РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2018/210 НА КОМИСИЯТА

от 12 февруари 2018 година

относно приемането на многогодишната работна програма LIFE за периода 2018—2020 г.

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) № 1293/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Програма за околната среда и действията по климата (LIFE) и за отмяна на Регламент (ЕО) № 614/2007 (1), и по-специално член 24, параграф 1 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (2), и по-специално член 84, параграф 2 от него,

След консултация с комитета по програмата LIFE за околната среда и действия в областта на климата,

като има предвид, че:

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Многогодишната работна програма

Приема се многогодишната работна програма LIFE за периода 2018—2020 г., както е представена в приложението.

Член 2

Финансиране на многогодишната работна програма от Съюза

Максималният принос за многогодишната работна програма LIFE за периода 2018—2020 г. се определя на 1 657 063 000 EUR и се използва за финансиране на съответните подпрограми и приоритетни области, както следва:

Член 3

Финансови инструменти

1. Следните финансови инструменти, както са описани в приложението, получават финансиране съгласно член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1293/2013:

2. Изпълнението на финансирането на Инструмента за частно финансиране за енергийна ефективност и Инструмента за финансиране на природен капитал се възлага на Европейската инвестиционна банка.

Член 4

Настоящото решение се прилага от 1 януари 2018 г.

Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

(1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 185.

(2) ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1.

ПРИЛОЖЕНИЕ

1. ВЪВЕДЕНИЕ

В съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 1293/2013 (наричан по-нататък „Регламентът за програмата LIFE“), програмата LIFE е насочена към постигането на следните общи цели:

— да допринесе за преминаване към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика с ефективно използване на ресурсите, за защитата и подобряването на качеството на околната среда и за спирането на загубата и възстановяването на биологично разнообразие, включително за подпомагане на мрежата „Натура 2000“ и справяне с влошаването на състоянието на екосистемите;

— да подобрява разработването, изпълнението и прилагането на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата, както и да действа като катализатор и да насърчава интегрирането и целенасоченото включване на целите, свързани с околната среда и климата, в други политики на Съюза и в практиките на обществения и частния сектор, включително чрез повишаване на капацитета на публичния и частния сектор;

— да спомага за по-добро управление в областта на околната среда и климата на всички равнища, включително за подобрено ангажиране на гражданското общество, неправителствените организации (НПО) и местните участници; и

— да подпомага изпълнението на 7-ата програма за действие за околната среда.

Настоящата втора многогодишна работна програма (МРП) LIFE взема предвид натрупания в периода 2014—2017 г. опит, и по-специално препоръките, направени в средносрочната оценка (1), които са свързани основно с

1. опростяването на процеса на подаване на заявления и на докладване;

2. възпроизвеждането на резултатите от проектите;

3. подобряването на комуникационната стратегия.

Мерките за опростяване, свързани с процеса на подаване на заявления, са неразделна част от съдържанието на настоящата МРП LIFE (вж. раздел 5.1.1.1 по-долу). Във фазата на отпускане на безвъзмездни средства се набляга повече на необходимостта от продължаване, възпроизвеждане и/или трансфер на резултатите от проектите (вж. раздел 5.1.1.2 по-долу), за което ще се получава по-голяма подкрепа посредством обществени поръчки. Опростяването на докладването ще се постигне посредством процедури за управление на проекти и предоставяне на достъп до онлайн база данни за бенефициерите, с което ще се улесни събирането на свързани с ключовите проектни показатели данни. Подобряването на комуникационната стратегия се постига посредством обществени поръчки. Поради това тези мерки не са разгледани подробно в настоящата МРП LIFE.

Настоящата МРП LIFE взема предвид също така последните развития в политиката на ЕС, например плана за действие за кръговата икономика (2) и плана за действие за природата, хората и икономиката (3), и служи за преход към бъдещото финансиране за „устойчивост“, както се посочва в документа за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС (4). Включени са следните промени:

По отношение на подпрограмата за околната среда:

— намалява се броят на темите на проекти (от 87 на 42) и се засилва акцентът върху увеличаването на интереса на кандидатите към приоритетите на политиките на ЕС, като в същото време се предвиждат повече възможности за проекти в някои подобласти като биологичното разнообрази и кръговата икономика, но също и за проекти със силно и пряко въздействие върху здравето на мнозинството от европейските граждани;

— преориентират се темите на проекти в областта на управлението и информацията с цел да се акцентира повече върху конкретни въпроси, свързани с повишаването на осведомеността и с управлението;

По отношение на двете подпрограми:

— допълнително се подобрява ориентирането към резултатите чрез въвеждане на изискване за постигане на измерими въздействия върху околната среда или изменението на климата във всички приоритетни области;

— насърчава се по-нататъшното ангажиране на частни субекти чрез подчертаване на предимствата на подходи, близки до пазарните, като средство за гарантиране на устойчивост на резултатите от проектите. Подкрепят се действия, спомагащи за разработването на готови за инвестиране, жизнеспособни от икономическа и екологична гледна точка проекти, които мобилизират допълнителни частни и публични финансови ресурси за засилване и възпроизвеждане на резултатите;

— опростяват се процедурите за управление на безвъзмездните средства, по-специално чрез изпробване на двуетапна процедура за кандидатстване за пилотни и демонстрационни проекти, проекти с най-добра практика и проекти за информация, осведоменост и разпространяване, както беше предложено в средносрочната оценка на програмата LIFE.

В средносрочната оценка на програмата LIFE беше потвърдено, че е необходимо и важно ефектите от проектите по места да бъдат измерими, като същото беше направено и от Европейския парламент (по отношение на разходите на ЕС) (5). Програмата LIFE съдържа показатели за изпълнение, а многогодишните работни програми – количествени (т.е. крайни продукти и услуги) и съгласувани с тях качествени показатели за постигнатите резултати. За да могат да докладват по тези показатели на програмно равнище, бенефициерите трябва да прогнозират и да измерват въздействието върху околната среда, климата и управлението и информацията, т.е. общественото въздействие, на проектно равнище във връзка с конкретни показатели за крайни продукти и услуги и за постигнати резултати (6). Освен това, за да гарантират трайността на въздействието, т.е. неговата устойчивост във времето, те трябва да създадат стабилни механизми, които да гарантират, че ефектите надхвърлят първоначалната област на проектите чрез разширяване и възпроизвеждане. Ето защо ясното и последователно обяснение на начините, чрез които ще се гарантират продължаването, възпроизвеждането и/или трансфера на действията и въздействията на проектите, се превръща в още по-решаващ критерий за отпускане на безвъзмездни средства при оценката на проектните предложения. По своята същност успешно демонстрирани и близки до пазара решения на предизвикателствата, свързани с околната среда и изменението на климата, имат особено голям шанс да бъдат продължени, възпроизведени и/или прехвърлени. Следователно предложения, които представят по убедителен и последователен начин стратегия за постигане на пазарна реализация до края на проекта, ще получат висока оценка по този критерий.

В средносрочната оценка способността на програмата LIFE да насърчава полезните взаимодействия в рамките на програмата беше анализирана в съответствие с член 25 от Регламента за програмата LIFE и беше потвърдена. В документа за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС (7) се подчертава значението на социалното измерение на европейските политики. Що се отнася до програмата LIFE, това следва да се превърне в стимул за търсенето на още повече полезни взаимодействия между екологичните, икономическите и социалните измерения на устойчивото развитие. Следователно предимство ще получават добре разработени многоцелеви подходи, които наред с основните си цели в областта на околната среда или климата преследват цели например в сферата на социалната интеграция или икономическия растеж (8). Например действията за опазване на природата и биологичното разнообразие и действията, насочени към укрепване на кръговата икономика, имат потенциал да подпомогнат изграждането на общности и социалната интеграция. Икономическата жизнеспособност на кръговата икономика може да се окаже трудна за демонстриране и в много случаи е важно да се вземе предвид социалното измерение (например интегриране на пазара на труда на лица в неравностойно положение).

Програмата LIFE е отворена за „други проекти“ и „други действия“. Тази гъвкавост може да се използва за експериментиране с нови подходи, нови видове проекти и услуги за подкрепа за съществуващи проекти и/или заинтересовани страни, които нямат интерес към традиционни по формат проекти. Например разминаването между успешното прилагане на решения за действия в областта на околната среда и климата в проектите по програмата LIFE и техния действителен достъп до пазара често може да бъде преодоляно, ако най-обещаващите проекти по програмата LIFE получат конкретна подкрепа за достъп до пазарите и потенциалните инвеститори. Това би могло да бъде допълващ проект, насочен към подпомагане на достъпа до пазара, специфично за конкретния проект обучение тип коучинг по стопанско управление и набиране на средства, подкрепа за изграждане на клъстери и/или сътрудничество с тях в рамките на кръговата икономика или годишни награди за проекти с особено висока добавена стойност за ЕС. Ако новият Финансов регламент позволи по-голяма гъвкавост при разпределянето на еднократни фиксирани суми за постигането на конкретни резултати, това може да се използва и за изграждане на капацитет за „пригодност за получаване на банково финансиране“ на инвестиционните проекти и за достъп до пазара.

Програмата LIFE се управлява от самите служби на Комисията и от изпълнителната агенция (ИА), на която е делегирана тази задача за пряко управление. ИА действа в рамките на делегираните правомощия съгласно Решение C(2013) 9414 на Комисията или друго решение на Комисията, с което то се заменя, и под надзора на службите на Комисията. Комисията продължава да носи общата отговорност за програмата. Могат да се сключват договори с външни експерти, които да подпомагат службите на Комисията и/или ИА в техните дейности.

Като се следва принципът на взаимното допълване с други европейски програми за финансиране, посочени в съображения 5, 11 и 13 и в член 8 от Регламента за програмата LIFE, при изпълнението на МРП ще се гарантират съгласуваността и полезните взаимодействия и в рамките на възможното ще се избягва припокриването с други политики и финансови инструменти на Съюза, като се търси взаимно допълване с програмата „Хоризонт 2020“ (9), програмата за научни изследвания и иновации на Съюза за периода 2014—2020 г., както и с нейните работни програми (10). Това ще се постигне най-вече чрез критериите за допустимост за различните видове проекти и ориентирите в насоките за прилагане към поканите за представяне на предложения (11), като ще се търси взаимно допълване с програмата „Хоризонт 2020“. Двойното финансиране ще се избягва чрез кръстосани проверки на етапа на подбор и чрез последващи проверки. От финансиране по линия на програмата LIFE се изключват проектите с насоченост към научни изследвания или изграждане на големи инфраструктурни обекти, които са обхванати от други програми на ЕС.

Структурата на МРП следва структурата, определена в член 24, параграф 2 от Регламента за програмата LIFE, и когато е необходимо, разглежда подпрограмите за околната среда и за действия по климата поотделно.

Програмата обхваща периода от 1 януари 2018 г. до 31 декември 2020 г.

1.1. Подпрограма за околната среда

Подпрограмата за околната среда обхваща приоритетните области околна среда и ресурсна ефективност, природа и биологично разнообразие, както и управление и информация, свързани с околната среда (членове 9—12 от Регламента за програмата LIFE). Всяка от приоритетните области обхваща няколко тематични приоритета, посочени в приложение III към Регламента за програмата LIFE.

