ПРИЛОЖЕНИЕ

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„ISTRA“

ЕС №: HR-PDO-0005-01358 — 30.7.2015

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

1. Наименование/наименования

„Istra“

2. Държава членка или трета държава

Хърватия

Словения

3. Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1. Вид продукт

Клас 1.5. Масла и мазнини (масло, маргарин, растителни масла и др.)

3.2. Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Istra“ е необработено маслиново масло „Extra virgin“, добивано директно от плодовете на маслиновите дървета (Olea europaea L.), изключително по механичен способ.

При пускането му на пазара продуктът трябва да притежава следните физикохимични и органолептични характеристики:

— съдържание на свободни мастни киселини, изразени като олеинова киселина: ≤ 0,4 %

— пероксидно число: ≤ 12 meq O2/k

— K232: ≤ 2,25

— K270: ≤ 0,20

— Делта-K: ≤ 0,01

— аромат: от среден до интензивен мирис на пресни маслини, плодове, зеленчуци или други зелени растения, като например зелени листа, трева и др. (медиана на признака „плодов аромат“ по линейна скала > 3,0)

— вкус: на здрави и пресни маслини, с горчиви и пикантни нотки със следната интензивност: — горчивина: лека, средна или интензивна (медиана по линейна скала ≥ 2,0) — пикантност: лека, средна или интензивна (медиана по линейна скала ≥ 2,0).

3.3. Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

За производството на маслиново масло „Istra“ може да се използват следните сортове маслини: buga (синоним: črna), buža, črnica, drobnica, istarska belica (синоними: istrska belica, istarska bjelica, bianchera), karbonaca, mata, plominka, puntoža, rošinjola, štorta, žižolera, frantoio, leccino, maurino, moraiolo, pendolino и picholine. Делът на тези сортове в маслото „Istra“ поотделно или в различни съотношения не трябва да е под 80 %.

Масло, което е произведено само от един сорт маслини, трябва да съдържа най-малко 80 % от този сорт.

3.4. Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Всички етапи на производство на маслиново масло „Istra“ — от отглеждането до преработката на маслините, трябва да се осъществяват в определения в точка 4 географски район.

3.5. Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Бутилирането трябва да се осъществява в определения в точка 4 географски район с оглед съхранение на специфичните особености и качеството на маслото. Бутилирането на маслото в района на производство позволява да се сведе до минимум риска от влошаване на качеството на продукта при транспортирането и многократното му преливане, в резултат на излагането му на температурни промени, атмосферен кислород и светлина. Освен това по този начин се гарантира, че извършваните от компетентните органи проверки на съответствието се осъществяват в присъствието на производителите, които по традиция сами бутилират маслото. Удостоверяването на съответствието и получаването на правото да използват наименованието за произход са от изключителна важност за тях, тъй като позволяват да се повиши доверието на потребителите, да се осигури конкурентно предимство, а оттам — да се увеличат приходите.

Бутилирането на маслото в района на производство значително улеснява контрола на проследимостта и на качеството, което би било трудно извън района на производство.

3.6. Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Разрешава се до „Istra“ (ЗНП) да фигурират имената на земеделски стопанства или места на маслинови насаждения, но само ако продуктът е получен изключително от маслини, отглеждани в съответното земеделско стопанство или в маслиновото насаждение, намиращо се на посоченото на етикета място.

Може да бъде посочен и сортовият състав на маслото, но само когато той може да се докаже с подкрепящи документи. При масла, които са произведени само от един сорт маслини, може да се използват официалните названия на сортове, изброени в точка 3.3.

Независимо от вида на опаковката, когато продуктът се пуска на пазара, наименованието „Istra“ трябва ясно да се отличава от всички останали надписи чрез размера, шрифта и цвета на буквите (печатното оформление).

Върху етикета на продукта трябва да се посочи и годината на бране.

При пускането на продукта на пазара всяка опаковка трябва също така да носи печат-лепенка с общия символ и индивидуалния номер на опаковката. Право да използват печата имат — при еднакви условия — всички ползватели на ЗНП „Istra“, които предлагат продукта на пазара в съответствие с неговата спецификация.

