BG Официален вестник на Европейския съюз 166

32000Y0923(02)



ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

Необвързан достъп до абонатната линия: да се даде възможност за конкурентно предоставяне на пълна гама от електронни съобщителни услуги, включително и широколентови мултимедийни услуги и високоскоростен Интернет

(2000/С 272/10)

(текст от значение за ЕИП)

1. ВЪВЕДЕНИЕ

1.1. Цели

Според съобщението на Комисията от 1999 г. за преразглеждането на регулаторната рамка на съобщенията (1) основните политически цели, които могат да бъдат извлечени от съществуващата законодателна рамка, са следните:

— да насърчава отворен и конкурентен европейски пазар за съобщителни услуги,

— да работи в полза на европейския гражданин, по-специално създавайки нови работни места,

— да консолидира вътрешния пазар в една конвергентна среда.

Препоръката на Комисията относно необвързания достъп до абонатната линия (2) се вписва именно в тази рамка и в заключенията от срещата на върха в Лисабон, които препоръчват ускоряването на прехода към новото информационно общество в Европа, по-специално чрез разгръщането на евтини Интернет услуги. Тя изброява мерките, които държавите-членки са приканени да вземат, за да се заемат с проблема за ограничена конкуренция при местната абонатна мрежа, където заварените оператори продължават да господстват едновременно на пазара на доставките на гласовата телефония, така и на развитието на високоскоростни широколентови услуги.

Предоставянето на достъп до абонатната линия на всички новонавлизащи участници ще засили конкуренцията и ще стимулира технологичното обновление на пазара на достъпа до абонатната мрежа, което ще стимулира предоставянето в конкурентни условия на пълна гама от далекосъобщителни услуги, от обикновената гласова телефония до широколентовите услуги, предоставяни на клиентите. Видовете широколентови технологии, които съществуват към момента (виж приложение I), са подходящи за икономически изгодното предоставяне на наети вериги и достъп до високоскоростен Интернет, предназначени за малките и средните предприятия, както и за по-големи потребители. С разширяването на пазара ще бъде възможно да се осъществят икономии от мащаба, което ще доведе до намаляване на цените на широколентовите услуги, които тогава ще станат достъпни за една голяма част от населението. Опитът е показал с каква бързина може да нарасне търсенето, щом като цената бъде установена на точното ниво.

Няколко държави-членки вече направиха задължителен необвързания достъп до абонатната линия или са определили официално дати за влизане в сила на необвързания достъп (Германия, Австрия, Дания, Финландия, Италия, Нидерландия и Обединеното кралство; виж петия доклад за въвеждането в действие (3).

1.2. Контекст

Терминът „абонатна линия“ означава физическата верига, която свързва помещенията на абоната с главния репетитор на селищната централа или с всяко друго подобно устройство на далекосъобщителния оператор. Това отклонение в миналото представляваше чифт медни проводници (един чифт на една нормална телефонна линия), но вече все по-често се инсталират кабели от оптични влакна за свързването на големите потребители. Освен това се появяват също и други технологии за достъп до местната абонатна мрежа. (4). Необвързаният достъп до абонатната линия беше направен задължителен в някои държави-членки и той се използва главно за свързването на абонати, като малките и средните предприятия и домашните потребители, за които инсталирането на кабел с оптични влакна не представлява икономически жизнеспособна възможност.

В своето съобщение за преразглеждане от 1999 г. Комисията отбеляза, че предоставянето на необвързан достъп до абонатната линия ще засили конкуренцията и ще може освен това да ускори въвеждането на услуги за достъп до високоскоростни интернет услуги. Общественото допитване показа широк консенсус по отношение необходимостта от необвързания достъп до абонатната линия, за да се благоприятства появата на усъвършенствани услуги в една конкурентна среда (5).

Това положение се дължи на факта, че операторите са могли през относително дълги периоди да разгърнат техните мрежи за локален достъп, като се ползват от защитата на изключителни права, и че са могли да финансират инвестиционните си разходи благодарение на доходи, получавани поради монополното им положение. Освен това контролираната от заварения оператор мащабна инфраструктурна мрежа, изградена от чифтове медни проводници, не може винаги да бъде дублирана при изгодни икономически условия. Освен това обикновено не е възможно в един разумен интервал от време да бъдат изградени нови инфраструктури за локален достъп (кабелна телевизия, безжични локални мрежи, сателитна връзка), които да имат същата гъстота на покритие при същите условия на конкуренцията. При липсата на заместващи жизнеспособни от техническа и търговска гледна точка решения, едно предприятие в господстващо положение, което отказва да даде достъп до притежаваната от него инфраструктура, може, като се вземат предвид обстоятелствата и спецификата при отделните случаи, в светлината на съдебната практика на съдилищата на Общността, да представлява нарушение на член 82 от Договора.

2. СРЕДСТВА ЗА ДОСТЪП ДО АБОНАТНАТА ЛИНИЯ

За да се преодолее състоянието на ограничена конкуренция на пазара на достъпа до местната абонатна мрежа, посочен по-горе, са предвидени три вида достъп до абонатна линия:

1. Самостоятелно ползване на абонатната линия при необвързан достъп (необвързан достъп до усуканата медна двойка за конкурентно предоставяне на иновативни услуги от трети страни. В случай на самостоятелно ползване на абонатната линия при необвързан достъп усуканата медна двойка се отдава под наем на трета страна за изключително ползване. При това положение наемателят притежава цялостен контрол върху взаимоотношенията с неговите потребители при предоставянето на пълна гама от далекосъобщителни услуги по абонатната линия, включително за разработването на системи за цифрова абонатна линия (DSL) за високоскоростен пренос на данни.

2. Съвместно ползване на чифта медни проводници (необвързан достъп до високочестотния спектър на абонатната линия за конкурентно предоставяне на DSL системи и услуги от трети страни). При достъп от този вид завареният оператор продължава да предоставя телефонни услуги, докато новонавлизащият оператор предоставя услуги за високоскоростен пренос на данни по същата абонатна линия, като използва собствени високоскоростни модеми ADSL. Телефонният трафик и преносът на данни са разделени посредством сепаратор поставен преди комутатора на заварения оператор. Абонатната линия остава свързана и представлява част от обществената комутируема далекосъобщителна мрежа.

3. Високоскоростен битстрийм достъп (предоставяне на DSL услуги от заварения оператор). Високоскоростен битстрийм достъп се отнася за ситуация, когато завареният оператор инсталира връзка за високоскоростен достъп, която стига до абоната (например: чрез инсталиране на съоръжения и конфигурацията ADSL по свой избор на местната си абонатна мрежа), след това я прави достъпна за трети страни, за да им даде възможност да доставят високоскоростни услуги на потребителите. Завареният оператор може също да предоставя на своите конкуренти услуги на пренос, които дават възможност да се насочва трафикът на едно „по-високо“ ниво в йерархията на мрежата, където новонавлизащите оператори могат да разполагат вече с една точка на присъствие (например разположение на транзитен комутатор). Този вид достъп не предполага реално необвързан достъп до медния чифт на абонатната линия (но той позволява само използването на по-високите честоти на медната абонатна линия, както е описано в точка 2 по-горе].

По-подробни технически описания има в приложението.

