BG Официален вестник на Европейския съюз L 38/9

ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2016/193 НА КОМИСИЯТА

от 10 февруари 2016 година

до Република Гърция относно предприемането на спешни мерки от Гърция с цел възобновяване на прехвърлянията съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 292 от него,

като има предвид, че:

(1) Прехвърлянето на кандидати за международна закрила съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) (наричан по-нататък „Регламентът от Дъблин“) е преустановено от държавите членки от 2011 г. насам вследствие на две решения на Европейския съд по правата на човека и на Съда на Европейския съюз (2), установяващи системни недостатъци в гръцката система за убежище, които създават риск от нарушение на основните права на кандидатите за международна закрила, прехвърляни от държавите членки в Гърция по силата на Регламент (ЕО) № 343/2003 на Съвета (3).

(2) След постановяването през 2011 г. на решението на Европейския съд по правата на човека по делото M.S.S с/у Белгия и Гърция Комитетът на министрите на Съвета на Европа наблюдава положението в Гърция въз основа на доклади за напредъка, които Гърция трябва да представя като доказателство за изпълнението на съдебното решение, и въз основа на данни от НПО и международни организации, като например Върховния комисар на ООН за бежанците (ВКБООН), осъществяващи дейност в Гърция.

(3) Вследствие на решението по делото M.S.S Гърция се ангажира да реформира своята система за убежище въз основа на национален План за действие за реформа на системата за убежище и управление на миграцията, представен през август 2010 г. и преработен през януари 2013 г. (наричан по-нататък „Планът за действие на Гърция“).

(4) За да могат да се справят със сериозните недостатъци в гръцката система за убежище, гръцките органи поискаха също от Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (EASO) да предостави извънредна подкрепа за Гърция през 2011 г. EASO предостави оперативна подкрепа от 1 април 2011 г. до 31 декември 2014 г. През този период разполагането на екипи за подкрепа в областта на убежището подпомогна Гърция при създаването на трите нови служби, както и при приемането на уязвими лица, при обработването на висящите молби за международна закрила, по-специално на втора инстанция, и при изграждането на капацитет за усвояването на средства от фондовете на Европейския съюз. На 4 декември 2014 г. Гърция отправи ново искане за специална подкрепа до EASO, като понастоящем съществува ангажимент за предоставяне на помощ до края на май 2016 г.

(5) Положението в Гърция също накара Комисията да започне няколко процедури за нарушение срещу Гърция във връзка със, наред с другото, недостатъчен достъп до процедурата за убежище, недостатъчен капацитет за приемане и лоши условия на приемане, включително в центровете за задържане, неснемане на пръстови отпечатъци на незаконните мигранти и кандидатите за убежище, липса на подходящо третиране на непридружените ненавършили пълнолетие, както и липса на адекватно правно съдействие при обжалване. Настоящата препоръка не засяга каквито и да било висящи или бъдещи процедури за нарушение, които Комисията може да започне във връзка с въпросите, повдигнати в настоящата препоръка.

(6) В същото време Комисията предприе съгласувани действия, за да допринесе за преодоляването на недостатъците на системата за убежище в Гърция. Комисията наблюдава как Гърция изпълнява мерките, които е предвидила в своя План за действие, и предостави финансова и техническа подкрепа, съсредоточавайки се, наред с другото, върху действията, насочени към преодоляване на проблемите, повдигнати в рамките на процедурите за нарушение. През октомври 2014 г. (4) на Съвета беше представен работен документ на службите на Комисията, в който се дава оценка на изпълнението на Плана за действие на Гърция и се изтъкват оставащите недостатъци в гръцката система за убежище, изискващи спешно внимание.

(7) Комисията работи в тясно сътрудничество с всички заинтересовани държави членки и Норвегия посредством редовни и ad hoc срещи на т. нар. група „приятели на Гърция“, председателствани от Комисията. Тази група представлява форум за обмен на информация за изпълнението на Плана за действие на Гърция, който, наред с другото, позволява на заинтересованите държави членки да предлагат мерки за практическо сътрудничество; нейната последна среща бе проведена на 27 февруари 2015 г. Освен това участието на EASO, Frontex, ВКБООН и Международната организация по миграция (МОМ) има за цел да осигури актуална информация относно положението на място.