Освен това в настоящата МРП за периода 2018—2020 г. се определят теми на проекти, изпълняващи тематичните приоритети.

1.2. Подпрограма за действия по климата

Подпрограмата за действия по климата обхваща приоритетните области смекчаване на изменението на климата, адаптация към изменението на климата и управление и информация, свързани с климата (членове 13—16 от Регламента за програмата LIFE). Всяка приоритетна област включва известен брой области на политиката, посочени в раздел 4 по-долу, за които се счита, че представляват особен интерес през целия обхванат от настоящата многогодишна работна програма период.

2. РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА МЕЖДУ ПРИОРИТЕТНИТЕ ОБЛАСТИ И МЕЖДУ РАЗЛИЧНИТЕ ВИДОВЕ ФИНАНСИРАНЕ — ЧЛЕН 24, ПАРАГРАФ 2, БУКВА А)

В съответствие с член 4 от Регламента за програмата LIFE общият финансов пакет за изпълнението на програмата LIFE за периода 2014—2020 г. е 3 456 655 000 EUR, 75 % от които са предвидени за подпрограмата за околната среда (2 592 491 250 EUR), а 25 % са предвидени за подпрограмата за действия по климата (864 163 750 EUR).

В периода 2014—2017 г. за подпрограмата за околната среда бяха разпределени 1 349 милиона евро, а за подпрограмата за действия по климата — 446 милиона евро. 1 657 милиона евро остават на разположение за период 2018—2020 г.

Освен това в Регламента за програмата LIFE се определят минималният процент от общия бюджет, който трябва да се разпредели за проекти (81 % — член 17, параграф 4 от Регламента за програмата LIFE), и максималният процент от бюджетните средства за проекти, подпомагани чрез безвъзмездни средства за действия, който може да се задели за интегрирани проекти (30 %, член 17, параграф 5 от Регламента за програмата LIFE).

В момента тече преразглеждане на член 4 от Регламента за програмата LIFE, чиято цел е да се предвиди принос в размер на 4 500 000 EUR в полза на Европейски корпус за солидарност за проекти, които ангажират млади доброволци от целия ЕС да участват в действия по опазване на околната среда и в действия по климата (12).

Проектите по програмата LIFE се финансират чрез безвъзмездни средства за действия или, по целесъобразност, финансови инструменти (член 17, параграф 4 от Регламента за програмата LIFE).

В съответствие с член 24, параграф 2, буква а) от Регламента за програмата LIFE в настоящата МРП се определят сумите, които ще се разпределят по приоритетни области и вид финансиране.

Общо разпределение по вид финансиране за двете подпрограми

Бюджет за периода 2018—2020 г. в млн. евро Проекти и безвъзмездни средства за оперативни разходи Безвъзмездни средства за действия 1 263,44 Безвъзмездни средства за оперативни разходи 36,00 Финансови инструменти 75,00 Обществени поръчки 252,70 Разходи за подпомагане 29,92 Общо 1 657,06





Общо разпределение по приоритетни области за периода 2018—2020 г.

Приоритетни области Околна среда и ресурсна ефективност Природа и биологично разнообразие Управление и информация, свързани с околната среда Европейски корпус за солидарност Смекчаване на изменението на климата Адаптация към изменението на климата Управление и информация, свързани с климата Общо по области (в млн. евро) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Междинен сбор 1 627,14 Разходи за подкрепа (АТД) 29,92 Общо 1 657,06

Разпределението на средствата по приоритетна област и видът финансиране са с прогнозен характер. Окончателното разпределение на безвъзмездни средства за действия ще зависи от действителния брой предложения за проекти, които могат да се финансират по всяка приоритетна област. Бюджетните средства за и между финансовите инструменти могат да се коригират в хода на програмата LIFE в съответствие с действителното усвояване. В съответствие с изискванията на Финансовия регламент (13) преразпределянето на средства между приоритетните области не трябва да надхвърля 5 % от общите средства, разпределени за съответните приоритетни области, в рамките на установените в Регламента за програмата LIFE прагове.

2.1. Подпрограма за околната среда

За целия цикъл на настоящата МРП предвиденият бюджет за подпрограмата за околната среда възлиза на 1 243,81 милиона евро (14).

Конкретен процент от бюджетните средства за проекти, подпомагани чрез безвъзмездни средства за действия по подпрограмата за околната среда, се заделя за проекти, които подпомагат опазването на природата и биологичното разнообразие, включително свързани с тях информация и управление, техническа помощ и подготвителни проекти (член 9, параграф 3 от Регламента за програмата LIFE) (15). Останалата част от предвидените бюджетни средства за проекти ще бъде разпределена за приоритетните области „Околна среда и ресурсна ефективност“ и „Управление и информация, свързани с околната среда“.

Ориентировъчно разпределение по вид финансиране по подпрограмата за околната среда

Бюджет за периода 2018—2020 г. в млн. евро Безвъзмездни средства за действия (*1) — Проекти за изграждане на капацитет 7,75 — Проекти за техническа помощ 2,95 — Безвъзмездни средства за действия за други проекти 992,37 Финансов инструмент (*2) Инструмент за финансиране на природен капитал (NCFF) p.m. — символичен запис Безвъзмездни средства за оперативни разходи 27,00 Обществени поръчки 193,67 Разходи за подпомагане (*3) 20,07 Общо 1 243,81

Разпределението на средствата по приоритетни области и вид финансиране са с прогнозен характер.

Бюджетните средства за и между финансовите инструменти могат да се коригират в хода на програмата LIFE в съответствие с действителното усвояване. Преразпределянето на средства между приоритетните области не трябва да надхвърля 5 % от общите средства, разпределени за съответните приоритетни области, в рамките на установените в Регламента за програмата LIFE прагове.

2.2. Подпрограма за действия по климата

За настоящата многогодишна работна програма бюджетът за подпрограмата за действия по климата възлиза на 413,25 милиона евро. Разпределението на средствата за приоритетните области е ориентировъчно и зависи от реалния брой предложения за безвъзмездни средства за действия по всяка приоритетна област, както и от съответната пазарна реализация по линия на Инструмента за частно финансиране за енергийна ефективност (уникален за тази подпрограма) и по Инструмента за финансиране на природен капитал.

Ориентировъчно разпределение по вид финансиране по подпрограмата за действия по климата

Бюджет за периода 2018—2020 г. в млн. евро Безвъзмездни средства за действия (*4) Проекти за изграждане на капацитет 3,00 Проекти за техническа помощ 0,78 Безвъзмездни средства за действия за други проекти 256,59 Финансови инструменти (*5) Частно финансиране за енергийна ефективност (PF4EE) 75,0 Инструмент за финансиране на природен капитал (NCFF) p.m. — символичен запис Безвъзмездни средства за оперативни разходи 9,00 Обществени поръчки 59,03 Разходи за подпомагане (*6) 9,85 Общо 413,25

3. ТЕМИ НА ПРОЕКТИ, ИЗПЪЛНЯВАЩИ ТЕМАТИЧНИТЕ ПРИОРИТЕТИ, ПРЕДВИДЕНИ В ПРИЛОЖЕНИЕ III, ЗА ПОДПРОГРАМАТА ЗА ОКОЛНАТА СРЕДА (ЧЛЕН 24, ПАРАГРАФ 2, БУКВА Б) ОТ РЕГЛАМЕНТА ЗА ПРОГРАМАТА LIFE)

В съответствие със съображение 36 и член 24 от Регламента за програмата LIFE, в МРП се съдържа неизчерпателен списък с теми на проекти, изпълняващи тематичните приоритети и насочващи усилията към конкретни приоритети на политиката в областта на околната среда и управлението и информацията, свързани с околната среда, и към сферите на действие в рамките на подпрограмата за околната среда. В съответствие със съображение 22 от Регламента за програмата LIFE при оценката на добавената стойност за Съюза на проекти по подпрограмата за околната среда Комисията следва да обръща специално внимание на техния принос за постигане на тематичните приоритети, осъществявани посредством темите на проектите. По този начин темите на проектите представляват инструмент за допълнително поощрение на проекти, насочени към важни от стратегическа гледна точка области на политиката, като същевременно продължават да се насърчават надеждни предложения в други области и включването на нови идеи за справяне с нови предизвикателства.

Определен процент от средствата, които се заделят за проекти, подпомагани чрез безвъзмездни средства за действия, ще бъде насочени към проекти, подкрепящи опазването на природата и биологичното разнообразие (16). Заделянето на повече средства в сравнение с Регламента за програмата LIFE+ ограничава достъпния бюджет за проекти в други тематични приоритети по подпрограмата за околната среда и това представлява допълнителна причина за по-целенасочено използване на средствата в тези области.

Следва да се отбележи, че не се изключва финансирането на проекти по теми, които не са включени в този списък. Може да се предостави финансиране и на висококачествени проекти, които отговарят на приложимите критерии за допустимост и подбор. Така чрез изготвянето на този списък за цялата продължителност на МРП се гарантира както необходимата гъвкавост за постигане на задачите и целите на програмата LIFE, така и необходимата стабилност за потенциалните кандидати, за да планират, изготвят и представят предложенията.

3.1. Приоритетна област „Околна среда и ресурсна ефективност“

В съответствие с член 10, буква а) от Регламента за програмата LIFE специфичната цел на темите на проекти, съответстващи на тази приоритетна област, и свързаните тематични приоритети, изброени в приложение III към Регламента за програмата LIFE, е по-специално „да разработва, изпитва и демонстрира подходи за политиката или управлението, най-добри практики и решения за проблеми с околната среда, включително разработка и демонстрация на иновативни технологии, подходящи за възпроизвеждане, трансфер или интегриране, включително по отношение на връзката между околната среда и здравето, и които подкрепят политиката и законодателството относно ефективното използване на ресурсите, включително пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа“. Иновативните подходи за управление включват по-специално съвместни експериментални действия на публични и частни участници и участници от гражданското общество в рамките на веригите за създаване на стойност, от които се очаква да постигнат преки и измерими положителни въздействия върху околната среда. Поради това всички проекти по тази приоритетна област са пилотни или демонстрационни проекти по смисъла на член 18, букви а) и б) от Регламента за програмата LIFE, но не се насочват към научни изследвания. Ограничен брой приложни научни изследвания се допускат като част от действията по подготовка и/или мониторинг. Що се отнася до демонстрационните проекти по тази приоритетна област, обхванати от някоя от изброените по-долу теми, ще се отдава приоритет на проекти, които внедряват в практиката, изпитват, оценяват и спомагат за разпространението на действия, методики или подходи, които са нови или непознати в Съюза.

Резултатите, постигнати от програмата LIFE по отношение на нейните цели в тази приоритетна област, които са свързани с пилотни и демонстрационни проекти, и по-специално нейният принос за преминаването към икономика с ефективно използване на ресурсите и за опазването и подобряването на качеството на околната среда, се оценяват въз основа на подобренията в областта на околната среда, които могат да се дължат на проектите по програмата LIFE. Ето защо всички проекти по програмата LIFE по тази приоритетна област включват действия, които водят до преки и измерими ефекти върху околната среда за целия срок на проекта.