Общият символ съществува в две версии: хърватска и словенска. Той се състои от изправена стилизирана маслина в тъмен кръг. От средата на маслината излиза капка масло. Под капката пише с главни букви думата ISTRA. Над буквата А от думата ISTRA в хърватската версия пише ZOI; а в словенската версия — ZOP, като и двете съкращения са написани с по-малък шрифт.

4. Кратко определение на географския район

Районът на производство на „Istra“ се състои от част на полуостров Истрия.

Географският район на производство на маслиновото масло „Istra“ започва от пристанището Preluk, на север от къмпинг Preluk, на границата между градовете Риека и Опатия. Оттам границата му минава на север по границата между Риека и Опатия около къмпинга до точката, в която се срещат трите града Опатия, Matulji и Kastav. После минава през Baredi до железопътната линия на точката между трите града Matulji, Kastav и Риека. След това границата следва железопътната линия в посока Риека и минава по границата между Kastav и Риека. На изток от зоната за обслужване край автомагистрала Vrata Jadrana границата завива на север, минава през селата Bačići и Murini и източно от Tuhtani и стига до точката между трите града Риека, Viškovo и Kastav. После тя продължава по протежение на границата между Viškovo и Kastav през Duževo (триангулачна точка 281), за да стигне до пътя между Kastav и Viškovo под Ranjevac, където за малко следва пътя към Viškovo, преди да завие на север и да мине между селата Jardasi и Kosi, и стига до точката между трите града Viškovo, Kastav и Klana на изток от Sohi (триангулачна точка 452). След това тя прави завой на запад и после югозапад, като преминава Sohi, минава между Prkačine и Plas и стига до хълма Majevi (411 m) в точката между трите града Kastav, Matulji и Klana. Границата продължава в северна посока, по протежение на границата на общината Matulji до подножието на хълм Stanić (465 m), където завива леко на запад, преди отново да тръгне на север, минава на изток от село Mučići през Kapužnjak, на изток от село Ružići и хълм Vela Rebra (446 m), през Pišćevati Breg, Turinski Dol, Raspravica, Popenac, най-високата точка на 738 m и през Liskovac, преди да стигне до хълм Visoč (756 m). На нълм Visoč границата завива на запад, преминава северно от Klanac и през триангулачната точка 547 на 657 m надморска височина, като минава през град Rupa на север, преминава през Lešćina до триангулачната точка 447 и оттам тръгва на север. След това тя завива на запад от хълм Gradina (562 m), минава по протежение на железопътната линия до триангулачната точка 519 при Velika Reber, след което първо завива на запад и после на юг и минава чрез Barišča и Kališča (триангулачна точка 602) до Buričine. На хълм Buričine границата завива на запад и минава през хълм Kovnica (901 m), между Jankovac и хълм Osik, по Glavica Surinova и хълм Strahovica (771 m). След това тя преминава южно от Ravni Kot по връх Ribnik (1 023 m) и триангулачната точка 1 028,5, където завива на северозапад, минава през Vinćarija и стига до Glavičorka на юг (триангулачна точка 1083). По-нататък тя за малко завива на запад, после отново на северозапад до Lipica, продължава на югозапад от триангулачните точка 979 (Lipica) и 953 (Mala Plešivica), след това на северозапад до Mala Vrata (коангулачна точка 695). На Mala Vrata границата завива на запад до Jelovščina, преминава по хълм Маli Grižan (триангулачна точка 851) към югозапад, след което завива на югоизток, минава на северозапад от хълм Blažinov, където се отклонява към запад, за да продължи северно от Stružnjak (781 m) и Gnojina (776 m) и след това тръгва на югозапад до пътя между Jelovica и Podgorje. След това тя върви по този път в северозападна посока чрез селата Podgorje, Praproče и Črnotiče, докато стигне до хълм Gaber (447 m). Оттам границата продължава на север, минава през село Kastelec до град Socerb, по триангулачната точка 447 и сетне достига словенско-италианската граница.