(8) За периода 2014 — 2020 г. за Гърция са заделени значителни финансови средства на Европейския съюз, предназначени за подпомагането ѝ във връзка с националните мерки, предприети в областта на убежището и миграцията. По линия на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ за страната са заделени общо 294,5 милиона евро, а по линия на фонд „Вътрешна сигурност“ — Граници и визи — общо 214,8 млн. евро. От 2014 г. насам на Гърция бяха отпуснати допълнителни 133 милиона евро под формата на спешна помощ. На Гърция бе предоставено значително финансиране и по линия на Европейския бежански фонд за периода 2008 — 2013 г., включително спешно финансиране в размер над 50,6 милиона евро.

(9) Предизвикателствата, пред които бе изправена Гърция, бяха значително засилени от особено голямото увеличение на броя на пристигащите мигранти през 2015 г., което постави под огромен натиск ресурсите и капацитета на Гърция за справяне с големия приток на мигранти от държави извън Европейския съюз, включително голям брой лица, които вероятно се нуждаят от международна закрила. През 2015 г. над 868 000 незаконни мигранти пристигнаха на гръцките острови, създавайки безпрецедентна миграционна и хуманитарна криза, която налага спешни действия.

(10) През май 2015 г. Комисията представи своята Европейска програма за миграцията (5), а на 14 септември 2015 г. Съветът прие решение за преместването от Италия и Гърция на 40 000 лица, очевидно нуждаещи се от международна закрила, от които 16 000 трябва да бъдат преместени от Гърция (6). На 22 септември 2015 г. Съветът прие решение за преместването от Италия и Гърция на още 120 000 лица, от които най-малко 50 400 лица трябва да бъдат преместени от Гърция (7). Съгласно тези две решения на Съвета общо най-малко 66 400 лица трябва да бъдат преместени от Гърция в други държави членки в рамките на период от две години (8).

(11) През септември 2015 г. с подкрепата на Комисията и агенциите Frontex, EASO и Европол в Гърция и Италия започна прилагането на подхода на „горещите точки“. На 29 септември 2015 г. Комисията прие съобщение, в което бяха очертани незабавните оперативни, бюджетни и правни мерки в рамките на Европейската програма за миграция и се призоваваше за пълното въвеждане на схемата за преместване и екипите за съдействие в управлението на миграцията, действащи в районите, обявени за „горещи точки“. За тази цел на 1 октомври 2015 г. Гърция представи на Съвета пътна карта за изпълнението на схемата за преместване и за изграждането на „горещи точки“, в която се очертават определени действия, на които трябва да се отдаде приоритет, за да се гарантира изпълнението на договорените предстоящи действия в областта на убежището и приемането.

(12) След срещата на върха на европейските лидери на 25 октомври 2015 г. Гърция пое ангажимент да увеличи капацитета си за приемане до 30 000 места до края на 2015 г. и да предостави субсидии за наеми и програми за приемни семейства за още поне 20 000 лица с подкрепата на ВКБООН. С общия брой от 50 000 места за настаняване се цели да бъдат посрещнати потребностите за приемане както на незаконни мигранти, така и на лица, търсещи убежище в Гърция, в това число на такива, които потенциално отговарят на условията за преместване в други държави членки.

(13) На заседанието си на 8 — 9 декември 2015 г. Комитетът на министрите на Съвета на Европа оцени изпълнението на решението по делото M.S.S. Той приветства създаването на новия административен орган за имиграция; взе под внимание увеличаването на капацитета за настаняване на лицата, търсещи убежище, както и планираното му допълнително увеличаване, и призова органите да осигурят устойчивата и непрекъсната експлоатация на отворените структури за приемане и предоставянето на услуги, които отговарят на подходящи стандарти. Комитетът настойчиво прикани органите да продължат усилията си, свързани с условията на живот на лицата, търсещи убежище, като цяло, и на непридружените ненавършили пълнолетие, в частност (9).