Комисията смята, че тези три вида достъп до абонатната линия следва да се разглеждат като допълващи се. Наличието само на един от тези видове достъп не е достатъчен. Заедно те ще спомогнат за засилване на конкуренцията и за разширяване избора на всички потребители, като се даде възможност на пазара да определи коя оферта най-добре отговаря на нуждите на потребителите, като се взима предвид развитието на търсенето от страна на потребителите и техническите и инвестиционни изисквания, които ще последват в резултат от това за участниците на пазара.

3. КОНКУРЕНТНА СРЕДА НА ПАЗАРИТЕ

Този раздел разглежда сегашната конкурентна среда на пазарите, свързани с абонатната линия, както и икономическата обосновка за необвързания достъп до абонатната линия. Въпреки либерализирането на сектора на гласовата телефония от 1 януари 1998 г. в повечето държави-членки, пазарната мощ на заварените оператори остава непокътната на значителна част от далекосъобщителните пазари. Главната причина за това положение е наличието на ефекта „гърло на бутилка“ (bottleneck situation) на пазарите, свързани с абонатната линия, тъй като притежаваните от заварения оператор абонатни линии представляват ключовата инфраструктура, която му дава привилегирован достъп до крайните потребители за предоставяне на далекосъобщителни услуги на дребно.

3.1. Стимулиращият ефект на необвързания достъп до абонатната линия се изразява в увеличаване на конкуренцията и икономическата производителност

Независимо че търговските преговори се смятат за най-подходящия начин за постигане на съгласие за цената за достъп до абонатната линия, опитът е показал, че в повечето случаи намесата от страна на регулаторния орган се оказва необходима. Наистина поради липсата на конкуренция в този сектор е добре националният регулаторен орган (НРО) да наложи задължения за разходоориентирано ценообразуване, основано на специфични принципи и методи, гарантиращи ефективна и устойчива конкуренция в дългосрочен план и предвидима среда за участниците на пазара.

За да се постигне целта за разширяване на потребителския избор, икономическите стимули, създадени от политическата рамка, и по-специално методологията на ценообразуването, трябва да насърчат всички оператори да направят подходящи инвестиции. Така например, когато цената се установява на ниво, което не би могло да попречи на един новонавлизащ оператор при решаването на въпроса „да изгради или да наеме“, необвързаният достъп до абонатната линия може да стимулира конкуренцията между отделните инфраструктури в дългосрочен план, като позволи на новите оператори да изпитат пазара, преди да изградят своя собствена инфраструктура. То може също да направи пазара на обикновената гласова телефония по-конкурентен и с повече нововъведения и да допринесе за въвеждането на местни широколентови услуги (високоскоростни). Възможно е, разбира се, завареният оператор да въведе тези технологии в избран от него момент, но е вероятно те да се появят по-бързо, ако на новонавлизащите оператори на пазара бъде разрешено да подобрят абонатните линии на заварения оператор и да предложат директно на абонатите широколентови услуги. Така предоставената на новонавлизащите оператори свобода за въвеждане на услуги, независимо от решенията на господстващия оператор, представлява сериозен аргумент в полза на необвързания достъп до абонатната линия, а не на препродажбата, защото с препродажбата новонавлизащите оператори са принудени да предлагат услуги, идентични на тези, предоставяни от господстващия оператор.

Важно е да се установи рамката, в която ще се впише задължителният достъп до абонатните линии на заварените оператори и свързаните с това мерки за контрол на ценообразуването, като се изхожда от конкретни цели, що се отнася до развитието на икономическата ефективност, развитието на конкуренцията и оптимизирането на благоденствието на потребителите и на абонатите.

3.2. Анализ на пазара — пазарна мощ на заварения оператор — ключовата роля на абонатната линия

В директивата относно ефективната конкуренция на пазара на далекосъобщенията (6) Комисията разграничи различни услуги на дребно на фиксирана телефония, а именно първоначалното свързване, месечният абонамент, селищни, междуселищни разговори и разговори на дълги разстояния. Тези видове услуги трябва да се наблюдават внимателно поради скоростта на технологичното развитие и да се преоценяват редовно за всеки конкретен казус. Понастоящем тези услуги не са взаимозаменяеми едни с други и поради това следва да бъдат разглеждани като различни съответни пазари.

Абонатната линия преди всичко е инфраструктура, позволяваща предоставянето на далекосъобщителни услуги на дребно. Засегнати са две големи групи пазари на услуги на дребно:

— първата е тази на класическите услуги на фиксираната телефония на дребно, предлагани на домашните абонати, на независими абонати и малки фирми и на големи предприятия. Този пазар вече е много добре развит и организиран.

— втората е новоразвиващ се пазар и се състои от високоскоростни далекосъобщителни услуги, които могат да бъдат предоставяни под формата на DSL услуги, чрез абонатната линия.

Освен това абонатната линия представлява съоръжение, което може да бъде оценено и отдадено под наем на конкуренти: това означава, че щом бъде предоставен достъп до тази част от мрежата на заварения оператор, започва да се развива един нов пазар на достъпа, представляващ съответен пазар, който също трябва да бъде взет предвид.

В резултат на либерализирането на сектора на гласовата телефония от 1 януари 1998 г. в повечето държави-членки предлагането на услуги от новонавлизащите оператори се разви бързо, по-специално на пазара на международните разговори и в по-малка степен на този на пазара на регионалните разговори. В същото време, като се имат предвид разходите за инвестиции в инфраструктурата за местен достъп и/или зависимостта по отношение на предлаганите услуги от заварените оператори, конкуренцията за предоставянето на всички услуги на гласовата телефония (включваща пазарите на свързването с мрежата, месечния абонамент и местните повиквания) остана ограничена в сектора на бизнес абонатите в градските зони. В резултат всеки от тези пазари се характеризира с различна конкурентна среда и докато пазарните дялове на заварените оператори намаляват на пазарите на регионалните и на международните разговори, то те все още продължават да доставят преобладаващата част от услугите за достъп до крайните потребители — свързването с мрежата и наемането на линия — и притежават дял от пазара на местните разговори, над 90 %, който в повечето случаи граничи със 100 %, с изключение на Обединеното кралство.

