, както е посочено в раздел 4.3.3 по-горе.

(205) След окончателното разгласяване групата Sveza заяви също така, че Комисията погрешно е изчислила маржа на вредата