(14) На 15 декември 2015 г. Комисията прие съобщение относно напредъка, постигнат от Гърция по въвеждането на „горещите точки“, в което се очертава развитието в Гърция във връзка със създаването на система от „горещи точки“ на островите в Егейско море (10). В този доклад се подчертават новите ангажименти, поети от Гърция и ВКБООН за увеличаване на капацитета за приемане, но също така се обръща внимание на необходимостта Гърция да подобри капацитета за приемане в „горещите точки“ и на континента, по-специално във връзка с непридружените ненавършили пълнолетие и уязвимите лица.

(15) В хода на провежданите от Гърция реформи съгласно нейния План за действие (2010—14 г.) бяха постигнати някои съществени подобрения в гръцката система за убежище. Създадени бяха три нови административни служби, независими от гръцката полиция: Службата за първоначално приемане, апелативните органи (създадени през 2011 г., но понастоящем недействащи) и Службата за убежище (от 2013 г.). От 2011 г. насам се отбелязва известно подобряване на материалните условия в центровете за приемане и задържане, а някои от центровете за задържане с най-лоши условия бяха затворени. Въпреки това все още са необходими допълнителни усилия от страна на Гърция, за да гарантира, че системата ѝ за убежище функционира в пълно съответствие с изискванията на правото на Съюза.

(16) Гръцката служба за убежище има седем регионални действащи служби в Атика, Лесбос, Северен Еврос, Южен Еврос, Родос и Солун, включително новооткритата през 2016 г. регионална служба за убежище на остров Самос. Има и три действащи бюра за убежище, разположени в районите на Амигдалеза, Патра и Ксанти, които разглеждат молби за международна закрила, подадени от незаконни мигранти, които са задържани. За да могат тези служби и бюра да бъдат напълно действащи, е необходимо те да разполагат с достатъчен брой служители. Освен това гръцките органи поеха ангажимент да открият общо 13 регионални служби за убежище. Гърция все още трябва да довърши създаването на всички останали регионални служби за убежище и да назначи достатъчен брой служители в тях, както се предвижда в Пътната карта за преместване от 2015 г., за да осигури ефективен достъп до процедурата за убежище в цялата страна.

(17) Бе постигнато известно увеличаване на капацитета за приемане на търсещи убежище лица в Гърция, но той все още не е достатъчен. Гърция следва да гарантира, че условията на приемане в откритите и закритите центрове за настаняване, включително психо-социалните услуги и достъпа до необходимите медицински грижи и лечение, са в съответствие със стандартите, установени в съответното законодателство на Съюза, по-специално в Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11), и че тези стандарти се спазват постоянно. Гърция следва също да осигури устойчивост на условията на приемане посредством подходящо финансиране от националния бюджет или чрез определени за целта средства от ЕС в степента, в която те са налични.

(18) С цел да гарантира достъпа на кандидатите за убежище до ефективни правни средства за защита, Гърция създаде Апелативен орган, който отговаря за работата на апелативни комитети, компетентни да разглеждат жалбите, подадени срещу отрицателните решения на първа инстанция от Службата за убежище. В края на септември 2015 г. апелативните комитети прекратиха дейността си, тъй като техният мандат изтече, в резултат на което срещу решения на първа инстанция за отказ могат да се подават жалби, но те не могат да бъдат разглеждани. Следователно понастоящем на практика не съществува достъп до система за ефективни правни средства за защита. Това положение възпрепятства и ефективното прилагане на процедурата по преместване в случаите, когато кандидатът подава жалба срещу решение за преместване или прехвърляне.

(19) На много от лицата, търсещи убежище, понастоящем не се предоставя необходимата безплатна правна помощ, която да им позволи да подадат жалба срещу решение по молба за предоставяне на убежище, взето на първа инстанция, в съответствие с правилата на ЕС. Съответните разпоредби на Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12) все още не са транспонирани в националното право или не се прилагат.