Приложение III към Регламента за програмата LIFE а) Тематични приоритети за водите, включително морската среда : дейности по изпълнението на специфичните цели за водите, предвидени в Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа и 7-ата програма за действие за околната среда, по-специално: i) интегрирани подходи за прилагането на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17); ii) дейности по прилагането на Директива 2007/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18); iii) дейности по прилагането на програмата от мерки на Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19) с оглед постигане на добро екологично състояние на морските води; iv) дейности за осигуряване на безопасно и ефективно използване на водните ресурси, подобряване на количественото управление на водите, запазване на високо равнище на качество на водите и предотвратяване на неправилното използване и влошаването на водните ресурси.

Предприемането на мерки във връзка с качеството на водите и управлението на риска от наводнения и суши по разходоефективен начин представлява сериозно предизвикателство в рамките на ЕС. Справянето с предизвикателствата и използването на възможностите в сектора на водите изисква холистичен подход от редица различни участници. В съответствие с прилагането на Рамковата директива за водите (РДВ), Директивата за риска от наводнения и приоритетите на Европейското партньорство за иновации в сферата на водите, проектите следва да бъдат насочени към разработване и по-специално към осъществяване на действия, които могат да помогнат на държавите членки да преминат към едно действително интегрирано управление на водните ресурси, като по целесъобразност се насърчават основани на екосистемите подходи. В контекста на действията, насочени към прилагането на Рамковата директива за морска стратегия, трябва да се отдели специално внимание на нововъзникващите случаи на натиск и въздействия, както и на насърчаването на по-добре интегрирано крайбрежно управление и морско пространствено планиране. Що се отнася до водния отрасъл, използваните технологии и процеси, с които се гарантира осигуряването на свързани с водите услуги (производство на питейна вода или пречистване на отпадъчни води), достигат своята пълна степен на развитие. В съответствие с приоритетните области на Европейското партньорство за иновации настоящите предизвикателства в сферата на водите са в две посоки: i) гарантиране на правилно изпълнение по начин, който води до разходоефективни и законосъобразни резултати с ефективно използване на ресурсите, и ii) осигуряване на способност за справяне с нововъзникващи проблеми в тази сфера.

Поради това ще се отдава приоритет на следните теми на проекти:

Води, наводнения и суши — приложение III, раздел A, буква a), точки i)—ii)

1. Изпълнение на действия за управление на риска от наводнения и/или суши чрез прилагане на поне една от следните мерки: — природосъобразни решения, включващи мерки за естествено задържане на водите, които водят до увеличаване на инфилтрацията, съхранението на води и отстраняването на замърсители чрез естествени или подобни на естествените процеси, включително възстановяване на естествената морфология на реките, езерата, естуарите и крайбрежието и/или възстановяване на свързаните с тях местообитания, включително заливни и блатисти райони; — инструменти и техники за предотвратяване на и защита от непредвидими събития с оглед подпомагане на политиката, планиране на земеползването и управление на извънредни ситуации и/или — подходи за интегрирана оценка и управление на риска, които вземат предвид социалната уязвимост и които са насочени към спечелване на общественото одобрение.

2. Проекти за справяне с хидроморфологичния натиск, установен в плановете за управление на речните басейни (ПУРБ) и произтичащ от земеползването или използването на реките, с оглед постигане на добро състояние или добър потенциал на водите в съответствие с целите на Рамковата директива за водите.

3. Интегрирано управление на хранителните вещества и замърсяването с органични вещества в резултат на човешки и/или селскостопански дейности чрез директно отстраняване на замърсяването. Предвидените действия следва да бъдат установени след извършването на всеобхватен анализ на несъответствията (20), определящ мерките, които са необходими на равнище речен басейн или водосборна област, за да се изпълнят изискванията на Рамковата директива за водите и на Рамковата директива за морска стратегия, като се отчете постигнатото съгласно изискванията на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води (21), Директивата за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (22), Директивата за водите за къпане (23) и Директивата за подземните води (24).

4. Намаляване на натиска от химични замърсители във водната среда чрез намаляване на емисиите на приоритетни вещества и на други химикали, идентифицирани като специфични замърсители на речните басейни, при източника чрез използването на подходящи заместители (25) или алтернативни технологии.

5. Изпълнение на мерки за икономии на вода, за да се намалят качественият и количественият натиск върху водните обекти в басейни с недостиг на вода, както е установено в съответния план за управление на речните басейни.

Морско и крайбрежно управление — приложение III, раздел A, буква a), точка iii)

1. Използване на инструменти, технологии и практики, за да се гарантира устойчивостта на човешките дейности, свързани с морската среда, включително чрез намаляване на натиска на човешките дейности върху морската среда и справяне с поне един от следните пораждащи безпокойство въпроси: — подводно шумово замърсяване, — смущения, засягащи морското дъно, — въздействия от дълбоководния добив на полезни изкопаеми, — риболов, — аквакултури и/или — корабоплаване.

2. Проекти, насочени към предотвратяване и намаляване на отпадъците или замърсителите в морските води посредством мерки за справянето с тях при източника на сушата и/или в морето.

Воден отрасъл — приложение III, раздел A, буква a), точка iv)

1. Използване на технологии за системи за пречистване на питейната вода и градските отпадъчни води, посредством процеси с ефективно използване на ресурсите за осигуряване на свързани с водите услуги (26), процедури на място и/или процедури за контрол за намаляване или елиминиране на изхвърлянето на нововъзникващи замърсители и/или патогенни елементи като част от изтичания при пречистването на отпадъчни води.

2. Използване на инструменти, гарантиращи ефективно осигуряване на свързани с водите услуги, които отговарят на Директивата за питейната вода и Директивата за пречистването на градските отпадъчни води, за населението, живеещо в селските райони (27).

3. Подобряване на ефективността и ефикасността на решения и/или варианти за пречистване на рециклирани/повторно използвани води чрез прилагане на една или повече от следните мерки: — концепции за (алтернативно) водоснабдяване, пречистване на отпадъчни води, повторна употреба, оползотворяване и рециклиране на ресурсите (28); — методи за контрол на източниците и разходоефективни технологии на място за изхвърляне на нововъзникващи замърсители и патогенни елементи в системата за пречистване на отпадъчни води; — центрове за иновации във връзка с пречистването на водите в региони, в които понастоящем липсват подходящи канализационни системи и съоръжения за пречистване и третиране, прилагане на интелигентни технологии и децентрализирани системи с акцент върху алтернативните водни източници; — системни подходи за избягване на загубите на вода, енергия и ресурси в промишленото производство и/или инфраструктурата за води и отпадъчни води.

Приложение III към Регламента за програмата LIFE б) Тематични приоритети за отпадъците : дейности за прилагане на специфичните цели във връзка с отпадъците, предвидени в Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа и в 7-ата програма за действие за околната среда, и по-специално: i) интегрирани подходи за изпълнението на плановете и програмите за управление на отпадъците; ii) дейности за прилагането и развитието на законодателството на Съюза, свързано с отпадъците, като се обръща особено внимание на първите стъпки на йерархията на отпадъците в Съюза (предотвратяване, повторна употреба и рециклиране); iii) дейности във връзка с ефективността на ресурсите и въздействието през целия жизнен цикъл на продуктите, моделите на потребление и дематериализацията на икономиката.

По отношение на отпадъците Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа и 7-ата програма за действие за околната среда са насочени към постигането на следните общи цели до 2020 г.:

— намаляване на генерираните отпадъци;

— увеличаване до максимум на рециклирането и повторната употреба;

— ограничаване на изгарянето на материали, които не подлежат на рециклиране; и

— ограничаване на депонирането на отпадъци, които не подлежат на рециклиране и оползотворяване.

Поради това ще се отдава приоритет на следните теми на проекти:

Прилагане на законодателството в областта на отпадъците — приложение III, раздел A, буква б), точки i)—ii)

1. Прилагане на методи за управление (разделно събиране, сортиране и рециклиране) на отпадъци в най-отдалечените региони на ЕС (29) или на островите (30) с население под 250 000 жители (31).

2. Използване на иновативни решения, насочени към една от следните мерки: — разделно събиране и рециклиране на отпадъци от електрическо и електронно оборудване (ОЕЕО) и/или батерии и акумулатори или рециклиране на ОЕЕО и/или батерии и акумулатори; — демонтаж и рециклиране на излезли от употреба превозни средства; — селективно демонтиране на строежи или сгради, при което се получават рециклирани (32) материали или продукти с добавена стойност; — сортиране и рециклиране с добавена стойност на пластмаси (33); — разделно събиране и рециклиране на биологични отпадъци и/или — рециклиране на композитни материали за възстановяване на основни суровини. Обяснителна бележка: В допълнение към тези иновативни решения и към проекта по програмата LIFE в хода на проекта и след неговото приключване следва да се изпълняват и останалите относими операции по управление на отпадъците в съответствие с йерархията на отпадъците.

3. Идентифициране (34) и разделяне на опасните вещества в отпадъците, за да се създаде възможност за рециклиране с добавена стойност (35) на обработените отпадъци и за безопасно обезвреждане на опасните вещества в рамките на проекта.

Отпадъци и ресурсна ефективност — приложение III, раздел A, буква б), точка iii)

1. Прилагане на нови стопански модели и/или модели на потребление и/или подходи за подкрепа на ресурсната ефективност в приоритетните промишлени сектори, както се посочва в Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа (36) и в Плана за действие на ЕС за кръговата икономика (37), които поставят акцент върху трайността, повторната употреба, ремонтирането и рециклирането на продукта и върху процеси, които представляват алтернатива на продажбата на продукти. Още в хода на проекта прилагането на нови стопански модели и подходи следва — да доведе до намаляване на използването на ресурси (т.е. до използване на материали, енергия и/или вода в зависимост от основните ефекти) и — да подкрепя промяната в малките и средните предприятия (МСП) (38) и/или — да интегрира социалното измерение в стопанския модел. Обяснителна бележка: Алтернативните процеси включват, но не се ограничават до споделяне или лизинг, повторна преработка, промишлена симбиоза, оптимизиране на хранителните вериги, транспорт и мобилност, устойчиви сгради и строителство/събаряне.

Приложение III към Регламента за програмата LIFE в) Тематични приоритети за ефективно използване на ресурсите, включително почвите и горите, и екологичната и кръговата икономика : дейности за прилагане на Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа и на 7-ата програма за действие за околната среда, които не са обхванати от други тематични приоритети, посочени в това приложение и по-конкретно: i) дейности за промишлена симбиоза и за трансфер на знания и разработване на нови модели за преминаване към кръгова и екологична икономика; ii) дейности за тематичната стратегия за опазване на почвите (Съобщение на Комисията от 22 септември 2006 г.„Тематична стратегия за опазване на почвите“) със специален акцент върху намаляване и компенсиране на запечатването на почвата, както и по-добро земеползване; iii) дейности за мониторинг на горите и информационни системи за тях, както и за предотвратяване на горските пожари.

Проектите по тематичните приоритети за ефективно използване на ресурсите, включително почвите и горите, както и за екологичната и кръговата икономика ще се съсредоточат върху прилагането на Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, плана за действие на ЕС за кръговата икономика (39), Тематичната стратегия за опазване на почвите (40) и Стратегията на ЕС за горите от 2013 г. (41).