И накрая, границата минава по тази международна граница в западна посока чак до San Bartolomeo и след това върви обратно по крайбрежието в югоизточна посока до изходната точка на пристанището Preluk.

5. Връзка с географския район

Специфична характеристика на района

По своите геоложки, топографски и донякъде климатични особености регион Истрия се дели на четири части: малкия хълмист ъгъл на полуострова на север-североизток, крайбрежната северозападна част, която се състои от карбонатен флиш, централната част на полуострова с пресечен релеф и наслагвания от флиш и варовиковото плато по крайбрежието на южната и западната част от полуострова. От най-голямо значение за отглеждането на маслини имат северозападната, западната, южната и централната част, които се отличават със средиземноморски климат. Въпреки че полуостров Истрия се намира на географска ширина, която е на границата с подходящата за отглеждането на маслини, обликът и посоката му на разположение осигуряват по-мек климат от този в други райони, разположени на същата географска ширина. Южната част на Истрия се радва на средиземноморски климат, с изразено морско влияние, много сухи лета, средна годишна температура около 16 °C и общо годишно количество на валежите около 820 mm. Западната и северозападната част на полуострова се характеризират със субсредиземноморски климат, с не толкова сухи лета, със средна годишна температура около 14 °C и общо годишно количество на валежите около 1 000 mm.

Благоприятните почвено-климатични особености за отглеждането на маслини в района на Истрия са били признати още от древните римляни. Вече повече от две хиляди години маслините и маслиновото масло представляват не само важен икономически фактор, но са и запазена марка на Истрия. На някои намерени там амфори все още могат да се прочетат надписите „Olei Histrici“ (маслиново масло от Истрия) и „Olei flos“ (маслиново масло от първо пресоване), което свидетелства за това, че и по онова време качественото маслиново масло е било обозначавано по определен начин. По търговските пътища маслиновото масло от Истрия е достигало до северна Италия, Норика и Панония.

През втората половина на ХХ век маслинопроизводството в Истрия започва да се развива с по-бързи темпове. Със съдействието на научни и професионални институции се засаждат нови маслинови градини, разширява се сортовото многообразие и се въвеждат нови технологии за производството и обработката на маслини. Древната традиция в отглеждането на маслини и появата на нови тенденции водят постепенно до все по-голяма специализация на маслинопроизводителите и преработвателите в Истрия. Тяхната неутолима любознателност, склонност към иновации и съревнователен дух ги подтикват бързо да се възползват от възможността за усъвършенстване на знанията и уменията, предавани от поколение на поколение.

Специфична характеристика на продукта

Маслиновото масло „Istra“ е ценено и познато поради високото си качество и органолептичните си характеристики, обусловени от редица фактори. То се характеризира със средно до силно изразен мирис на пресни маслини, примесен често с повече или по-малко откроени плодови нотки и аромати на зеленчуци или зелени растения (зелени листа и трева и др.). Вкусът на маслиновото масло „Istra“ е балансиран и напомня здрави и пресни маслини със средно изразена горчивина и пикантност.

Маслиновото масло „Istra“ е богато на летливи съединения C6 и C5, които му придават зелен аромат и горчив и пикантен вкус. Горчивината и пикантността на „Istra“ се дължат не само на високото съдържание на летливи съединения, но и на високото съдържание на фенолни съединения, които освен върху положителните органолпетични характеристики на маслото оказват влияние и върху хранителните му качества и стабилността му, като го правят по-устойчиво на оксидация.

Дългогодишни изследвания са доказали научно, че необработеното маслиново масло „Extra virgin“ от района на Истрия притежава много висока хранителна стойност, и са установили, че освен високото съдържание на фенолни съединения маслото се отличава и с високо съдържание на олеинова киселина. Средното съдържание на олеинова киселина в „Istra“ е високо, често над 74 %, докато средното съдържание на линолeнова киселина е под 10 %. Специфичният химичен състав на „Istra“, а именно високото съотношение между олеинова и линоленова киселина (> 7), заедно с високото съдържание на фенолни съединения допринасят за устойчивостта на продукта на оксидация.