(20) Извършени бяха подобрения в процедурите за идентифициране на уязвими лица в Гърция. Службата за убежище, в сътрудничество с EASO и ВКБООН, въведе процедура за проверка, насочена към идентифицирането на уязвими лица, например непридружени ненавършили пълнолетие, с цел да им бъде осигурена подкрепа по време на процедурата. Що се отнася до непридружените ненавършили пълнолетие, Гърция докладва, че следва процедурата за идентифициране и определяне на възрастта на непридружените ненавършили пълнолетие в рамките на процедурата за първоначално приемане и процедурата за убежище. Освен това понастоящем се създава процедура за третирането на непридружени непълнолетни от страна на гръцката полиция, Службата за първоначално приемане и Службата за убежище.

(21) Следва да се обърне допълнително внимание на системата за настойничество върху непридружените ненавършили пълнолетие, тъй като прокурорите, назначени да представляват ненавършилите пълнолетие, не разполагат с необходимите ресурси, за да разгледат големия брой случаи, отнесени до тях, а освен това няма институция или орган, към която или който прокурорите могат да се обърнат за назначаване на постоянни настойници. Следва също да бъдат предприети конкретни стъпки, за да се гарантира, че всички непридружени ненавършили пълнолетие се препращат незабавно към специални центрове за настаняване и се подпомагат от специализиран персонал.

(22) Преустановяването от 2011 г. на прехвърлянията в Гърция съгласно Регламента от Дъблин значително накърни ефективността на функционирането на дъблинската система в Европейския съюз. Невъзможността за извършване на такива прехвърляния накърнява също ефективността на мерките за преместване, приети в полза на Гърция през септември 2015 г., по-специално чрез премахването на един от основните стимули за мигрантите да не предприемат вторични придвижвания към други държави членки.

(23) Гърция предприе важни стъпки за подобряването на функционирането на своята система за предоставяне на убежище, но все още са налице недостатъци. Ето защо страната следва да предприеме незабавно всички необходими стъпки, за да позволи възобновяването на прехвърлянията съгласно Регламента от Дъблин и за да гарантира по-специално, че лицата, прехвърлени съгласно Регламента от Дъблин, ще се ползват от всички права, с които те разполагат съгласно достиженията на правото на Европейския съюз в областта на убежището, включително достъп до ефективни правни средства за защита срещу отрицателно решение по молба за международна закрила и адекватни условия на приемане.

(24) В настоящата препоръка се определят основните действия, които Гърция следва да предприеме във връзка с оставащите недостатъци.

(25) Чрез редовно докладване от страна на Гърция относно постигнатия напредък в осъществяването на тези действия и чрез други съответни елементи, включително предстоящи доклади на ВКБООН и други съответни организации, следва да се изясни преценката относно това, дали условията са такива, че да позволят на държавите членки да възобновят прехвърлянията на лица в Гърция съгласно Регламента от Дъблин, като се има предвид, че обемът на прехвърлянията и категориите лица, които трябва да бъдат прехвърлени, следва да отговарят на специфичния постигнат напредък.

(26) При всяко възобновяване на прехвърлянията в Гърция съгласно Регламента от Дъблин следва също да се има предвид, че Гърция все още приема ежедневно голям брой потенциални кандидати за убежище и че следва да се избегне създаването на непосилна тежест за страната.

(27) Отговорност за вземането на решения относно подобно възобновяване на прехвърлянията носят изключително държавите членки, действащи под контрола на съдилищата, които могат да отправят преюдициални запитвания до Съда на Европейския съюз относно тълкуването на Регламента от Дъблин,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

(1) Гърция следва да гарантира, че условията на приемане, предоставяни на кандидатите за международна закрила в Гърция, отговарят на стандартите, определени в Директива 2013/33/ЕС.