По отношение на дейностите за промишлена симбиоза, трансфер на знания и преминаване към кръгова и екологична икономика следва да се обърне специално внимание на екологосъобразните дейности на предприятията с ефективно/кръгово използване на ресурсите, политиката за потребителите, новите стопански модели и моделите на потребление, както и на веригите за създаване на стойност. Досега публичната подкрепа за кръговата икономика беше насочена предимно към „рециклирането“, като проектите за повторна употреба, ремонтиране и повторна преработка не бяха застъпени в достатъчна степен (42). Ако бъде изградена по протежение на веригите (местните вериги) за създаване на стойност, кръговата икономика има голям потенциал за създаване на положително социално въздействие, например по отношение на интегрирането на лица в неравностойно положение на пазара на труда и осветляването на дейности в сивата икономика. Призовава се в проектите, които са насочени към кръговата икономика, тези аспекти да бъдат разгледани наред с прякото им измеримо въздействие върху околната среда. Тези вериги за създаване на стойност ще бъдат насочени към приоритетните сектори и по този начин ще насърчат изпълнението на предстоящата „Стратегия за пластмасите в кръговата икономика“ (43).

Що се отнася до опазването на почвите, трябва да се подобри управлението на почвите, и по-специално да се ограничи и смекчи тяхното запечатване. Събраните по проекта данни за почвите следва да бъдат предоставени на съответните регионални, национални и/или европейски бази данни.

От проектите, насочени към горите, се очаква да допринесат за мониторинга на горите чрез предоставяне на евентуално генерираните от тях относими данни на настоящите или бъдещите европейски информационни системи за горите. От една страна, съществува потребност от разходоефективни природосъобразни или подобни алтернативни подходи в лесовъдството спрямо насаждения на една възраст и от един и същи вид с цел допълнително насърчаване на биологичното разнообразие и устойчивостта. Трябва да се положат специални усилия, за да се предотврати възникването на горски пожари, да се сведат до минимум условията за тяхното разрастване и да се засили цялостната устойчивост на горите, по-специално в защитени територии, като зоните по „Натура 2000“, които обхващат голяма част от горите и представляват гръбнакът на действията на ЕС за опазване на природата.

Поради това ще се отдава приоритет на следните теми на проекти:

Ресурсна ефективност, екологична и кръгова икономика — приложение III, раздел A, буква в), точка i)

Прилагане на концепцията за кръговата икономика, насочено към поне един от приоритетните сектори на плана за действие на ЕС за кръговата икономика (44) и гарантиращо използването на висококачествени вторични ресурси, скрап и/или отпадъци в дадена верига за създаване на стойност или в различни вериги за създаване на стойност. Още в хода на проекта прилагането на кръговата икономика следва:

— да подкрепя промяната в малките и средните предприятия (МСП) и/или

— да интегрира социалното измерение във веригите за създаване на стойност.

Почви — приложение III, раздел A, буква в), точка ii)

1. Изпълнение на действия в съответствие с Насоките за запечатването на почвата (45)с подобрена ефективност в сравнение с пазарните решения, насочени към постигане на териториално устройство на регионално или национално равнище без по-нататъшно завземане на земя или запечатване на почвата. Тези действия включват поне една от следните мерки: — ограничаване и/или други дейности по саниране, насочени към замърсени терени; — смекчаване на запечатването на почвата и/или — компенсиране на запечатването на почвата.

2. Прилагане на практики за интегрирано устойчиво управление на почвите в съответствие с Доброволните насоки за устойчиво управление на почвите (46) чрез регионални, национални или транснационални мрежи или организации.

Гори — приложение III, раздел A, буква в), точка iii)

Освен данни за показателя, свързан с горските местообитания и екосистеми и техните услуги, проектите по програмата LIFE в областта на горите следва също така да предоставят данни за съответните показатели по критерии 1, 2, 4 и 5 на актуализираните паневропейски показатели за устойчиво стопанисване на горите (47).

1. Ефективно и ефикасно прилагане на инструменти, методики, техники, технологии и оборудване за осъществяването на природосъобразни подходи за стопанисване на горите и на подобни алтернативни подходи в лесовъдството (48) , насочени към по-интензивно (49) стопанисване на горите, и/или на управленски подходи, основани на насаждения на една възраст и от един и същи вид, чиято разходна ефективност е сравнима с тази на средно- или широкомащабни операции, прилагани в еквивалентен по-интензивен контекст и/или в контекст на стопанисване на горите, основаващ се на насаждения на една възраст и от един и същи вид (50). Обяснителна бележка: Природосъобразното стопанисване на горите (наричано понякога „екологосъобразно горско стопанство“ или „постоянно обновяване на горските масиви“) се характеризира с практики, които се опитват да възпроизвеждат естествените процеси и чиято цел е използването на горите за стопански цели да се съчетае с опазването на природата. В резултат на това се получават активно стопанисвани, но многопластови и богати смесени гори, които са относително близки до естествените гори. Концепцията включва активно стопанисване на горите, съчетано с дърводобив, и затова не следва да се бърка с подходи, които са изрично насочени към опазване на естествените процеси, например в дивата природа. Обичайните практики, които се използват в различните държави, може леко да се различават, но се очаква да включват следните елементи: използване на местни или адаптирани към местността дървесни видове, естествено възобновяване, ограничено използване на машини, включване на мерки за опазване на природата, изключване на използването на торове или пестициди, дълъг период на ротация и единичен или групов дърводобив (51).

2. Методи за изпитване и изпълнение (52), насочени към превръщане на съществуващите застрашени от пожари гори в по-устойчиви насаждения с по-нисък риск от възпламеняване и разпространение на огъня и основани на практики за управление на горите и земята, които благоприятстват полуестествените смесени или широколистни гори, изключват свръхексплоатацията на свързаните водни обекти и/или гарантират устойчиво земеползване, при което се намаляват рискът от пожар и/или интензивността на пожарите.

Приложение III към Регламента за програмата LIFE г) Тематични приоритети в областта на околната среда и здравето, включително химикалите и шума: дейности за подпомагане на изпълнението на специфичните цели в областта на околната среда и здравето в 7-ата програма за действие за околната среда, и по-специално: i) дейности за подпомагане на прилагането на Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (53) (REACH) и на Регламент (ЕС) № 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета (54) (Регламента за биоцидите) за осигуряване на по-безопасно, по-устойчиво или икономично използване на химикалите (включително наноматериали); ii) помощни дейности за улесняване на прилагането на Директива 2002/49/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (55) ( Директивата за шума), за да се постигнат нива на шума, които не пораждат значително отрицателно въздействие и опасност за човешкото здраве; iii) помощни дейности за избягване на големи аварии, по-специално за улесняване прилагането на Директива 2012/18/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (56) (директивата „Севезо III“).

По отношение на околната среда и здравето следва да бъдат проучени нови методи за намаляване на въздействието на химикалите, шума и промишлените аварии върху околната среда и здравето на човека.

Поради това ще се отдава приоритет на следните теми на проекти:

Химикали — приложение III, раздел A, буква г), точка i)

Намаляване на въздействието върху околната среда или здравето на човека на поне едно от следните:

— веществата, идентифицирани като опасни за здравето на човека или за околната среда в съответствие с Регламента относно класифицирането, етикетирането и опаковането на вещества и смеси (57);

— комбинирания ефект на химикалите, включително веществата, нарушаващи функциите на ендокринната система;

— наноматериалите;

— биоцидите и/или пестицидите.

Това се постига чрез една или повече от следните мерки:

— по-безопасна или по-устойчива употреба,

— свеждане до минимум на експозицията на токсични химикали в продукти или в околната среда и/или

— заместване с по-безопасни вещества или с нехимични разтвори.

Шум — приложение III, раздел A, буква г), точка ii)

По тази глава ще се отдава приоритет на проекти в градски райони, целящи подобряване на положението за максимален брой хора.

Намаляване на шума от движението по пътищата в гъсто населените градски райони чрез използване на пътни настилки с ниски нива на излъчвания шум и/или с разходи за целия жизнен цикъл, съпоставими с тези за стандартните настилки и/или гуми, като същевременно се постига значително намаляване на шумовото замърсяване.

Промишлени аварии — приложение III, раздел A, буква д), точка iii)

Улесняване на прилагането на Директивата „Севезо III“ (Директива 2012/18/ЕС) относно контрола на опасностите от големи аварии, които включват опасни вещества, чрез внедряването на особено разходоефективни методически инструменти за картографиране на рисковете за човешкото здраве и околната среда и за справяне с т. нар. „ефект на доминото“. Проектите предвиждат прилагане на тези инструменти с демонстрационна цел от различни задължени субекти и изпълнение на основавани на тези инструменти мерки за предотвратяване или намаляване на риска.

Приложение III към Регламента за програмата LIFE д) Тематични приоритети за качество на въздуха и на емисиите, включително в градска среда : помощни дейности за прилагане на специфичните цели във връзка с въздуха и емисиите в Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа и в 7-ата програма за действие за околната среда, и по-конкретно: i) интегрирани подходи към изпълнението на законодателството за качеството на въздуха; ii) помощни дейности, за да се улесни спазването на качеството на въздуха в Съюза и свързаните с това стандарти за емисии във въздуха, включително на Директива 2001/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (58) (Директивата за националните тавани за емисии); iii) помощни дейности за засиленото прилагане на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (59) (Директивата относно промишлените емисии) със специален акцент върху подобряването на процеса на определянето и прилагането на най-добрите налични технически похвати, като се гарантира лесен публичен достъп до информация и засилване на приноса на Директивата за националните тавани за емисии за иновациите.

Тематичният приоритет „Качество на въздуха и емисии, включително в градска среда“ е насочен към прилагането на законодателството в областта на качеството на въздуха и на всеобхватен подход към екологичните проблеми в градовете. Замърсяването на въздуха продължава да бъде най-сериозният здравен проблем в Европа във връзка с околната среда, като смъртността вследствие на замърсеността на въздуха е над десет пъти по-висока от смъртността от пътнотранспортни произшествия, а в допълнение към това замърсяването на въздуха оказва значително въздействие и върху екосистемите (например 70 % от зоните по „Натура 2000“ на ЕС са засегнати от еутрофикация в резултат на замърсяването на въздуха). Този проблем следва да бъде разгледан в съответствие с предстоящата стратегия на ЕС за качеството на въздуха за периода до 2030 г. Проектите следва да се занимават с ПЧ и/или NO2, а не с CO2. Ако намаляването на емисиите на CO2 е основната цел, проектът следва да бъде подаден по подпрограмата за действия по климата.

Директивата относно емисиите от промишлеността (IED) представлява ключов инструмент за предотвратяване и контрол на замърсяването от големи точкови източници. Опитът във връзка с прилагането на IED (и нейния предшественик – Директивата относно комплексното предотвратяване и контрола на замърсяването) позволи да бъдат установени допълнителни нужди от гледна точка на предоставянето на публична информация и въвеждането на нововъзникващи техники.

Поради това ще се отдава приоритет на следните теми на проекти:

Законодателство в областта на качеството на въздуха и Директивата относно националните тавани за емисии (НТЕ) — приложение III, раздел A, буква д), точки i)—ii)

Ако изрично не е посочено друго, проектите в областта на качеството на въздуха следва като цяло да бъдат насочени към градските райони, за да се обхванат колкото се може повече хора.