Друга важна особеност на „Istra“ е много ниското съдържание на свободни мастни киселини и ниската стойност на пероксидното число.

Причинно-следствена връзка между района и продукта

Полуостров Истрия се намира на самата северна граница на зоната, която е подходяща за отглеждането на маслини, и би могло да се сметне, че тамошните условия не са подходящи за това. Още от римско време обаче този район е познат като идеално място за отглеждане на маслини и производство на висококачествено маслиново масло. Големият брой сортове, които се отглеждат на полуостров Истрия, са ясно доказателство за това, че той е много подходящо място за отглеждането на маслини. Предвид това, че независимо от използваните в състава му сортове маслиновото масло „Istra“ отговаря на органолептичните и химичните параметри, посочени в точка 3.2, може да се стигне до заключението, че почвено-климатичните особености на полуостров Истрия оказват голямо отражение върху качеството и особеностите на произвежданите маслини, а оттам и върху химичните и органолептичните характеристики на маслото.

Специфичните климатични условия в Истрия обуславят преди всичко високия дял на мононенаситена олеинова киселина в общото съдържание на мастни киселини в „Istra“, тъй като в отговор на по-ниските температури маслиновите дървета увеличават синтеза на олеинова киселина (Pannelli и др., 1993 г., в: O. Koprivnjak, I. Vrhovnik, T. Hladnik; Ž. Prgomet, B. Hlevnjak и V. Majetić Germek: Obilježja prehrambene vrijednosti djevičanskih maslinovih ulja sorti Buža, Istarska bjelica, Leccino i Rosulja, Hrvatski časopis za prehrambenu tehnologiju, biotehnologiju i nutricionizam № 7, (2012 г.), стр. 174).

Богатият химичен състав на летливи съединения в „Istra“, които оказват влияние върху зеления аромат, а някои от тях — и върху горчивия и пикантен вкус, е обусловен не само от използваните сортове и климатичните особености, а и от производствените методи, използвани от маслинопроизводителите: бране на маслините на ръка на ранен етап на зрялост и добри практики за съхранение и преработка на плодовете и складиране на маслото. Ето защо местните маслинопроизводители и преработватели, които от поколение на поколение са предавали и усъвършенствали знанията и уменията за отглеждането на маслини и производството и складирането на маслиново масло, играят важна роля за запазване качеството на продукта.

Производственият метод, при който брането на маслините се извършва, докато плодовете са още зелени или недоузрели и с твърда консистенция, оказва силно отражение върху особеностите на маслото и се е превърнал в обичайна производствена практика за маслинопроизводителите от Истрия. Ранното бране предотвратява излагането на ниски температури, които могат да доведат до измръзването на плодовете, и появата на второ или трето поколение маслинови мушици, което и в двата случая може да причини значително понижение на качеството на маслото. Освен това ранното бране оказва пряко положително въздействие върху химичните показатели за качество и върху специфичните вкусови и ароматни характеристики на маслиновото масло „Istra“ и допринася за ниското съдържание на свободни мастни киселини и за ниските стойности на пероксидното число и К-коефициентите, както и за високия интензитет на органолептичните характеристики за вкус и мирис (K. Brkić Bubola, O. Koprivnjak, B. Sladonja, D. Škevin, I. Belobrajić: Chemical and sensorial changes of Croatian monovarietal olive oils during ripening, European Journal of Lipid Science and Technology, vol. 114 (2012 г.), стр. 1400).

Взаимодействието на всички посочени природни и човешки фактори придава на продукта със ЗНП „Istra“ отличителните му особености и балансирания му вкус, където хармонично се съчетават пикантни и горчиви нотки и плодовият аромат на маслини.

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

http://www.mps.hr/datastore/filestore/87/2017-03-29_-_ZOI_Istra_2017_03_08.pdf

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/ZOI_Istra_2017.pdf