(2) Гърция следва да предприеме необходимите стъпки, за да осигури ефективен достъп до процедурата за убежище на цялата си територия посредством създаването на всички 13 регионални служби за убежище и тяхната поддръжка. Регионалните служби на Службата за убежище следва по-специално да разполагат с достатъчно персонал, за да могат да са напълно действащи и да обработват всички молби за убежище. Необходимите човешки ресурси следва да се изчислят, като се вземе предвид броят на молбите за убежище в Гърция през последната година. За тази цел необходимите процедури за набиране на персонал следва да бъдат спешно завършени.

(3) Гърция следва да гарантира, че апелативните комитети са напълно действащи и разполагат с достатъчно персонал, за да осигурят ефективна правна защита срещу всички нови административни решения, постановени по молби за международна закрила, и за да се произнесат по всички висящи молби за съдебен контрол на административни решения по молби за международна закрила възможно най-скоро и във всеки случай до края на 2016 г.

(4) В съответствие с изискванията на правото на ЕС Гърция следва да осигури необходимата правна помощ на всички лица, търсещи убежище, в производствата за съдебен контрол на административни решения по молби за международна закрила, както и бързото приемане и прилагане на законодателната рамка за предоставянето на правна помощ.

(5) Гърция следва да осигури привеждането на настоящите структури за идентифициране и третиране на уязвими кандидати, включително на непридружените ненавършили пълнолетие, в съответствие със стандартите, изисквани от достиженията на правото на ЕС в областта на убежището и определени по-специално в членове 21 — 25 от Директива 2013/33/ЕС и в член 25 от Директива 2013/32/ЕС. Това означава, че Гърция следва да осигури необходимата правна рамка и нейното цялостно прилагане, за да може нуждите на уязвимите лица, включително на непридружените ненавършили пълнолетие, да бъдат посрещнати по подходящ начин, по-специално по отношение на настаняването и настойничеството.

(6) Гърция следва да гарантира, че всичките 50 000 места за приемане, които тя е поела ангажимент да създаде до края на 2015 г. в сътрудничество с ВКБООН, ще станат напълно действащи във възможно най-кратък срок, както и че ще предостави необходимото финансиране за непрекъснатото осигуряване на основна издръжка и на услуги, като например тези, свързани с изхранването и хигиената.

(7) Гърция следва да гарантира, че програмирането на средствата от ЕС и финансирането от националния бюджет са насочени към изпълнението на тези препоръки.

Докладване относно предприетите действия

(8) Гърция се приканва да докладва на Комисията до 4 март 2016 г. и след това ежемесечно за постигнатия напредък по прилагането на мерките, посочени в настоящата препоръка.

Съставено в Брюксел на 10 февруари 2016 година. За Комисията Dimitris AVRAMOPOULOS Член на Комисията

(1) Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държавата членка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавите членки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 31).

(2) M.S.S с/у Белгия и Гърция (жалба № 30696/09) и NS с/у Secretary of State for the Home Department, C-411/10 и C-493/10.

(3) Регламент (ЕО) № 343/2003 на Съвета от 18 февруари 2003 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държава-членка, компетентна за разглеждането на молба за убежище, която е подадена в една от държавите-членки от гражданин на трета страна (ОВ L 50, 25.2.2003 г., стр. 1), който беше заменен от Регламент (ЕС) № 604/2013.

(4) SWD(2014) 316 final.

(5) COM(2015)240 final.

(6) ОВ L 239, 15.9.2015 г., стр. 146.

(7) ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 80.

(8) ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 80 и ОВ L 239, 15.9.2015 г., стр. 146.

(9) 1 243-то заседание на Комитета на министрите на Съвета на Европа (8—9 декември 2015 г.).

(10) COM(2015) 678 final, 15 декември 2015 г.

(11) Директива 2013/33/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за определяне на стандарти относно приемането на кандидати за международна закрила (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 96) и ОВ L 348, 24.12.2008 г., стр. 98.

(12) Директива 2013/32/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно общите процедури за предоставяне и отнемане на международна закрила (ОВ L 180, 29.6.2013 г., стр. 60).