1. Подобряване на качеството на въздуха и намаляване на емисиите на прахови частици (ПЧ) в райони с интензивно използване на твърдо гориво като биомаса, въглища и торф за битово отопление. Тези проекти прилагат една или повече от следните мерки: — технически (60), — управленски, — регулаторни решения и/или — решения, основани на стимули (61).

2. Устойчива мобилност, използваща автомобилен транспорт и насочена към емисиите на замърсители на въздуха, чието намаляване е от съществено значение и ще допринесе за изпълнението на стандартите за качество на въздуха, с акцент върху една или повече от следните мерки: — по-екологосъобразно управление на превозни средства; — по-екологосъобразни или електрически дву- или триколесни моторни превозни средства и/или анализ и изпълнение на експериментално равнище на свързани инфраструктурни потребности; — използване на електрически автомобили или превозни средства с много ниски емисии (62); — използването на алтернативни горива; — иновативни програми за преоборудване на превозни средства (63); — алтернативна технология за тяговата система (64); — системи за достъп до движението (като например зони с ниски емисии, и схеми за събиране на пътна такса) с висока степен на въздействие чрез усъвършенствани критерии за достъп и/или етикети за потребителски продукти; и/или — използването на иновативни логистични платформи (65).

3. Устойчива мобилност, използваща въздухоплавателни и нешосейни превозни съоръжения и насочена към намаляване на емисиите, по-специално от съществуващите нешосейни превозни съоръжения, които все още не са обхванати от Регламент (ЕС) 2016/1628 на Европейския парламент и на Съвета (66).

4. Намаляване на емисиите на амоняк, метан и ПЧ от селското стопанство за подпомагане на прилагането на усъвършенствания кодекс за добри практики на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) за намаляване на емисиите от селското стопанство (67).

Директива относно емисиите от промишлеността — приложение III, раздел A, буква д), точка iii)

Прилагане на техниките за предотвратяване и намаляване на замърсяването, посочени в Директива относно емисиите от промишлеността, като нововъзникващи техники.

Градска среда — приложение III, раздел A, буква д)

Изпълнение на интегрирани градски политики и регулаторни подходи за устойчиво планиране и проектиране и/или за подкрепа на иновативни технически решения за подобряване на поне един от следните аспекти:

— градски обществен транспорт и градска мобилност,

— енергийна или ресурсна ефективност или енергия от възобновяеми източници или материали (68) с нулеви или ниски емисии (69),

— местно производство на храни и/или

— условията на градските екосистеми и свързаните с тях услуги (70).

3.2. Приоритетна област „Природа и биологично разнообразие“

Съгласно член 11, буква a) от Регламента за програмата LIFE специфичната цел на темите на проекти, съответстващи на тази приоритетна област, и свързаните тематични приоритети, изброени в приложение III към Регламента за програмата LIFE, е „да допринася за разработването и изпълнението на политика и законодателство на Съюза в областта на природата и биологичното разнообразие, включително на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., и Директива 92/43/ЕИО на Съвета (71) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (72), по-специално чрез прилагане, разработване, изпитване и демонстрирането на подходи, най-добри практики и решения“.

Програмата LIFE е ключов инструмент за подпомагане на изпълнението на директивите за птиците и местообитанията през последните 25 години и е от съществено, а в някои случаи дори от решаващо значение за гарантирането на изграждането на мрежата „Натура 2000“. В Проверката за пригодност на директивите в областта на опазването на дивата природа (73) и в Плана за действие за природата, хората и икономиката (74) се подчертава необходимостта от увеличаване на финансирането за тази приоритетна област, което е взето предвид в Делегирания регламент за изменение на член 9, параграф 4 от Регламента за програмата LIFE. Приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ на програмата LIFE ще продължи да насочва финансовите си ресурси към „Натура 2000“ с цел да се гарантира цялостното изпълнение на ангажиментите по цел 1 от Стратегията за биологичното разнообразие и в същото време ще популяризира проекти, насочени към цели 2, 3, 4 и 5 от Стратегия за биологичното разнообразие до 2020 г.

Намерението е проектите по приоритетна област „Природа и биологично разнообразие“ на програмата LIFE да се допълват взаимно и когато е целесъобразно, да допълват други тематични приоритети, свързани с природата и биологичното разнообразието, например когато даден проект е насочен към „Натура 2000“, той следва, когато е приложимо, да обхваща и инвазивните чужди видове. Така, за да се избегнат несъответствията, принципите, приложими към един от тематичните приоритети, се прилагат и към допълващия тематичен приоритет. Ако проекти, изпълняващи цели 2, 3, 4 и/или 5 от Стратегията за биологичното разнообразие до 2020 г., се осъществяват (макар и частично) в зони по „Натура 2000“, предложените мерки трябва да съответстват на целите за опазване на зоната, плана за нейното управление или еквивалентни инструменти и/или на Закона за определяне на специалните консервационни зони (СКЗ). Освен това проектите по програмата LIFE в областта на горите също следва да предоставят данни за съответните показатели по критерии 1, 2, 4 и 5 на актуализираните паневропейски показатели за устойчиво стопанисване на горите (75).

Приложение III към Регламента за програмата LIFE а) Тематични приоритети за природата : дейности за прилагането на директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО, по-специално: i) дейности за подобряване на природозащитния статус на местообитанията и видовете, включително морските местообитания и видове, както и видовете птици, представляващи интерес за Съюза; ii) дейности в подкрепа на биогеографски семинари по мрежата „Натура 2000“; iii) интегрирани подходи за изпълнението на приоритетните рамки за действие.

Ще се отдава приоритет на следните теми на проекти, които допринасят за постигането на цел 1 от Стратегията за биологично разнообразие до 2020 г. с оглед пълното прилагане на директивите за птиците и местообитанията:

1. Подобряване на природозащитния статус на видовете местообитания или на животинските видове, представляващи интерес за Общността (76) съгласно директивите на ЕС за птиците и местообитанията, в зони по „Натура 2000“, предложени или определени за тези видове местообитания или животински видове (77).

2. Проекти, които имат за цел подобряване на природозащитния статус на видовете местообитания, представляващи интерес за Общността, при условие че тяхното състояние не е „благоприятно/сигурно и не се влошава“ или „неизвестно“ съгласно най-скорошните общи оценки, представени от държавите членки на съответното географско равнище в съответствие с член 17 от Директивата за местообитанията, или най-скорошните оценки в съответствие с член 12 от Директивата за птиците и оценките по отношение на птиците на равнище ЕС.

3. Прилагане на морския компонент на директивите за птиците и местообитанията и свързаните разпоредби по качествен дескриптор 1 от Рамковата директива за морска стратегия, когато такива проекти са насочени към едно или повече от следните действия: — попълване и финализиране на националните описи за създаване на мрежата от зони по „Натура 2000“ в морето; — възстановяване и управление на морски зони по „Натура 2000“, включително изготвяне и прилагане на планове за управление на зоните; — действия за справяне с конфликти, свързани с видове, местообитания или зони, конфликти между дейности по опазване на морето и дейности на рибари или други „ползватели на морето“, както и действия, които съчетават мерки по опазване с устойчиво използване на зони по „Натура 2000“; и/или — демонстрационни или иновативни подходи за оценка или мониторинг на въздействието на човешките дейности върху важни морски местообитания и видове и тяхното използване като инструмент, с който да се насочват конкретни мерки по опазване.

Приложение III към Регламента за програмата LIFE б) Тематични приоритети за биологичното разнообразие : дейности за прилагане на стратегията на Съюза за биологичното разнообразие до 2020 г., по-специално: i) дейности, които имат за цел да допринесат за постигането на цел 2; ii) дейности, които имат за цел да допринесат за постигането на цели 3, 4 и 5.

Следните теми на проекти са насочени към постигането на цели 2, 3, 4 и 5 от Стратегията за биологичното разнообразие до 2020 г., дотолкова доколкото те целят основно изпълнение на общите или специфичните цели по членове 3 и 11 от Регламента за програмата LIFE и следователно могат да бъдат финансирани по програмата LIFE.

Ще се отдава приоритет на посочените по-долу теми на проекти:

1. Разработване и внедряване на планове за екологосъобразна инфраструктура (78) и действия за подобряване на състоянието на екосистемите и предоставяните от тях услуги (79) и/или на свързаността между зоните по „Натура 2000“ и/или други защитени територии. Разработване и прилагане на свързани с екологосъобразната инфраструктура методи и/или техники с възможност за широко възпроизвеждане, които ефективно смекчават отрицателното въздействие на енергийната или транспортната инфраструктура върху биологичното разнообразие чрез подобряване на свързаността. Тези техники и/или методи следва да бъдат по-рентабилни от други решения с еквивалентно качество, които вече се предлагат на пазара, и когато е целесъобразно, да водят до безплатни общи решения или до разработване на технически стандарти.

2. Разработване и прилагане на инструменти, насочени към интегриране на биологичното разнообразие във финансови и стопански решения, така че чрез осъщественото в хода на проекта опазване и възстановяване на биологичното разнообразие да се гарантира липса на нетна загуба на биологично разнообразие и/или подобряване на доходите за предоставянето на екосистемни услуги (80).

3. Акцент върху застрашени видове или местообитания, които не са включени в приложенията към Директивата за местообитанията, но са със статут на „застрашени“ или с по-нисък статут в европейските червени списъци на видовете (81) или местообитанията (82), или в Червения списък на Международния съюз за опазване на природата и природните ресурси (IUCN) за онези видове, които не са обхванати от европейските червени списъци (83).

4. Справяне с инвазивните чужди видове (84) чрез изпитване и изпълнение на следните три стъпки в подходящ пространствен мащаб в рамките на цялостна рамка: — предотвратяване на въвеждането на инвазивни чужди видове, по-специално чрез предприемане на приоритетни мерки във връзка с моделите за тяхното въвеждане; — създаване на система за ранно откриване и бързо ликвидиране; и — унищожаване, контролиране или ограничаване на разпространението на установени инвазивни чужди видове. Проектите следва да бъдат създадени с цел подобряване на съществуващите – или въвеждане на нови – технически, административни и/или правни рамки на съответното равнище, и по-специално във връзка, но не само с видовете, включени в списъка на инвазивните чужди видове, които засягат Съюза, съгласно член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1143/2014 на Европейския парламент и на Съвета (85). Обяснителна бележка: Ако дадена стъпка вече е разгледана отделно от проекта или ако тя не може да бъде разгледана в контекста на проекта, действията по проекта трябва поне да са ясно разположени в по-широка рамка, свързваща всичките три стъпки.

3.3. Приоритетна област „Управление и информация, свързани с околната среда“

Съгласно член 12, буква a) от Регламента за програмата LIFE специфичната цел на темите на проекти, съответстващи на тази приоритетна област, и свързаните тематични приоритети, изброени в приложение III към Регламента за програмата LIFE, е „да насърчава повишаването на осведомеността по въпросите на околната среда, включително изграждането на обществена подкрепа и подкрепа от страна на заинтересованите страни за процеса на формиране на политиката на Съюза в областта на околната среда, както и да насърчава познанията за устойчиво развитие и новите модели за устойчиво потребление“.