Местната мрежа за достъп на заварения оператор (т. е. чифтовете медни проводници, които свързват крайните потребители с най-близките главни разпределители) не е единствената техническа инфраструктура, която дава възможност да се предоставят услуги на дребно на абонатите. Съществуват други възможности, като мрежите с оптически кабел, безжичните мрежи или подобрените кабелни телевизионни мрежи. Въпреки това нито една от тези възможности не може да се счита за равностойна. За момента мрежите с оптичен кабел са конкурентоспособни само като преносни линии на пазара на едро, а колкото до мрежата за разпространение на дребно само в много специфични ниши, като мрежата, свързваща офис сгради или една тясно определена географска зона. Безжичните мрежи се явяват в краткосрочен и средносрочен план, най-подходящото разрешение на специфичните нужди на представителите на свободните професии и на малките предприятия или на отделни крайни потребители, които имат специфични изисквания, но те са икономически неизгодни за обслужване на преобладаващата част от потребителите от жилищните квартали. Кабелните мрежи, които са създадени за предаване на телевизионен сигнал само в една посока, се нуждаят от скъпи приспособявания, за да могат да бъдат годни за предоставяне на двупосочни далекосъобщителни услуги. Освен това предоставянето на високоскоростни услуги по кабела предполага потребителите да разделят капацитета на един кабелен канал, което означава, че високоскоростен пренос на данни чрез кабелни модеми не предлага същия капацитет както медният чифт, модернизиран чрез DSL технологиите, който е предназначен само за един потребител. Освен това обикновено кабелните мрежи нямат национално покритие освен може би в малък брой страни, където положението ще трябва да се преценява, като се вземат предвид неговите особености, което би позволило на новонавлизащите оператори да обслужват същите географски пазари, както и заварените оператори, както за доставката на класически услуги на гласовата телефония на дребно, така и за доставката на новите DSL услуги. Другите нови технологии като използването на електрическата мрежа например засега не се явяват икономически и технически жизнеспособно решение. Разбира се, това положение може да претърпи развитие с времето, но понастоящем никоя от тези други мрежи не може, взета отделно или даже в комбинация с някоя друга, да бъде разглеждана като заместващо разрешение по отношение на чифта медни проводници на заварения оператор на пазара, за доставката в мащабите на една страна на далекосъобщителни, тясно или широколентови, услуги на дребно.

Абонатните мрежи на заварените оператори са се развивали на национално равнище във всяка от държавите-членки. Новонавлизащите оператори получават лицензи от националните органи и за тях се предполага, че ще бъдат конкуренти на националните пазари. Поради това географският пазар, на който конкуренцията нормално би трябвало да се развива, при липса на пречки, имащи ефекта на „тесен вход“, е националната територия на всяка държава-членка. Това вече наистина е така в областта на международните разговори и разговорите на дълги разстояния, за които благодарение на достъпа чрез взаимното свързване не съществува „тесен вход“, който да възпрепятства новонавлизащите оператори да правят търговски оферти на национално равнище. Ефектът „гърло на бутилка“, който бе приложен първо при предоставянето на достъп и услугите за местните разговори а сега, при предоставянето на високоскоростни услуги, не пречи новонавлизащите оператори да развиват местни мрежи с по-ограничен обхват, както в градските гъсто населени зони, например, но с такива мрежи, обикновено те не са в състояние да се конкурират на национално равнище при равнопоставени условия със заварените оператори, и да предоставят същата широка гама от услуги (виж по-долу). В съответствие със съществуващата съдебна практика територията на държавите-членки представлява съществена част от общия пазар.

Следователно, при липсата на необвързан достъп до абонатната линия на заварените оператори, и въпреки важните мерки, приети неотдавна, като въвеждането на предварителен избор на оператора за телефонните разговори, новонавлизащите оператори не са в състояние да се конкурират на няколко пазара, включително предоставянето на високоскоростни услуги на по-голяма част от крайните потребители. Това положение би могло да се измени в дългосрочен план. Новото развитие ще трябва да се следи отблизо.

Заварените оператори имат господстващо положение на традиционния пазар на теснолентовите телефонни услуги. Това става ясно и при прегледа на пазарните дялове на заварените оператори, който е най-класическият метод за оценяване на господстващо положение. Пазарният дял на заварените оператори при всички случаи е значително над 50 %, дори на най-конкурентния съответен пазар — този на международните разговори — на най-отворения географски пазар — Обединеното кралство, където либерализацията започна още през осемдесетте години. Както това вече беше посочено по-горе, на другите пазари като този на местните разговори пазарният дял на заварените оператори достига в по-големия брой случаи над 90 % и често граничи със 100 %.

Докато взаимното свързване и изборът на оператора позволяват да се отворят за конкуренция пазарите на международните разговори и разговорите на далечни разстояния, абонатната линия е ключовата инфраструктура за предоставянето на услуги за достъп до крайните потребители (свързване с мрежата и наемане на линия) и остава под контрола на заварените оператори. Независимо че в някои страни предварителният избор на оператора позволява също предоставянето на услуги за селищни разговори (генериране на разговор) от други оператори, където случаят все още не е такъв, абонатната линия пак е ключова инфраструктура за предоставянето на услуги за местни разговори. Следователно абонатната линия представлява инфраструктура от типа „гърло на бутилка“ за предоставяне на достъп на дребно в рамките на целия национален пазар и също в повечето случаи за предоставяне на услуги за местни разговори, които формират два съответни пазара на услуги, които не са взаимозаменяеми.

На новите пазари на високоскоростни услуги положението не е така ясно. Все пак, когато съществува предлагане на нови високоскоростни услуги, заварените оператори имат вече силно присъствие и биха били при сегашните условия в състояние да затвърдят господстващото си положение също и на този нов пазар поради привилегирования достъп до абонатите, който те имат благодарение на съществуващите национални мрежи на чифтовете медни проводници.

Следователно, изглежда, че титулярите на националната абонатна мрежа дават на заварените оператори значително предимство за запазване на тяхното господстващо положение на пазарите на съществуващите услуги на дребно на гласовата телефония, независимо от тяхното либерализиране, или за установяването на подобни положения на новите възникващи пазари за доставка на широколентови услуги. Мрежата на чифтовете медни проводници на заварения оператор представлява основна инфраструктура за предоставянето на: i) услуги на дребно за достъп до гласовата телефония, включително и на терминиране на разговори; ii) услуги за селищни разговори (генериране на разговори) (7); и iii) широколентови услуги, предоставяни на крайни потребители. Тези услуги представляват три различни съответни пазара.

Като се има предвид размерът на необходимите инвестиции и абсолютната стойност на разходите, необходими за дублирането на национално равнище на мрежата на заварения оператор, с идентична гъстота на покритие на населението, твърде вероятно е това да представлява бариера за навлизане на пазара за който и да е конкурент. Със съществуващите технологии няма да бъде икономически осъществимо (8), или ще бъде изключително трудно, да се изгради една равностойна инфраструктура в национален мащаб (9) в един разумен период от време, дори за основните конкуренти на съществуващите заварени оператори, и особено за заварените оператори на другите държави-членки, които разширяват дейностите си в съседните европейски страни, самостоятелно или в сътрудничество с други.

Отказът на един заварен оператор да предостави на своите конкуренти достъп до абонатните си линии, следователно е в състояние да лиши новонавлизащите оператори от всякаква възможност да го конкурират на националния пазар (10) за трите изброени услуги и тогава техният периметър на действие ще бъде ограничен до регионалните или местните пазари, на които те биха успели да създадат заместващи мрежи. Много малко вероятно е в един разумен период от време да се успее да се групират всички тези заместващи мрежи и да се изгради мрежа, заместваща националната мрежа на медните чифтове на заварения оператор, като при това се обслужват същите потребители. Следователно, към момента абонатната линия се разглежда като съществено съоръжение и новонавлизащите оператори трябва задължително да имат достъп до него, за да могат равнопоставено да се конкурират на национално равнище, със заварените оператори, на трите пазара на изброените услуги на дребно и да обслужват същите потребители.

Като се има предвид скоростта на технологичния прогрес и развитието на пазара, които влияят върху техническата и икономическата оценка на алтернативите на медните чифтови проводници, настоящият анализ би следвало да се преразгледа, без да предопределя решенията, които биха могли да бъдат взети по всеки конкретен казус.