Приложение III към Регламента за програмата LIFE Приоритетна област „Управление и информация, свързани с околната среда“: а) информационни, комуникационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността, в съответствие с приоритетите на 7-ата програма за действие за околната среда; б) дейности в подкрепа на ефективни процедури за контрол, както и мерки за насърчаване на спазването на изискванията по отношение на законодателството на Съюза в областта на околната среда, и в подкрепа на информационни системи и информационни инструменти за прилагането на законодателството на Съюза в областта на околната среда.

Информационни, комуникационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността — приложение III, раздел В, буква a)

Географският обхват на информационните и комуникационните кампании и кампаниите за повишаване на осведомеността ще бъде отчетен при оценката на европейската добавена стойност на предложените проекти.

Повишаване на осведомеността по въпросите на околната среда, политиките, инструментите и/или законодателството на ЕС в областта на околната среда сред съответните целеви аудитории, насочено към промяна на техните възприятия и насърчаване на приемането на екологосъобразно поведение и практики и/или на пряк ангажимент от страна на гражданите. Кандидатите трябва да представят съществени доказателства, че промяната в равнищата на осведоменост (86) в областта или областите, за които се отнася проектът, е решаващ фактор за правилното прилагане и/или за бъдещото развитие на инструментите и/или законодателството на ЕС в областта на околната среда. Действията за повишаване на осведомеността следва да имат възможно най-широк обхват, който съответства на конкретния разглеждан проблем (87). Проблемите, свързани с околната среда, разглежданите политики, инструменти и/или законодателство на ЕС в областта на околната среда следва да бъдат пряко свързани с една или повече от темите, изброени под следните три приоритета (88):

Екологосъобразен растеж: — устойчиво потребление с акцент върху предотвратяването на отпадъци, и по-специално пластмасови отпадъци, хранителни отпадъци и отпадъци в морските води; — преход към кръгова икономика, и по-специално прилагане на устойчиви стопански модели, устойчиво производство, устойчиви продукти и услуги (89);

Осъществяване на връзка с гражданите: — „Натура 2000“ и ползите от прилагането на европейското законодателство в областта на околната среда в съответствие с Плана за действие за природата, хората и икономиката (90); — инвазивни чужди видове; — безопасно третиране с химикали; — ползи за природата, включително екологосъобразна инфраструктура и свързани екосистемни услуги;

Практическа реализация: — качество на въздуха в градските райони и неговото въздействие върху здравето; и/или — ползи от прилагането на законодателството в областта на водите.

Дейности в подкрепа на ефективни процедури за контрол, както и мерки за насърчаване на спазването на изискванията — приложение III, раздел В, буква б)

Информационни системи, качество на подходите на равнище публична администрация и на доброволните подходи

1. Подобряване на информационните системи за околната среда, които се управляват от публичните органи и се използват за електронно събиране, обработване, съхранение и споделяне на информация за околната среда, чрез разработване и предоставяне на нови или чрез подобряване на съществуващите системи, когато има такива. Проектите следва да подобряват изпълнението на политиката на ЕС в областта на околната среда и да са в съответствие със задълженията за докладване на ЕС Обяснителна бележка: Подобренията могат да бъдат под формата на намаляване на административната тежест, подобряване на обмена на информация в рамките на органите и между тях, подобряване на крайното използване на информацията за околната среда, включително докладването, както и по-добри услуги за крайните ползватели, включително обществеността. Що се отнася до данните от мониторинга на въздействието на химикалите, проектите следва да подобряват наличието и достъпността на данните от мониторинга на въздействието на химикалите за целите на регулаторните процеси, като използват информационната платформа за мониторинг на въздействието на химикалите (IPCHEM) за свързване и съгласуване на тези данни с данните за здравето на хората и околната среда.

2. Подобряване на капацитета и качеството на публичната администрация във връзка с плановете, програмите, анализите, прегледите и оценките и/или разрешенията, дерогациите и други решения за конкретни действия, когато е приложимо също и в партньорство с частни субекти, с цел намаляване на административната тежест, като в същото време се оптимизират постигнатите резултати в областта на околната среда и се интегрира опазването на природата, когато това е целесъобразно. Действията следва да бъдат насочени към една или повече от следните възможности: Планове, програми, анализи, прегледи и оценки — Планове за качество на въздуха (91); — Национални програми за контрол на замърсяването на въздуха (92); — Планове за управление на речните басейни (93) и свързаните с тях програми за мерки, анализи и прегледи; — Планове за морското пространство и свързаните с тях програми за мерки, както и морски стратегии, насочени към осигуряване на полезни взаимодействия с плановете за „Натура 2000“ и плановете за управление на речните басейни; — Планове за управление на риска от наводнения (94); — Планове за действие за нитратите (95); — Планове за управление на отпадъците (96); — Планове за управление по „Натура 2000“ (97); — Планове за управление на горите в съответствие с Регламента за развитие на селските райони, насочени към обезпечаване на по-голямо биологично разнообразие в горите; — Планове за земеползване и други планове, изискващи стратегическа екологична оценка (98), с оглед на подобряването на отчитането на особеностите на екосистемите (99) и техните услуги (100); — Оценки на екосистемните услуги и свързаните дейности (101); и/или Решения, свързани с: — емисиите от промишлеността; — управлението на отпадъците; — замърсяването на водите и водочерпенето (102); — опазването на природата (103). Обяснителна бележка: Подобряването на капацитета и качеството на публичната администрация, насочени към плановете, програмите или други мерки, може да е свързано с една или няколко от следните дейности: ангажиране и подкрепа на заинтересованите страни; допитвания до обществеността; оптимизиране на съдържанието на документи; мониторинг на изпълнението и съответствието с избраната мярка; споделяне на най-добри практики; използване на ефективни методи за подготовката, прегледа и оценката на въздействието върху околната среда по отношение на избраните мерки. Засилването на капацитета за мониторинг, например посредством техники за мониторинг при висока степен на разпръснатост и техники за мониторинг в реално време, създадени съгласувано на множество места, разширява възможностите и информационната основа не само във връзка с оценката на плановете, но и във връзка със създаването на нови, динамични планове. По отношение на плановете за управление по „Натура 2000“ и на решенията, свързани с опазването на природата, следва да се вземат предвид препоръките от биогеографските семинари по „Натура 2000“. Що се отнася до решенията, свързани с опазването на природата, това засяга изискванията за разрешения в съответствие с член 6, параграфи 3 и 4 от Директивата за местообитанията и правилата за опазване на видовете в съответствие с членове 12 и 16 от Директивата за местообитанията и членове 5 и 9 от Директивата за птиците. Оценката включва измерване и моделиране, както и създаването и/или подобряването на описи на емисиите. Решенията са решения на компетентните органи за целите на спазването на съответното законодателство на ЕС в областта на околната среда.

3. Разработване, популяризиране, изпълнение и/или хармонизиране на един или повече от следните доброволни подходи и тяхното използване от субектите с цел намаляване на въздействието върху околната среда на техните дейности, продукти и услуги: — проверка от трета страна на показателите за екологосъобразността на иновативни технологии, когато те са готови да бъдат пуснати на пазара, например проверка на технологиите, свързани с околната среда (104); — правила за екологичния отпечатък по категории (PEFCR) и/или секторни правила за екологичния отпечатък на организациите (OEFSR) на европейско равнище за продукти и сектори, които все още не са обхванати от съществуващите PEFCR/OEFSR, и свързаните с тях висококачествени бази данни, въз основа на европейската методика за определяне на екологичния отпечатък (105) и последните налични насоки (106); — дейности, услуги, мрежи и нови стопански модели за насърчаване на използването на повторно преработени, ремонтирани, преоборудвани и/или повторно използвани продукти, свързани също така с трайността на продукта и планираното остаряване, и/или за насърчаване на използването на официално признати екомаркировки, като екомаркировката на ЕС; — общи тръжни спецификации и/или внедряване на инструменти за мониторинг за нуждите на публични органи със сходни потребности от стоки и услуги с цел да се насърчи въвеждането на зелени обществени поръчки и на обществени поръчки в рамките на кръговата икономика; — обвързване на регулаторните, финансовите или репутационните стимули с показателите за екологосъобразност чрез използване на EMAS; — оценка на екологичните характеристики на сградите чрез използване на рамката за сградите и предвидените в нея основни показатели (107).

Осигуряване на съответствие с екологичните изисквания и достъп до правосъдие

1. Подкрепа за осигуряване на съответствие с екологичните изисквания чрез разработване и изпълнение или чрез изпълнение на съществуващи трансгранични, национални или регионални стратегии, основани на риска, с цел насърчаване, проверка и налагане на съответствие с изискванията посредством комбинирано използване на административното, наказателното право и екологичната отговорност във връзка с едно или повече от следните: — престъпления и правонарушения, засягащи отпадъците; — трафик на екземпляри от дивата флора и фауна; — престъпления и правонарушения, засягащи екземпляри от дивата флора и фауна, включително незаконна сеч; — дифузно и/или точково замърсяване на водите и/или незаконно водочерпене; — точкови и подвижни източници на замърсяване на въздуха. Обяснителна бележка: Понятието „основани на риска“ засяга, от една страна, преценката на вероятността определени категории лица да извършат престъпления и, от друга страна, доколко сериозно се очаква да бъде въздействието върху околната среда и човешкото здраве. Колкото по-голяма е вероятността от нарушение и колкото по-голямо е очакваното въздействие, толкова по-належаща е необходимостта от намеса. Изборът на намеса следва да отразява естеството на рисковете и да цели те да бъдат смекчени в максималната възможно степен.

2. Подкрепа за осигуряване на съответствие с екологичните изисквания чрез създаване на нови или, когато такива са въведени, чрез укрепване на съществуващи трансгранични, национални или регионални мрежи на професионалисти или експерти в областта на осигуряването на съответствие с екологичните изисквания и/или изграждане или, когато е необходимо, повишаване на професионалната квалификация и обучение (108) с цел подобряване на спазването на задължителните инструментите на ЕС в областта на опазването на околната среда чрез насърчаване, проверка и прилагане на изискванията посредством комбинирано използване на административното, наказателното право и екологичната отговорност. Обяснителна бележка: Сред професионалистите в областта на осигуряването на съответствие с екологичните изисквания може да се включат и тези, които работят за отговорните за осигуряване на съответствие с изискванията органи и институции, като местни, регионални органи, полицейски и митнически служби, агенции и инспекторати по околната среда, върховни публични одиторски органи и съдебната власт. Сред тях може да има и неправителствени организации, представители на академичните среди и изследователи, специалисти по един или повече аспекти на осигуряването на съответствие с изискванията. Що се отнася до професионалните квалификации и обучението, проектите следва да гарантират академично признаване и да увеличават в максимална степен потенциала на информационните технологии чрез средствата като уебинари и масови отворени онлайн курсове (МООК), за да се даде възможност за дистанционно обучение, което да достига до възможно най-голям брой професионалисти по максимално разходоефективен начин.

3. Разработване и използване на новаторски инструменти и дейности за популяризиране, мониторинг и налагане на съответствие с изискванията чрез създаване на нови или, когато такива са въведени, чрез укрепване на съществуващите инструменти и дейности, принадлежащи към една или повече от следните категории: — основани на риска системи и техники за насърчаване на съответствието; — основани на риска системи и техники за ефективен мониторинг на съответствието с изискванията на обвързващите инструменти на ЕС в областта на околната среда и получаване на доказателства за и анализ на проблемите, свързани с постигането на съответствие, на които могат надеждно да се основат последващите действия; — основани на риска системи и техники за ефективно проследяване и прилагане при непостигане на съответствие или неизпълнение на задължения, свързани със задължителните инструменти на ЕС в областта на околната среда, които обхващат използването на административното, наказателното право и екологичната отговорност. Обяснителна бележка: Целта на основаните на риска системи и техники е да се разбере до каква степен собствениците на земя, промишлеността, МСП, предприятията за комунални услуги или други участници („задължени субекти“) подлежат на изискване за спазване на съответните си задължения съгласно обвързващите инструменти на ЕС в областта на околната среда и какви ще бъдат последиците от неспазването за околната среда и човешкото здраве. Въз основа на това разбиране подобни системи и техники се стремят да насърчават постигането на съответствие с изискванията и да възпират липсата на такова съответствие чрез насърчаване, мониторинг и принудително налагане на изпълнение. Системите и техниките за насърчаване биха могли да включват използването на насоки, консултантски услуги, кампании за повишаване на осведомеността, споразумения за партньорство или системи за самоконтрол, които помагат на задължените субекти да постигнат съответствие с изискванията. Системите и техниките за мониторинг биха могли да са свързани с инспекции на място, наблюдение (включително чрез използването на сателити и безпилотни летателни апарати), проверки на място, събиране на разузнавателни данни, промишлен анализ, полицейски разследвания, анализ на данни и екологични одити. Техниките за проследяване и прилагане може да имат подобен широк обхват.

4. Подобряване на обработката на подадени от обществеността жалби и заявления по въпроси, свързани с околната среда, от страна на публичните органи, когато е приложимо също и в партньорство с частни субекти, чрез разработването и предоставянето на нови или, когато такива са въведени, чрез подобряване на съществуващите системи и техники за управление на жалби и подаване на заявления от обществеността с цел оптимизиране на надеждността на предоставената информация, улесняване на взаимодействието между органите и обществеността, свеждане до минимум на административната тежест и принос за успешното прилагане на задължителните инструменти на ЕС в областта на околната среда. Обяснителна бележка: Системите и техниките за управление на жалби и подаване на заявления може да включват електронни системи за обработка на жалби, горещи линии, граждански обсерватории и други граждански научни платформи. Гражданските научни платформи може, наред с другото, да позволят на компетентните национални, регионални и местни органи да ангажират гражданите в наблюдението на състоянието на околната среда и други форми на мониторинг и в същото време да генерират по-хармонизирани и приложими данни.

5. Популяризиране на достъпа до правосъдие по въпроси, свързани с околната среда, и/или до медиация сред обществеността, НПО, адвокатите, съдебната власт, публичната администрация или други заинтересовани страни с цел подобряване на знанията, разбирането и прилагането на тези средства за разрешаване на спорове по въпроси, свързани с околната среда, със специален акцент върху: — защитата на здравето и благосъстоянието на хората чрез изискванията на инструментите на ЕС в областта на въздуха, водата и отпадъците, обхванати от тематичните приоритети на LIFE; — опазването на природата, биологичното разнообразие и качеството на водите чрез инструментите в областта на природата, биологичното разнообразие и водите, обхванати от тематичните приоритети на LIFE; — ефективното прилагане на Директивата относно екологичната отговорност (109). Проектите следва да се основават на съществуващите модули и на знанията и уменията в сферата на разработеното от Комисията обучение, свързано с правото в областта на околната среда (110).

4. ОБВЪРЗВАНЕ НА ОБЩИТЕ ЦЕЛИ С БЕЗВЪЗМЕЗДНИТЕ СРЕДСТВА ЗА ДЕЙСТВИЯ ПО ПОДПРОГРАМАТА ЗА ДЕЙСТВИЯ ПО КЛИМАТА

В съответствие с общите цели на Регламента за програмата LIFE и за да се гарантира необходимата добавена стойност за ЕС, отпускането на безвъзмездни средства за действия ще бъде обвързано с трите приоритетни области на подпрограмата за действия по климата, посочени в член 13 от Регламента за програмата LIFE: смекчаване на изменението на климата, адаптация към изменението на климата и управление и информация, свързани с климата, както и специфичните цели, посочени в членове 14, 15 и 16 от Регламента за програмата LIFE. Тематичните приоритети и темите на проекти не са предвидени за безвъзмездните средства за действия, които се отпускат по подпрограмата за действия по климата; съответните области на политиката на подпрограмата за действия по климата обаче са изброени по-долу и в годишните покани за представяне на предложения също се съдържат по-подробни работни области във връзка с представените по-долу области на политиката.

Програмата LIFE ще допринесе за преобразуването на Съюза в устойчиво спрямо измененията на климата общество с ниски въглеродни емисии, като подкрепи прилагането на политиката на ЕС в областта на климата и подготви ЕС за свързаните с действията по климата предизвикателства през следващите години и десетилетия. Приоритетите в това отношение са: изпълнение на целите на рамката за енергетиката и климата до 2030 г. и на Пътната карта за периода до 2050 г., както и на Парижкото споразумение и политиката за адаптация към изменението на климата. Нововъзникващите технологии за смекчаване на изменението на климата ще бъдат улеснявани чрез проекти с най-добра практика, демонстрационни и пилотни проекти с оглед на осигуряване на последователно финансиране в подходящи случаи. Политиката на ЕС в областта на климата ще бъде стабилно свързана с местните най-добри практики и инициативи и ще изтъква примери за нови и по-добри подходи за осъществяване на прехода към устойчиво спрямо измененията на климата общество с ниски въглеродни емисии. За да се постигне успех, следва да се проучат и съществуващите технологии/решения за ниски въглеродни емисии по отношение на пречките от нетехнологично естество, които възпрепятстват тяхното навлизане на пазара. Освен това програмата LIFE ще подпомогне осъществяването на стратегията на ЕС за адаптация към изменението на климата, така че да допринесе за повишена устойчивост на Съюза срещу изменението на климата (111).

По отношение на смекчаването на изменението на климата проектите следва да демонстрират осъществяването на стратегии за ниски въглеродни емисии или на планове за управление на земеползването на национално, регионално или подрегионално равнище. Това означава включване на мерки за намаляване на емисиите и за ресурсна ефективност в различните сектори и насърчаване на инструменти за стимулиране на промяна в поведението. Подкрепа ще бъде предоставена и за внедряването на нови подходи (в градове или региони, които служат като модели), когато е целесъобразно посредством Глобалния конвент на кметовете за климата и енергетиката (112), за производство, потребление и управление с преобразуващ ефект.

По приоритетна област „Адаптация към изменението на климата“ следва да се предостави подкрепа за осъществяването на стратегии за адаптация към изменението на климата, като се наблегне върху редица ключови области с добавена стойност за ЕС, включително проекти на регионално или трансгранично равнище, и когато е целесъобразно, посредством основана на екосистемите адаптация. Проектите ще имат демонстрационен потенциал и потенциал за пренасяне и следва да са свързани с насърчаването на иновативни решения за адаптация, по-специално чрез мобилизиране на частния сектор и когато е целесъобразно, посредством Глобалния конвент на кметовете. Освен това проектите следва да насърчават полезните взаимодействия между адаптацията към изменението на климата и смекчаването на изменението на климата и политиките за намаляване на риска от бедствия.

Настоящата и бъдещата политика на ЕС в областта на климата би могла да бъде подкрепена от заявления в следните области на политиката за дейност в областта на климата:

а) Смекчаване на изменението на климата — усилия на държавите членки и на регионалните/местните органи за намаляване на емисиите на парникови газове в секторите, които не са обхванати от схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС, Директива 2003/87/EО на Европейския парламент и на Съвета (113)) и от Решението за разпределяне на усилията (Решение № 406/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (114)): транспорт и горива, селско стопанство, строителство (например енергийна ефективност в сградите), земеползване, промени в земеползването и горско стопанство; — разработване и прилагане на правила за отчитане на парникови газове и смекчаване на изменението на климата във връзка със земеползването; — разработване на практики за управление на земеползването, които оказват въздействие върху емисиите и поглъщанията на емисии, например като допълващи мерки към мерките, подпомагани по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове); Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (115); — дейности, които укрепват функционирането на схемата за търговия с емисии и които оказват въздействие върху енергоемкото промишлено производство с интензивни емисии на парникови газове; — флуорсъдържащи парникови газове и озоноразрушаващи вещества, и по-специално проекти, подпомагащи прилагането на Монреалския протокол и неговото изменение от Кигали, както и на Регламента на ЕС за флуорсъдържащите парникови газове; и/или — мониторинг и докладване на парниковите газове от страна на органите.

б) Адаптация към изменението на климата — адаптация на градовете и планиране на земеползването, което ограничава въздействията от изменението на климата; — устойчивост на инфраструктурата, включително прилагане на синя/зелена инфраструктура и основаващи се на екосистемите подходи за адаптация; — устойчиво управление на водите в райони, застрашени от суша, управление на наводненията и крайбрежните зони; — устойчивост на секторите на селското стопанство, горското стопанство и туризма, включително в островните и планинските райони; и/или — подкрепа за най-отдалечените региони на ЕС: готовност за екстремни климатични събития, особено в крайбрежните райони.

в) Управление и информация, свързани с климата — разработване и прилагане на национални стратегии за климата и енергетиката до 2030 г. и/или на стратегии, обхващащи периода до средата на века; — стимулиране на промени в поведението, интегриране на намаляването на емисиите и на действията за ефективно използване на ресурсите в секторите; — оценка на функционирането на СТЕ на ЕС от страна на властите; — изграждане на капацитет, повишаване на осведомеността на крайните ползватели и в рамките на канала за дистрибуция на оборудване, използващо флуорсъдържащи парникови газове; — мониторинг, оценка и последваща оценка на политиката в областта на климата; и/или — най-добри практики и действия за повишаване на осведомеността, насочени към свързани с адаптацията потребности.

5. ТЕХНИЧЕСКА МЕТОДОЛОГИЯ ЗА ПРОЦЕДУРАТА ЗА ПОДБОР НА ПРОЕКТИТЕ И КРИТЕРИИ ЗА ПОДБОР И ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА (ЧЛЕН 24, ПАРАГРАФ 2, БУКВА г) ОТ РЕГЛАМЕНТА ЗА ПРОГРАМАТА LIFE)

По-долу се описва техническата методология за процедурата за подбор на проектите и също така основните специфични критерии за допустимост (116) и отпускане на безвъзмездни средства съгласно членове 2 и 19 от Регламента за програмата LIFE. Тъй като методологията и критериите по същество са еднакви за едни и същи видове проекти по двете подпрограми, изрично позоваване на една от подпрограмите се прави само когато има разлики.

В критерия за отпускане на безвъзмездни средства „Добавена стойност за ЕС: полезни взаимодействия“ ще се оценяват и отчитат допълването и оптималното използване на финансовите средства от ЕС при всички видове безвъзмездни средства, включително предназначени за допълващи дейности финансови средства от други финансови инструменти на Съюза, както е посочено в член 8 от Регламента за програмата LIFE. За да се избегне нежелателно припокриване, кандидатите се обосновават защо са избрали да кандидатстват за финансиране по програмата LIFE вместо за друго финансиране от Съюза, в случай че достъпните възможности за финансиране могат да подпомогнат сходни проекти или действия.