4. ПРИЛАГАНЕ НА ПРАВИЛАТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

4.1. Задължение за господстващия оператор да предостави достъп до абонатната линия в съответствие с правилата на конкуренцията

Отказът за предоставяне на достъп до абонатната линия на конкуренти, поискали този достъп, е вероятно да съдържа различни форми на злоупотреба с господстващо положение по смисъла на член 82 от Договора.

— Отказ за договаряне: на трите съответни изброени пазари, когато завареният оператор е единствен доставчик на услуги посредством абонатната линия, отказът да се предостави на конкурентите достъп до тази абонатна линия, би могъл при определени условия да представлява нарушение на член 82, ако има за резултат да попречи на каквато и да е конкуренция на съответните национални пазари и ако този достъп е необходим за доставянето на крайните потребители на услуги с национален обхват, както това изглежда е настоящият случай. Господстващият оператор би трябвало да достави на всичките си конкуренти достъп при условия, не по-малко благоприятни от тези, които той прилага за всички свои последващи дейности. Достъпът до абонатната линия може да бъде поискан при определени условия: — наличният капацитет в мрежата на установения оператор трябва да бъде достатъчен за да може да бъде предоставен достъп, — отказ да бъде предоставен достъп би ограничил появяването на нови услуги или би направил невъзможна всяка конкуренция на съответните пазари в съответствие с горното определение, — предприятието, което иска достъпа, е готово да плати една недискриминационна цена за достъпа, — и не съществува обективна причина да бъде отказан достъпът.

— Дискриминация: на трите съответни изброени пазара, когато завареният оператор предоставя вече достъп до абонатната линия поне на един оператор, дори ако става въпрос за едно от неговите собствени дъщерни дружества, един отказ да бъде предоставен достъп може при определени обстоятелства да бъде приравнен на дискриминационна практика и да представлява злоупотреба с господстващо положение.

— Ограничаване на производството, на пазарите или на техническото развитие във вреда на потребителите. Един отказ да се предостави достъп под форма на съвместен или самостоятелен необвързан достъп може при определени обстоятелства да ограничи развитието на нововъзникващите пазари като тези на високоскоростни телекомуникационни и интернет услуги, или да попречи на развитието на конкуренцията на съществуващите пазари, като този на класическите услуги на гласова телефония. Един заварен оператор, който подчини съвместния достъп до високоскоростните услуги (виж точка 2), при условие че ще продължава да предоставя собствени теснолентови далекосъобщителни услуги на същите крайни потребители и наред с това откаже самостоятелния необвързан достъп до абонатната линия, би могъл при определени обстоятелства с поведението си да представлява злоупотреба. Едно такова ограничение би довело до ограничаване на конкуренцията, тъй като то би намалило възможността за конкурентите да навлязат на пазарите или да развият своите дейности. Имайки предвид факта, че самостоятелният необвързан достъп успешно е въведен в редица страни, ще трябва обективно да се оправдае това ограничение.

4.2. Задължения на операторите с господстващо положение по отношение на условията за достъп и на ценообразуването

Когато господстващият оператор не прави формален отказ на едно искане за самостоятелен или съвместен необвързан достъп до абонатната линия, но определя съвкупност от условия за достъп, които ограничават конкуренцията, може да се окаже, че са налице други форми на злоупотреба, които също могат да представляват нарушения на член 82 от Договора.

— Закъснения: при нормални условия достъпът следва да бъде даден бързо. Ако даването на достъпа се забави, заварените оператори, биха могли на практика да си запазят възникващия пазар на високоскоростните услуги, основани на технологиите DSL, което би им позволило да разпрострат и по отношение на тази нова област на дейност господстващото си положение, което вече заемат в мрежата, или да забавят момента, в който новите оператори ще могат да ги конкурират при равностойни условия на повечето от съответните пазари на гласовата телефония. Последиците от тези закъснения без обективни причини биха могли следователно да бъдат същите, най-малкото в краткосрочен план, като тези от един категоричен отказ за предоставяне на достъп, а тези закъснения биха могли да бъдат атакувани по реда на член 82 на същото основание както и един отказ.

— Дискриминация: Злоупотребите чрез дискриминация могат да имат различни форми, като дискриминационно ценообразуване, закъснения при предоставянето на достъпа или закъснения при отстраняването на техническите проблеми, свързани с достъпа, техническата конфигурация на достъпа и в конкретния случай на достъпа до абонатната линия(т.е. ако достъпът не включва системата за експлоатация и услугите по оказване на техническа помощ или други функции, използвани от заварения оператор за предоставяне на услуги посредством абонатната линия), дискриминацията, дължаща се на условията, свързани с предлагането (или липсата на предлагане) на съвместно разполагане. Тези практики могат да представляват дискриминационно поведение по смисъла на член 82, буква в).

— Злоупотреби при ценообразуване: за заварените оператори начинът на ценообразуване може да представлява друг начин за ограничаване на конкуренцията, въпреки че формално те са предоставили достъп до абонатната линия..Три главни групи потенциални злоупотреби в областта на ценообразуването могат да се определят: а именно необосновано високи цени за достъп до абонатната линия, прилагането на хищнически цени за услугите, предлагани на крайните потребители и ценова преса между двете посочени по-горе цени. Всички те могат да представляват нарушение на член 82. Рискът от ефекта на ценовата преса е по-голям, когато тарифите на заварения оператор не са били напълно ребалансирани в съответствие с принципа на разходоориентираност на цените.

5. ПРИЛАГАНЕ НА СЕКТОРНИТЕ СПЕЦИФИЧНИ ПРАВИЛА (ONP)

5.1. Общи положения

Рамката на прилагането на предоставянето на отворени далекосъобщителни мрежи (ONP) цели да хармонизира условията за отворен и ефективен достъп и използване на обществените далекосъобщителни мрежи и когато са налице условията за това, на обществените далекосъобщителни услуги. Директивите ONP определиха условията, приложими по отношение на достъпа до специални видове мрежи и услуги и на тяхното използване. Така например директивата относно наетите линии (11) се отнася до достъпа до предавателните мощности на наетите линии и до тяхното използване, директивата за гласовата телефония (12) се отнася до достъпа до обществените телефонни мрежи и услуги, включително някои нови способи за достъп и тяхното използване, а директивата относно взаимното свързване (13) урежда най-общо взаимното свързване и достъпа до обществените далекосъобщителни мрежи и услуги.

Изразът „достъп до мрежата“, така както е използван в директивите ONP, указва обстоятелството, че е направен възможен достъпът до една или няколко части от съществуващата мрежа за използване от една друга страна, но това няма никакво въздействие върху собствеността на елементите на мрежата. Задълженията да бъдат разгледани или да бъдат удовлетворени исканията за достъп до мрежата, съдържащи се в секторните директиви (приложими по отношение на операторите, за които се смята, че имат значителна пазарна мощ) не задължават заварените оператори да осигурят самостоятелен необвързан достъп до абонатната линия, независимо че те не накърняват задълженията за предоставяне на достъп, които могат да бъдат наложени на операторите с господстващо положение в съответствие с правилата за конкуренцията. Само директивата за наетите линии задължава лицензираните оператори да отдават под наем на трети страни за тяхно изключително ползване предавателни мощности при хармонизирани условия.