Проекти, финансирани по една приоритетна област, избягват да подронват постигането на целите във връзка с околната среда и климата в друга приоритетна област освен ако това въздействие е ясно обяснено и обосновано в предложението и ако по целесъобразност са правилно планирани евентуални алтернативи и мерки за смекчаване и адаптиране.

В насоките за кандидатстване и оценка, които ще бъдат публикувани заедно със свързаните покани за представяне на предложения, ще бъдат представени допълнителни подробности. Подборът на проектите в рамките на настоящата МРП и на Регламента за програмата LIFE може да подлежи на адаптиране и рационализиране във всяка годишна покана за представяне на предложения.

5.1. Безвъзмездни средства за действия

Предложенията на кандидати, които следва да бъдат изключени от процедурата или които не отговарят на общите критерии за допустимост съгласно член 131 от Финансовия регламент, не се запазват.

Освен това предложенията трябва да отговарят на изискванията за допустимост (например предложението за някои проекти се подава само по цифров път) и критериите за допустимост (например спазване на Насоките относно допустимостта на израелски субекти и техните дейности в териториите, окупирани от Израел след юни 1967 г., до безвъзмездни средства, награди и финансови инструменти, финансирани от ЕС от 2014 г. нататък (117)), приложими по отношение на всички безвъзмездни средства за действия по програмата LIFE, които също ще бъдат изрично посочени в съответните насоки за кандидатстване.

Критериите за допустимост, приложими по отношение на отделните видове проекти, са посочени под съответните заглавия по-долу. Критериите, които се прилагат по еднакъв начин към отделните видове проекти, са посочени в раздел 5.1.1 (Проекти съгласно член 18, букви a), б), в) и з) от Регламента за програмата LIFE).

Съгласно член 6, параграф 2 от Регламента за програмата LIFE установени извън Съюза юридически лица могат да участват в проектите, посочени в член 18 от Регламента за програмата LIFE, при условие че бенефициерът, който координира проекта, е установен в Съюза, и дейността, която ще бъде извършвана извън Съюза, отговаря на изискванията, посочени в член 6, параграф 1 от Регламента за програмата LIFE. Следователно тези дейности трябва да бъдат необходими за постигането на целите на Съюза в областта на околната среда и климата и да гарантират ефективността на действията по проекта („интервенциите“), осъществявани на териториите на държавите членки, по отношение на които се прилагат Договорите.

Съгласно член 7 от Регламента за програмата LIFE в процеса на изпълнение на програмата LIFE е възможно да се осъществява сътрудничество със съответните международни организации и техните институции и органи, когато това е необходимо за постигането на общите цели, предвидени в член 3 от Регламента за програмата LIFE.

Освен това предложенията ще бъдат подбирани само ако могат да демонстрират следните качества въз основа на специфични подкрепящи документи, свързани с резултатите на кандидата пред предходните години:

— оперативен капацитет – кандидатът трябва да разполага с професионалната компетентност и квалификации, които се изискват за осъществяване на проекта, и

— финансов капацитет – кандидатът трябва да разполага със стабилни и достатъчни източници на финансиране, за да поддържа дейността през целия период на проекта и да участва в неговото финансиране.

Член 131 от Финансовия регламент ще се прилага при подбора на публични органи и международни организации във връзка с техния финансов капацитет.

5.1.1. Проекти съгласно член 18, букви а), б), в) и з) от Регламента за програмата LIFE

Подборът на пилотни и демонстрационни проекти, проекти с най-добра практика и проекти за информация, осведоменост и разпространяване по смисъла на член 18, букви а), б), в) и з) от Регламента за програмата LIFE следва същата техническа методология за подбор на проекти и спрямо него се прилагат сходни критерии за допустимост и отпускане на безвъзмездни средство, както е описано по-долу.

5.1.1.1. Техническа методология за процедурата за представяне и подбор на проекти

Предвид предложението в средносрочната оценка и положителния опит от използването на двуетапни подходи в някои други програми на ЕС в настоящата МРП LIFE се въвежда двуетапен подход за онези приоритетни области, в които до момента потенциални кандидати с идеи за проекти с висока добавена стойност за ЕС и без опит с програмата LIFE изглежда нямат желание да участват поради равнището на подробност, необходимо за оценката на пълно проектно предложение, с оглед на сравнително ниските шансове за успех. При двуетапния подход пълно предложение ще трябва да представят само кандидати с предложения, които имат голям шанс да бъдат избрани (вж. раздел 5.1.1.2, буква б).

Ето защо в настоящата програма LIFE са предвидени две процедури:

— двуетапен подход, който се основава на концептуална бележка, следвана от пълно предложение;

— едноетапен подход, който се основава само на пълно предложение.

Изборът между тези два подхода ще бъде направен от ИА със съгласието на Комисията (генерална дирекция „Околна среда“ и генерална дирекция „Действия по климата“) с оглед на организационните и оперативните ограничения на всяка покана за представяне на предложения.

В поканата за 2018 г. за подпрограмата за околната среда ще бъде използван двуетапният подход. Въз основа на обратната информация от страна на бенефициерите през следващите години подходът може да бъде разширен до подпрограмата за действия по климата.

Оценката на пълните предложения в едноетапния подход е описана в раздели 5.1.1.2 и 5.1.1.3.

Двуетапният подход ще бъде организиран по следния начин:

а) Двуетапен подход

Етап 1:

— Покана за представяне на предложения

— Представяне на концептуална бележка Кандидатът представя концептуална бележка с максимален обем от 10 страници, включваща следното: — административни формуляри във връзка с участващите в проекта бенефициери; — описание на съдържанието на проекта, включително описание на основния акцент на проекта в областта на околната среда, предвиденото партньорство, ограниченията, които могат да възникнат, и плана за действие в извънредни ситуации с оглед на справянето с тези ограничения, както и избраната стратегия за гарантиране на устойчивостта на резултатите от проекта след неговото приключване; и — бюджета на проекта на равнище разходни категории.

— Оценка и класиране на концептуалната бележка Концептуална бележка: критерии за допустимост Въз основа на концептуалната бележка се идентифицират предложенията, които отговарят на критериите за допустимост (вж. раздел 5.1.1.2, буква a)). Концептуална бележка: критерии за отпускане на безвъзмездни средства Предложенията ще бъдат класирани въз основа на техните качества, т.е. на точките, получени по критериите „Цялостно качество на предложението“ и „Обща добавена стойност за ЕС“. Предложенията, които не достигат минималния праг по единия или и по двата критерия, ще бъдат изключени. Когато предложенията имат равен резултат по критерия „Цялостно качество на предложението“, приоритет ще получават тези с по-висок резултат по критерия „Обща добавена стойност за ЕС“. Решението за окончателното класиране на предложения, получили равен резултат и по двата критерия, ще бъде вземано от комисията за оценка.

— Списък на запазени проекти В дългия списък на предложените концептуални бележки, чиито автори ще бъдат поканени да представят пълно предложение, ще бъдат включени предложенията с най-висок резултат, сумата на поискания от ЕС принос за които представлява 2 до 2,5 пъти размера на наличния бюджет. ИА ще определи коефициента въз основа на резултатите от класирането, като вземе предвид размера на предложенията и опита, придобит при работата с двуетапния подход. В дългия списък ще бъдат включени подсписъци за всяка от приоритетните области. В случай че търсенето в една приоритетна област е недостатъчно, списъците за другите приоритетни области може да бъдат разширени.

Етап 2:

— Представяне на пълното предложение: Кандидатите, които са представили допустими концептуални бележки, класирани като предложения, които могат да бъдат разгледани за финансиране, се приканват да представят цялостно предложение. Допуска се ограничена гъвкавост между концептуалната бележка и пълното предложение по отношение на дейностите, партньорствата и бюджета. Гъвкавостта обаче не може да води до промяна на естеството на предложената концептуална бележка. Бюджетът може да се отклони от този в концептуалната бележка с не повече от 10 %.

— Оценка и класиране на пълното предложение Предложенията ще бъдат оценявани и класирани въз основа на критериите за допустимост и за отпускане на безвъзмездни средства, описани в точка 5.1.1.2.

— Изготвяне на окончателен списък с проекти, които ще бъдат финансирани, и на списък с резерви След етапа на преглед успешните проекти ще бъдат предложени за финансиране в рамките на наличния бюджет. Ще бъде изготвен списък с резерви, в който ще бъдат включени класираните на челни места проекти, които не могат да бъдат финансирани с оглед на наличния бюджет. Списъкът с резерви ще включва допълнителни 20 % от наличния бюджет на програмата LIFE.

— Подписване на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства

б) Едноетапен подход

— Покана за представяне на предложения

— Представяне на пълното предложение Кандидатите подават пълно предложение.

— Оценка и класиране на пълното предложение Предложенията ще бъдат оценявани въз основа на критериите за допустимост и за отпускане на безвъзмездни средства, както е описано в раздел 5.1.1.2.

— Изготвяне на окончателен списък с проекти, които ще бъдат финансирани, и на списък с резерви След етапа на преглед успешните проекти ще бъдат предложени за финансиране в рамките на наличния бюджет. Ще бъде изготвен списък с резерви, в който ще бъдат включени класираните на челни места проекти, които не могат да бъдат финансирани с оглед на наличния бюджет. Списъкът с резерви ще включва допълнителни 20 % от наличния бюджет на програмата LIFE.

— Подписване на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства

5.1.1.2. Критерии за допустимост и отпускане на безвъзмездни средства

Критериите за допустимост а) ще бъдат прилагани спрямо концептуалната бележка при прилагане на двуетапния подход и спрямо пълните предложения при едноетапния подход.

Критериите за отпускане на безвъзмездни средства ще бъдат прилагани, както е описано в раздел 5.1.1.1 по-горе:

а) Критерии за допустимост

Както концептуалната бележка, така и пълното предложение за даден проект по смисъла на член 18, букви а), б), в) или з) от Регламента за програмата LIFE няма да бъдат запазвани за оценка на техните качества, ако не демонстрират, че съответният проект:

— допринася за постигането на една или няколко от общите цели, посочени в член 3 от Регламента за програмата LIFE, и приложимите специфични цели, посочени в членове 10, 11, 12 и 14, 15 и 16 от Регламента за програмата LIFE,

— попада в обхвата на приоритетната област на подпрограмата по програмата LIFE, както е посочено в членове 9 и 13 от Регламента за програмата LIFE, по която е било представено предложението за проекта, и

— отговаря на един от следните видове проекти, както е определено в член 2, букви а), б), в) и з) от Регламента за програмата LIFE: — „Пилотни проекти“ означава проекти, в които се прилага технически похват или метод, които не са били прилагани преди това или на друго място, които предлагат потенциални ползи в областта на околната среда и климата в сравнение с настоящите най-добри практики и които впоследствие могат да бъдат прилагани в по-голям мащаб при сходни ситуации. — „Демонстрационни проекти“ означава проекти, които осъществяват на практика, изпитват, оценяват и разпространяват действия, методики или подходи, които са нови или неизвестни в специфичния контекст на проектите, като например географския, е