5.2. Специфичен достъп до мрежата

Съвместният достъп до високочестотния спектър на абонатната линия е обхванат в член 16 от Директивата за гласовата телефония и от член 4 от Директивата за взаимното свързване. Услугите за високоскоростен битстрийм достъп са обхванати от член 16 от Директивата за гласовата телефония, а предоставянето на свързана с предавателен капацитет (back-haul) — от член 10 от Директивата за наетите линии. Директивите за отваряне на мрежата (ONP) не се отнасят за самостоятелния необвързан достъп до абонатната линия.

Когато един оператор, уведомен за това, че притежава значителна пазарна мощ по смисъла на Директивата за гласовата телефония, предоставя съвместен необвързан достъп до абонатната линия за своите собствени услуги, той си предоставя специален достъп до мрежата доколкото той използва обществената фиксирана телефонна мрежа, за да предоставя обществено достъпни далекосъобщителни услуги. При тези обстоятелства лицензираният оператор трябва да прилага същите условия на другите предприятия, които предоставят същите услуги и той трябва да предоставя специален достъп до съоръженията на мрежата и информация на другите при същите условия и при същото качество, както ги предоставя за своите собствени услуги или тези на неговите дъщерни предприятия или партньори (Директива 98/10/ЕО, член 16, параграф 7).

Когато един уведомен оператор не си доставя вече този вид достъп, той трябва поне да разглежда (14) разумните искания за специален достъп до мрежата. Като се има предвид, че повечето оператори от Европейския съюз си предоставят разделен достъп до локалния контур за техните собствени служби, не е възможно да се приеме, че едно искане за достъп от същия вид, изхождащо от един нов оператор, не е разумно. Следователно един оператор може да избегне това задължение да разглежда исканията за предоставяне на достъп само ако следните две условия са налице (член 16, параграф 1):

— съществуват заместващи, технически и търговски жизнеспособни разрешения за искания специален достъп, и

— исканият достъп не отговаря на наличните средства, за да бъде удовлетворено искането.

Като се има предвид, че разделянето на достъпа се прилага по отношение на съществуващите локални контури, слабо вероятно е да се постави проблемът за липсата на налични средства за удовлетворяване на искането, а следователно в повечето случаи двете условия, необходими за да бъде отказано предоставянето на достъп, няма да бъдат налице. Всеки отказ от този вид би трябвало да бъде обоснован поотделно.

5.3. Високоскоростни битстрийм услуги

Законодателството на Общността не прави задължително предоставянето на услуги за високоскоростен достъп, но то предвижда, че ако един заварен оператор предоставя услуги DSL за предаване на данни за своите собствени служби, за дъщерни дружества или за трети лица, той трябва също да предоставя същия вид достъп на всички при прозрачни и недискриминационни условия (Директива 98/10/ЕО, член 16, параграф 7).

Високоскоростният достъп не може да се разглежда като технически и икономически равностоен на предоставянето на достъп до медната двойка на абонатната линия, тъй като една услуга за високоскоростен достъп задължава новонавлизащия оператор да използва високоскоростни модеми и другите съоръжения, предоставяни от заварения оператор, което в крайна сметка се отразява на икономическата страна на услугата и предполага ограничения, отнасящи се до вида модем, който клиентът или новият оператор може да купи или наеме (15).

5.4. Наемане на преносен капацитет

Операторите, уведомени за това, че притежават значително въздействие върху пазара на обществената далекосъобщителна мрежа, са уведомени също и за това, че имат значително въздействие върху пазара по смисъла на Директивата за наетите линии 92/44/ЕО (16). По тази причина те са подчинени на задължението да предоставят нает трансмисионен капацитет на други страни, като им предлагат същите условия и същото качество като за собствените си услуги или тези на техните дъщерни предприятия или партньори. (Директива за наетите линии 92/44/ЕО, член 8, параграф 2).

Когато един лицензиран оператор предоставя високоскоростна битстрйим услуга, той обикновено изпраща трафика на клиента към една или няколко точки, в които предоставящите услуги могат да се свържат, така че предоставящите услуги не трябва да изграждат собствена мрежа до всички селищни централи и еквивалентни съоръжения. Когато наетият преносен капацитет се предоставя вътрешно за това се прилагат недискриминационните разпоредби в съответствие с член 8, параграф 2 от Директива 92/44/ЕО.

5.5. Съвместно ползване на помещения и съоръжения (Collocation)

За да бъде ефективно, предоставянето на правото на необвързан достъп до абонатната линия следва да бъде съпроводено с право за съвместно ползване на помещения и съоръжения. Националните регулаторни органи (НРО) трябва да вземат мерки, за да направят така, че третите страни, на които е даден необвързан достъп до абонатната линия, да имат също и възможност да разположат и съоръжения в помещенията на оператора на абонатната линия. Член 11 от Директива 97/33/ЕО относно взаимното свързване признава на държавите-членки правото да наложат споразумения за съвместно ползване. Когато поради липса на пространство физическото съвместно ползване не е възможно, националните регулаторни органи могат да поискат от заварения оператор да предостави взаимно свързване от разстояние (наречено съвместно ползване от разстояние), което дава възможност на третите страни да свържат съоръжение, което е било инсталирано на съседно място. Едно проучване, направено за нуждите на Комисията, позволи да се изработи съвкупност от практически препоръки и насоки по прилагане на съвместното ползване на помещения и съоръжения за НРО и за операторите (17).

Регулаторните органи би трябвало да разгледат едновременно еднократните разходи за физическото осъществяване на съвместното ползване и разходите за съвместно ползване на помещенията и съоръженията, тъй като те са част от целия пакет услуги, необходим на новонавлизащи оператори, които търсят да се възползват от възможността на необвързания достъп до абонатната линия. Най-подходящият начин за покриване на еднократните разходи би могло да бъде чрез заплащането на твърдо определена цена. Ако обаче разходите, които трябва да понесе завареният оператор, се покриват за определен период от време, ще бъде нормално да се въведе факторът риск при изчисляването на тази сума.

6. ЗАДЪЛЖЕНИЯ НА НАЦИОНАЛНИТЕ РЕГУЛАТОРНИ ОРГАНИ И ОРГАНИТЕ ПО ЗАЩИТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Във всички държави-членки на Европейския съюз по силата на националното законодателство, прието за транспониране на директивите на Общността, са създадени национални регулаторни органи, които са натоварени с прилагането на регламенти, специфични за сектора на далекосъобщенията. Политиката на Общността е да насърчава конкуренцията както между инфраструктурите, така и конкуренцията между услугите, и НРО трябва да се съобразяват с това, когато взимат мерки. Националните регулаторни органи могат също да предвидят създаването на бърза процедура за разрешаване на споровете, което би позволило да се разрешават бързо споровете, свързани с необвързания достъп.

НРО имат да играят твърде специфична роля при определянето на съвкупността от условията и изискванията, приложими към предложенията за необвързан достъп до абонатната линия на заварения оператор. Що се отнася до цените и разходите, националните регулаторни органи трябва да прилагат принципите на прозрачност и на разходоориентираност по отношение на достъпа до абонатната линия на заварените оператори, като следва да спазват следните принципи:

— правилата за изчисляване на разходите и за ценообразуването трябва да бъдат прозрачни и поставени на обективна основа,

— правилата за ценообразуването трябва да гарантират, че заварените оператори ще са в състояние да покриват съответните си разходи и да получават разумна печалба.

— правилата за ценообразуването, приложими по отношение на абонатната линия, трябва да бъдат съвместими с целта за поощряване на лоялна и устойчива конкуренция и да създават ефективни стимули за инвестиции в местни инфраструктури за достъп, заместващи абонатната мрежа (18),

— правилата за ценообразуването следва да гарантират, че няма изкривяване на пазара, и по-специално, че няма ценова преса между цените на едро и цените на дребно на услугите, предлагани от заварения оператор.

В някои случаи тези принципи могат да са в противоречие помежду си, по-специално когато цените на дребно на заварения оператор остават изкривени в резултат на наследен от миналото дисбаланс в ценообразуването и поради упорити пречки пред ребалансиране на цените. При такива обстоятелства е възможно НРО да бъдат принудени да предвидят преходни мерки, с които да се избегне изкривяването на конкуренцията в краткосрочен план, запазвайки същевременно конкуренцията в дългосрочен план,

Правилата на Общността в областта на конкуренцията остават приложими наред със специфичните регламенти в областта на секторите и НРО, както всеки друг публичен орган, са длъжни да спазват разпоредбите на Договора (19). Ето защо в своето съобщение за споразуменията за достъп (20) Комисията е постановила, че НРО трябва, когато взимат решения, свързани с индивидуални споразумения за достъп, да спазват едновременно секторните правила ONP и общите правила за защита на конкуренцията. Взетите от НРО решения въз основа на секторното законодателство могат да бъдат разглеждани в светлината на правилата на Общността за конкуренцията. Същите принципи се прилагат и по отношение на националните органи за защита на конкуренцията Член 86 от Договора предвижда, че когато става въпрос за публични предприятия или за предприятия, на които са предоставени изключителни или специални права, държавите-членки не следва да постановяват и да поддържат в сила каквито и да било мерки, противоречащи на правилата на Договора, и по-специално на правилата за конкуренцията. По-общо и когато става въпрос за всички предприятия, член 10 от Договора изисква държавите-членки да осигурят изпълнението на задълженията, произтичащи от Договора и да се въздържат от всякакви мерки, които биха могли да застрашат постигането на тези цели.

Съдът е постановил именно (21), че член 10 (предишен член 5) и член 86 (предишен член 90) от Договора за ЕИО трябва да бъдат тълкувани в следния смисъл:

i) забранява се на националните органи да насърчават сключването на споразумения за цените в противоречие на член 81, параграф 1 или евентуално на член 82 от Договора.

ii) не следва да се одобряват от тези органи тарифите, резултат от тези споразумения.

Това тълкуване ще бъде приложимо също и по отношение на всяка практика, представляваща нарушение на член 82. Комисията ще проучва дали държавите-членки, и по-специално НРО или органите за защита на конкуренцията, прогласяват или поддържат мерки, противоречащи на правилата на Общността за конкуренцията, което би представлявало нарушение или на член 86 от Договора във връзка с член 82, или нарушение на член 10 от Договора също във връзка с член 82. Ако това е така, тя ще предприеме съответните действия.

7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ

Предоставянето на достъп до абонатната линия на всички новонавлизащи оператори ще увеличи равнището на конкуренцията и технологическото обновление на пазара на достъпа до местната мрежа в отговор на което ще се стимулира конкурентното предоставяне на потребителите на пълна гама от далекосъобщителни услуги, от обикновената гласова телефония до широколентовите мултимедийни услуги и до услугите за високоскоростен достъп до Интернет.

Трите вида достъп до абонатната линия, изброени в точка 2, се допълват един с друг и всичките би следвало да бъдат достъпни на пазара. Заедно те допринасят за засилване на конкуренцията и за обогатяване избора на всички потребители, като дават възможност на пазара да определи кои услуги най-добре отговарят на нуждите на клиентите, като се държи сметка за развитието на потребителското търсене и за техническите и инвестиционните изисквания към участниците на пазара. Това ще даде възможност да се насърчи развитието на услугите за високоскоростен достъп до Интернет, предназначени за малките предприятия и потребители, което ще благоприятства ръста на е-търговията и е-бизнеса.

Във всички случаи правилата за защита на конкуренцията са приложими и господстващите оператори, които отказват да предоставят достъп до абонатната линия на конкуренти, които са го поискали, могат да извършат различни видове злоупотреби с господстващо положение по смисъла на член 82 от Договора като отказ за преговори и ограничаване на производството, на пазарите или на техническото развитие в ущърб на потребителите. Когато се предоставя достъп, много съществено е това да стане при лоялни и недискриминационни условия, за да има успешно отваряне на абонатната линия и положително въздействие върху развитието на един конкурентен пазар на далекосъобщителните услуги, и по-специално на високоскоростните услуги. Това изисква да се наблюдават отблизо сроковете, цените и договорните споразумения, сключени между заварените и новонавлизащите оператори.

Комисията е убедена, че препоръчаният необвързан достъп до абонатната линия ще бележи нов важен етап по пътя към един по-ефективен и по-конкурентен пазар на далекосъобщителните пазари и че той ще улесни ускореното развитие на Интернет услугите.

(1) СОМ (1999) 539, htpp://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/review99en.pdf

(2) ОВ… (предстои да бъде публикуван).

(3) COM(1999 г.) 537 от 11 ноември 1999 г., пети доклад за прилагането на регулаторния пакет в областта на далекосъобщенията, виж http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/5threport.html.

(4) Безжични мрежи, енергийни мрежи и т. н., и мрежи за кабелна телевизия.

(5) Съобщение на Комисията относно резултатите от общественото допитване за преразглеждането на законодателната рамка на комуникациите от 1999 г. (СОМ(2000 г.)…).

(6) Директива 96/19/ЕО, съображение 20 (ОВ L 74, 22.3.1996 г., стр. 13).

(7) Когато изборът и предварителният избор на оператора не са още достъпни за местните повиквания (генериране на повикване).

(8) Виж решението на Съда на Европейските общности от 26 ноември 1998 год., Oscar Bronner Gmbh & Co. KG срещу Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag Gmbh & Co. Kg, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft mbH & Co. Kg и Mediaprint Anzeigengesellschaft mbH & Co. Kg, Дело №-7/97, параграф 44.

(9) Освен, може би в най-малката от страните на ЕС, Люксембург.

(10) Виж решението Oscar Bronner, параграф 38.

(11) Директива 92/44/ЕИО на Съвета от 5 юни 1992 г. относно прилагането на предоставянето на отворена далекосъобщителна мрежа за наетите линии (ОВ L 165, 19.6.1992 г., стр. 27), изменена с Директива 97/51/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 октомври 1997 г. (ОВ L 295, 29.10.1997 г., стр. 23), и Решение 98/80/ЕО на Комисията от 7 януари 1998 г. (92/44/ЕИО, ОВ L 14, 20.1.1998 г., стр. 27).

(12) Директива 98/10/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 1998 г. относно прилагането на предоставянето на отворена далекосъобщителна мрежа (ONP) по отношение на гласовата телефония (ОВ L 101, 1.4.1998 г., стр. 24).

(13) Директива 97/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 1997 г. относно взаимното свързване в сектора на далекосъобщенията с оглед осигуряването на общодостъпна услуга и възможността за съвместно функциониране чрез прилагането на принципите на предоставяне на отворена далекосъобщителна мрежа (ONP), (ОВ L 199, 26.7.1997 г., стр. 32), изменена с Директива 98/61/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 септември 1998 г. по отношение на преносимостта на номера и предварителния избор на оператора (ОВ L 268, 3.10.1998 г., стр. 37).

(14) Директива 98/10/ЕО предвижда задължение, изразяващо се в „разглеждане“ на исканията. Директива 97/33/ЕО предвижда по-обвързващото задължение за „отговаряне“ на исканията.

(15) Международната стандартизация още не е достигнала стадия, при който възможността за съвместно функциониране между системите DSL на различните производители може да бъде гарантирана, без показателите да бъдат чувствително засегнати от това.

(16) Виж ISPO htpp://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc

1 януари 2000 г. — Информация, получена от държавите-членки, що се отнася до организациите, имащи известно присъствие на пазара.

(17) Виж htpp://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/Study-en.htm,

януари 1999 г. „Recommended practices for collocation and other facilities sharing for telecommunications infrastructure“ — изследване, осъществено от Eutelis Consult/Horrocks Technology/Tera Consultants.

(18) По принцип тази цел е осъществима, ако се възприеме една система за ценообразуване, основана на текущите разходи. Текущите разходи са разходите, които представляват, по днешни цени, изграждането на модерна, равностойна, ефективна инфраструктура и предоставянето на този вид услуга.

(19) Виж дело 66/86 (Ahmed Saeed).

(20) Виж известието за достъп, параграф 19.

(21) Виж дело 66/86, цитирано по-горе (Ahmed Saeed), параграф 58.

ПРИЛОЖЕНИЕ

Технически анализ на необвързания достъп до абонатната линия

1. ОСОБЕНОСТИ НА НЕОБВЪРЗАНИЯ ДОСТЪП ДО АБОНАТНАТА ЛИНИЯ

1.1. Самостоятелно ползване на абонатната линия

В случай на самостоятелно ползване на абонатната линия чифтът медни проводници се отдава под наем на трети оператор за негово изключително ползване. Наемодателят губи контрола върху връзката със своя абонат за доставката на съобщителни услуги и всякакви задължения за предоставяне на общодостъпна услуга от страна на наемодателя не се прилагат повече по отношение на този конкретен клиент.

Примери за употреба:

Пример (i): Клиентът желае да смени доставчика на телефонната услуга и/или на наета линия и новонавлизащият оператор използва необвързан достъп до абонатната линия, за да отнеме абоната на заварения оператор на пазара и да предостави конкурентни услуги (Както е посочено по-горе, малко нови оператори се ограничават до едно обикновено предлагане на телефонна услуга от този вид; те предпочитат да предоставят широколентови услуги за предаване на данни или пакет от няколко услуги за глас и данни).

Преконфигурирана предишна връзка

Главен разпределител

Местен комутатор на заварения оператор на пазара

Телефонна мрежа

Абонатна линия

Към новонавлизащия оператор

Телефонна мрежа

Пример ii): Новонавлизащият оператор използва необвързан достъп до абонатната линия, за да предоставя услуга за високоскоростно предаване на данни на един клиент по втора линия с помощта на модем DSL от какъвто и да е вид. Клиентът запазва заварения оператор като доставчик на телефонни услуги по първата линия.

Главен разпределител

Местен комутатор на заварения оператор на пазара

Телефонна мрежа

Модем XDSL

Абонатна линия

Мултиплексор за достъп DSL на новонавлизащия оператор

Компютър

Нов оператор

(DSLAM)

Необвързаният достъп до абонатната линия ще даде възможност на конкурентите да доставят на своите клиенти цяла гама от широколентови услуги, поливалентни и рентабилни, основани на новите технологии DSL (например HDSL за наети линии от 2 Mbit/s, VDSL за вериги с голям капацитет до 50 Mbit/s, виж таблицата). Това сигурно ще допринесе за подобряване на положението на конкуренцията за наетите линии и широколентовите услуги в Европейския съюз.

Таблица — налични технологии за доставяне на широколентови услуги (единствен чифт медни проводници)

DSL или цифрова абонатна линия е родовото понятие, означаващо едно семейство технологии, които преобразуват медната абонатна линия в една широколентова линия, която е в състояние да предава на няколко видеоканала в дома на абонатите.

Съществува голямо разнообразие от DSL технологии, така че обикновено те се означават с акронима xDSL. Всеки тип технология DSL има собствени уникални характерни особености, свързани с показателите (максимален капацитет за широколентов пренос на данни), разстояние, на което се запазват най-добрите показатели (измерено от комутатора), честотата на предаване и разходите.

Основните технологии (хDSL) върху един единичен чифт медни проводници с някои от техните технически характеристики и от техните приложения са:

Асиметрични DSL(ADSL) — за бърз достъп до Интернет

Симетрични DSL, (SDSL) и високоскоростни симетрични DSL (HDSL) — за наетите линии от 2 Мbit/s

Много високоскоростни симетрични DSL (VDSL) — за наетите линии с висок капацитет и широколентовите услуги

Подробна за DSL технологиите информация може да бъде намерена на интернет страница http://www.ads l.com/ads l_forum.html

1.2. Съвместен достъп до абонатната линия

При този вид достъп завареният оператор продължава да предоставя телефонната услуга, докато новонавлизащият оператор предоставя услугите за високоскоростен пренос на данни чрез същата абонатна линия, като използва свои собствени високоскоростни ADSL модеми. Телефонният трафик и трафикът на данни са разделени посредством един сепаратор, разположен преди комутатора на заварения оператор. Абонатната линия остава свързана с комутируемата мрежа на заварения оператор, от която то продължава да бъде съставна част.

Стандартизацията на системите ADSL е достигнала такова ниво на зрелост, че съществува международно споразумение, което дава възможност те да бъдат приведени в действие напълно сигурно в абонатните линии на заварените оператори (1). Освен това предприятията от сектора са разработили търговски решения, за да осигурят възможността за взаимодействие при работа на системите ADSL в една среда с много доставчици (2).

Пример: Новонавлизащият оператор доставя в помещенията на клиента един модем ADSL за свързване и инсталира един мултиплексор за достъп DSL или DSLAM (който съчетава модемите ADSL и един модул мрежов интерфейс) в помещенията на заварения оператор в рамките на едно споразумение за взаимно разполагане.

Интерфейсът между системата на заварения оператор и новонавлизащият оператор е разположен в точката С в долната схема (в този случай сепараторът е инсталиран от заварения оператор).

Главен разпределител

Сепаратор

Местен комутатор на заварения оператор

Телефонна мрежа

Тел.

Местно отклонение

Данни

Модем ADSL

С

Мултиплексор за достъп DSL

Новонавлизащ оператор

(DSLAM)

Компютър

Този вид достъп може да представлява най-рентабилното разрешение за един потребител, който желае да запази телефонната услуга, предоставяна от заварения оператор „но желае да получи услуга за скоростен достъп до Интернет от доставчик на Интернет услуги (ISP) по негов избор. Този доставчик контролира изцяло търговските и технически условия, при които той предоставя услугата ADSL на разположени е на своите потребители.“

1.3. Високоскоростен битстрийм достъп

Високоскоростният битстрийм достъп се отнася за ситуация, при която завареният оператор инсталира връзка за високоскоростен достъп, която стига до помещенията на абоната (като инсталира оборудване и конфигурация ADSL по свой избор върху своята мрежа за местен достъп до мрежата например) и след това предоставя този достъп на трети страни, за да им даде възможност да предоставят високоскоростни услуги на клиентите. Завареният оператор може също да предоставя услуги за пренос на своите конкуренти посредством своята мрежа ATM или IP, за да изпраща трафика на DSLAM на едно „по-високо“ ниво в йерархията на мрежата, където новонавлизащият оператор разполага вече с една точка на присъствие (разполагане на един транзитен комутатор например).

Този вид за достъп не предполага в действителност достъп до чифта медни проводници на абонатната линия за трети страни (но завареният оператор може да използва само по-високите честоти на медната абонатна линия като в случая, обяснен по-горе).

Когато новонавлизащ оператор иска да използва необвързан достъп до медния чифт, проблемът, който той трябва да разреши, се състои в това да изгради своя основна мрежа до местните комутатори на заварения оператор, където излизат абонатните линии; в една европейска страна обикновено става въпрос за няколко хиляди места. Услугите за високоскоростен достъп, когато са съчетани с услуга за пренос, която изпраща трафика до точката на присъствие на новонавлизащият оператор, могат да бъдат изгодни, и по-специално в началната фаза на разгръщане на мрежата на новонавлизащия оператор, като се вземе предвид и така му се позволява да доставя широколентова услуга на своите клиенти, още преди неговата собствена мрежа да е достигнала желаното покритие. За заварения оператор предоставянето високоскоростен битстрийм достъп представлява интерес, доколкото тя не предполага физически достъп до чифтовете медни проводници и следователно не пречи на постепенно модернизиране на абонатната мрежа (т.е. на заменянето на чифтовете медни проводници с оптични влакна). Много заварени оператори предлагат вече този вид услуга (3).

Въпреки това, поради естеството си,, една услуга от този вид, дава възможност на заварения оператор да запази възможността да определя степентта на разгръщане на услугите за високоскоростен достъп и географските райони, в които тези услуги са създадени. Възможно е приоритетите на заварения оператор да не съвпадат с тези на новонавлизащите оператори. Предназначението на тези услуги е следователно да допълнят другите форми на необвързан достъп описани по-горе, но не да ги заместят.

2. ДРУГИ ТЕХНИЧЕСКИ ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С ДОСТЪПА ДО АБОНАТНАТА ЛИНИЯ

2.1. Прозрачност

Всички директиви ONP съдържат основни задължения за лицензираните оператори: те трябва да публикуват цените и условията на предложенията си за достъп до мрежата, за да гарантират прозрачност на пазара и недискриминация.

Препоръката предлага публикуването на общи условия за необвързан достъп до абонатната мрежа, в които да бъдат включени елементите от мрежата, до които се предлага достъп, услугите за съвместно разполагане, системите за оперативно поддържане, условията за доставка и цените. Общите условия за необвързан достъп трябва да бъдат изготвени и публикувани в подходящи срокове и с желаната степен на подробност, под контрола на националния регулаторен орган.

Комисията възнамерява да публикува редовно цените, прилагани в държавите-членки за необвързан достъп до абонатната линия, както прави в момента за цените за взаимно свързване (4).

2.2. Сътрудничество и съгласуване в рамките на индустрията

Необвързаният достъп до абонатната линия поставя редица технически и оперативни проблеми, които са за предпочитане да бъдат оставени за разрешаване от заинтересуваните страни, но под контрола на регулаторния орган, за да бъде гарантирано едно справедливо отношение. Препоръката предлага националните регулаторни органи да насърчават създаването, на национално равнище, на механизми за сътрудничество, в които да участват всички заинтересувани страни под общия контрол на националния регулаторен орган, за да бъдат разглеждани въпроси като:

— ограничения спектър и изискванията за електромагнитна съвместимост, за да се избегнат интерференциите между различните използвани системи на ниво абонатна линия и интерференциите между системите на абонатната линия и радиосистемите,

— оперативните въпроси, свързани с предоставянето на необвързан достъп до абонатната линия (командни процедури и процедури по снабдяване и графици, технически характеристики на линиите, срокове за намеса, свързани с нивото на услугата, процедури по поддръжката, процедури за възстановяване на нормално функциониране на услугата и т. н.),

— достъпа до системите за оперативно поддържане на доставчика на абонатната линия,

— кодексите за добри практики за съвместното използване на помещения и съоръжения,

— съдържанието на офертите за достъп (техническо описание на изделията, сертифициране на линиите, цени на отклоненията, списък на разположенията на главните разпределители, тарифи за съвместно разполагане, система на принципа „обслужване на едно гише“ за ръководство и поддръжка — както е посочено в приложение I към препоръката).

2.3. Международно съгласуване

Голям брой от проблемите, срещани в държавите-членки са сходни в цялата Общност и обменът на данни би трябвало да играе важна роля, като даде възможност за предаване на опита и на добрите практики. Европейската платформа за далекосъобщенията (ЕПД) се занимава с тези въпроси (виж http://www.etp-online.org/).

Препоръката насърчава това взаимодействие, като препоръчва например на националните регулаторни органи да публикуват доклади за дейността си в тази област и да стимулират съгласуването и обмена на информация със заинтересуваните страни в други държави-членки.

(1) Международният съюз по далекосъобщенията (ITU) е изработил технически спецификации за ADSL с пълна пропускателна способност — със скорости, които могат да достигнат до 8 Мbit/s във възходяща линия — в своята препоръка G.992.1. Бяха предвидени известен брой национални варианти, за да бъдат взети предвид регионалните различия на нивото на инфраструктурата на локалното отклонение. С технологията ADSL най-високите скорости могат да бъдат достигнати с един обхват, по-малък или равен на 4 km. Свързването позволява да се доставя услуга гласова телефония на лентата на основните честоти на същата линия.

Освен това ITU изработи една друга разновидност на спецификации ADSL в своята препоръка G.992.2. Позната под името G.Lite тази техника се привежда много лесно в действие при абоната, тъй като тя не изисква сепаратор (един много прост сериен филтър, който разделя гласа от данните е достатъчен и не е необходимо никакво ново поставяне на кабели при абоната). Скоростите могат да достигнат до 1,5 Мbit/s в низходяща линия и до 385 kbit/s във възходяща линия. Някои доставчици на компютри вече пускат на пазара компютри, снабдени с вътрешни модеми ADSL GКLite, така че универсални стандартни решения ще могат да бъдат установени в широк мащаб на пазара на домашните потребители.

(2) Виж работите на Universal ADSL Working Group (http://www.uawg.com).

(3) Ориентировъчните оферти ADSL на нотифицираните оператори в държавите-членки могат да бъдат проучени в сайта htpp://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc

(4) Виж htpp://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc