ПРИЛОЖЕНИЕ

(1) Вж. съображение 35 от регламента за временните мерки и раздел 4 от регламента за окончателните мерки.

(2) Вж. ОИСР, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ („Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата“), DSTI/SC(2018)3, стр. 9, таблица 3.

(3) Източник: Изчисления на ГД „Търговия“ въз основа на данни от Атласа на световната търговия (https://ihsmarkit.com/index.html) — необработени данни, налични при абонамент — анализиран период: 2014—2017 г. За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 1.

(4) Пак там.

(5) Тези държави са били Китай, Индия, Русия, Южна Корея, Тайван, Турция и Украйна и са представлявали около 75 % от общия внос в Съюза през 2018 г.

(6) Данни за цялата 2018 г., екстраполирани въз основа на наличните данни за периода януари—ноември 2018 г.

(7) Източник: Атлас на световната търговия (https://ihsmarkit.com/index.html) — достъпен при абонамент.

(8) Вж. съображение 32 от регламента за временните мерки.

(9) Вж. съображения 31 и 32 от регламента за временните мерки и съображения 51—54 от регламента за окончателните мерки.

(10) Вж. ОИСР „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ („Свръхкапацитет в световната стоманодобивна промишленост: настоящо положение и перспективи), 2015 г., стр. 3.

(11) Вж. ОИСР „Evaluating the Financial Health of the Steel Industry” („Оценка на финансовата стабилност на стоманодобивната промишленост“), DSTI/SU/SC (2015)12/FINAL, 9 юни 2017 г., стр. 25.

(12) Достъпен на следния адрес: https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports

(13) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — „Стоманодобив: запазване на устойчивите работни места и растежа в Европа“; COM (2016) 155 final, 16.3.2016 г.

(14) Вж. ОИСР „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ („Свръхкапацитет в световната стоманодобивна промишленост: настоящо положение и перспективи), 2015 г., таблицата на стр. 2.

(15) През целия разследван период вносът се е увеличил със 71 %, а потреблението е нараснало с 14 %.

(16) По-конкретно за 17 категории продукти беше установено подбиване на цените, вариращо между 1,2 % и 23 %.

(17) Вж. съображение 33 от регламента за временните мерки.

(18) Източник: СТО, Интегриран портал за търговска информация (I-TIP) — информацията е извлечена на 28 ноември 2018 г., 10:58 ч.

(19) Включвайки стоманените продукти в обхвата на защитната мярка и изключвайки мерките, наложени отЕвропейския съюз, както и наложените мерки срещу вноса от производителите износители от ЕС. За общ преглед на мерките по ИТЗ, наложени от Европейския съюз по отношение на категориите продукти, които са обект и на защитната мярка, вж. приложение 1.Б. към Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1382 на Комисията от 2 септември 2019 г. за изменение на някои регламенти за налагане на антидъмпингови или антисубсидийни мерки по отношение на някои стоманени продукти, обект на защитни мерки (ОВ L 227, 3.9.2019 г., стр. 1).

(20) За справка относно основните държави — вносителки на стомана, през разследвания период вж. ОИСР, „Recent developments in steel trade and trade policy measures — A closer look at non-tariff trade measures” („Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата — по-внимателен преглед на нетарифните търговски мерки“), DSTI/SC(2018)3, от 26 януари 2018 г., стр. 9, таблица 3. На разположение на следния адрес. (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf)

(21) Тези държави са били (изброени по азбучен ред): Китай (10 %), Индия (9 %), Корея (10 %), Русия (14 %), Тайван (5 %), Турция (22 %) и Украйна (7 %). През периода 2013—2017 г. те са представлявали средно около 75 % от вноса на разглеждания продукт в Съюза.

(22) Вж. съображение 76 от изявлението на EUROFER от 16 април 2018 г. в първоначалното разследване, свързано спо-подробна информация за всяка от разглежданите мерки, предвидена в приложение А07, Г.1. Източник на данните: SBB Platts.

(23) Вж. данни на CRU: потреблението за 2017 г. и 2018 г. е било доста стабилно (увеличение от само около 2 %).

(24) Подобна тенденция се наблюдава при оценката на въздействието на мерките по ИТЗ върху продукти, различни от стоманата.

(25) Около 15 милиона тона от общия внос са били засегнати от тези мерки, като само малко над 2 милиона тона са продължили да навлизат на пазара след налагането на мерките. За подробности вж. Бележка към досието, таблица 2.

(26) Вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 3.

(27) За да се наложи мярка по ИТЗ, разглежданите обеми във всяко разследване трябва да бъдат над нивото de minimis. Освен това стоманата обикновено се търгува в доста големи обеми, както се вижда от примерите от практиката на ЕС по ИТЗ и от включените в извадката случаи на мерки по ИТЗ в други трети държави.

(28) Тези държави са заемали последователно около 75 % от общия внос в Съюза през разследвания период.

(29) Източник: За вноса в Съюза: Евростат; за мерките по ИТЗ: СТО, Интегриран портал за търговска информация (I-TIP).

(30) За целите на разясняването на връзката между мярката на САЩ по раздел 232 и увеличения внос Комисиятасе позовава в рамките на посочените съображения само на данните до юни 2018 г. включително. Причината е, че увеличението на вноса, оценено в регламента за окончателните мерки, е обхванато до този месец.

(31) Източник: GTA, кумулиран износ от Турция, Корея, Русия и Тайван за Съединените щати (графика 2); и кумулиран износ от същите държави за САЩ и Съюза (графика 3).

(32) Вж. съображения 90 и 110 от регламента за окончателните мерки.

(33) Вж. Комитет по стоманата на ОИСР — Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата, 17—18 септември 2018 г., стр. 8, таблица 2 (която показва, че през 2018 г. Съюзът допълнително е затвърдил позицията си на основна държава — вносител на стомана, в световен мащаб).

(34) Източник: Изчисления на ГД „Търговия“ въз основа на данни от Атласа на световната търговия (https://ihsmarkit.com/index.html) — необработени данни, налични при абонамент. За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 1.

(35) Пак там.

(36) Налагането на мерки по ИТЗ върху някои категории продукти също допринесе за това подобрение, но конкретната им роля е анализирана в раздел 1.2.2.

(37) Съображение 53 от регламента за временните мерки.

(38) Вж. таблица 15 от регламента за окончателните мерки.

(39) Тези тенденции бяха оценени по отношение на разглеждания продукт, а не по отношение на отделните категории продукти.

(40) Въз основа на сравнение на всички години в анализирания период.

(41) Вж. таблица 4 от регламента за окончателните мерки.

(42) Пак там.

(43) Вж. таблица 5 от регламента за окончателните мерки.

(44) Вж. таблица 4 от регламента за окончателните мерки.

(45) Вж. таблица 2 от регламента за окончателните мерки.

(46) Пак там.

(47) Вж. приложение III към регламента за временните мерки.

(48) Вж. таблица 7 от регламента за окончателните мерки.

(49) Вж. таблица 5 от регламента за окончателните мерки.

(50) Вж. раздел 1.2.2. за разяснение на ролята на неотдавнашните мерки по ИТЗ за резултатите на промишлеността на Съюза през 2017 г.

(51) Общият внос се е увеличил с около 1 милион тона, а пазарният му дял се е увеличил от 17,9 % на 18,1 % от 2016 г. до 2017 г., което е по-малко, отколкото през предходната година, както в абсолютно, така и в относително изражение.

(52) В това отношение Комисията счете, че например мярка по ИТЗ, наложена през 2013 г., би била твърде далеч във времето, за да бъде свързана с подобрените резултати на Съюза през 2017 г., и затова с избраните мерки се предлага по-точна и подходяща основа за анализа.

(53) В някои случаи обхватът на мярка по ИТЗ за определен продукт, по отношение на обхванатите кодове по КН, може да не съответства изцяло на определението на продукта за съответната категория продукти по защитната мярка, поради което тази оценка е приблизителна.

(54) Позоваванията на тези регламенти се отнасят до регламентите за налагане на временна мярка, тъй като от практически съображения бе прието, че докато е налице мито (временно или окончателно), то има подобно въздействие върху търгуваните обеми. Във всички тези случаи разследването доведе до налагане на окончателна мярка.

(55) Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/501 на Комисията от 24 март 2015 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван (ОВ L 79, 25.3.2015 г., стр. 23).

(56) Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/181 на Комисията от 10 февруари 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои студеновалцувани плоски продукти от стомана с произход от Китайската народна република и Руската федерация (ОВ L 37, 12.2.2016 г., стр. 1).

(57) Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1778 на Комисията от 6 октомври 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република (ОВ L 272, 7.10.2016 г., стр. 33).

(58) Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/113 на Комисията от 28 януари 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на пръти от стомана с висока степен на устойчивост на умора на материала, използвани за арматура на бетон, с произход от Китайската народна република (ОВ L 23, 29.1.2016 г., стр. 16).

(59) Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1777 на Комисията от 6 октомври 2016 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои дебели листове от нелегирани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република (ОВ L 272, 7.10.2016 г., стр. 5).

(60) Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/969 на Комисията от 8 юни 2017 г. за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/649 на Комисията за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република (ОВ L 146, 9.6.2017 г., стр. 17).

(61) Източник: анализ на ГД „Търговия“ на показателите за вредата, публикуван със съответните мерки, и анализ на отговорите на въпросника, предоставени от промишлеността на Съюза по категории продукти в рамките на първоначалното разследване за налагане на защитни мерки. За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 4.

(62) Източник: Евростат

(63) Обемът на вноса — обект на мерките по ИТЗ в тези разследвания (въпреки че се отнася до различни разследвани периоди и различни години, например 2013—2015 г.), е бил малко над 5 милиона тона.

(64) Източник: анализ на ГД „Търговия“ на собствените случаи по ИТЗ за обема на вноса през съответния разследван период, както и данни на Евростат за вноса след разследвания период на всяко от тези разследвания за това изпълнение.

(65) Категории 1, 2, 7, 9, 12 и 13.

(66) Категории 1, 2 и 9.

(67) Вж. категории 4, 8 и 14.

(68) Вж. категории 5, 6, 15, 16 и 26

(69) Вж. категории 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 и 28.

(70) Най-малко петнадесет от общо двадесет и три категории — обект на временна мярка (за които е предоставена разбивка в приложение III към регламента за временните мерки).

(71) Например Турция е увеличила присъствието си на пазара на Съюза в категория 1, докато Китай е бил подложен на мерки по ИТЗ през октомври 2016 г. — от 1 062 247 тона през 2016 г. на 2 милиона тона през 2017 г. (и близо 3 милиона тона през 2018 г.). По същия начин се е увеличило присъствието на Индия — от 443 551 тона на 1 121 334 тона през 2017 г., или това на Египет — от 47 400 тона през 2016 г. на 409 432 тона през 2017 г.

(72) В раздел 1.2.1 са разяснени причините за общото подобрение на промишлеността на Съюза по отношение на разглеждания продукт.

(73) Вж. съображения 57—62 и таблица 12 от регламента за окончателните мерки.

(74) За да се приведе в контекст този обем, базово изчисление, в което се използва средната цена на стоманата в Съюза през 2017 г., показва, че промишлеността на ЕС е можела да загуби продажби на вътрешния пазар на стойност от около 1,4 млрд. евро в резултат на този допълнителен внос. Това показва, че потенциалното въздействие на тези допълнителни продажби е било значимо.

(75) За сравнение, увеличението на вноса в Съюза от 2016 г. до 2017 г. е било много по-малко — около 1 милион тона.

(76) Вж. Комитет по стоманата на ОИСР — Recent developments in steel trade and trade policy measures (Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата), 17—18 септември 2018 г., стр. 8, таблица 2.

(77) Към момента на приемане на окончателната защитна мярка са били въведени само следните четири мерки по ИТЗ,които засягат вноса в Съюза (три срещу Русия и една срещу Тайван): Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/1795 на Комисията от 5 октомври 2017 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Бразилия, Иран, Русия и Украйна и за приключване на разследването по отношение на вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Сърбия (ОВ L 258, 6.10.2017 г., стр. 24). Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1328 на Комисията от 29 юли 2016 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои студеновалцовани плоски продукти от стомана с произход от Китайската народна република и Руската федерация (ОВ L 210, 4.8.2016 г., стр. 1). Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1469 на Комисията от 1 октомври 2018 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна след преглед с оглед на изтичане на срока на действие в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 246, 2.10.2018 г., стр. 20). Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/1429 на Комисията от 26 август 2015 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван (ОВ L 224, 27.8.2015 г., стр. 10).

(78) Източник: за вноса в САЩ (GTA); за вноса в ЕС (Евростат).

(79) Пазарът на стомана в САЩ е бил сред най-големите дестинации за внос по размер — вж. ОИСР, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ („Неотдавнашни промени в търговията и мерките на търговската политика в областта на стоманата“), DSTI/SC(2018)3, стр. 9, таблица 3.

(80) Вж. съображение 35 от регламента за временните мерки: „САЩ са изчислили, че налагането на единно мито за всички продукти по силата на мерките по раздел 232, без да се изключва почти никоя държава, следва да намали вноса с приблизително 13 млн. тона, което съответства на 7 % от потреблението на Съюза.“

(81) Вж. съображение 89 от регламента за окончателните мерки.

(82) Източник: Евростат за цените на вноса и S&P Global Commodity Insights за цените на горещо поцинкованите продукти (HDG) и горещовалцованите рулони (HRC).

(83) Източник: S&P Global Commodity Insights.

(84) Около 140 от разследванията, довели до приемането на мерки, бяха започнати през 2015 г. или по-късно, поради което се предвиждаше мерките да продължат да се прилагат по принцип най-малко до 2021 г. (т.е. най-малко 2 години след приключването на разследването на ЕС за налагане на защитни мерки). Източник: СТО, Интегриран портал за търговска информация (I-TIP).

(85) Вж. „Recent Developments in Steelmaking Capacity“ („Неотдавнашни промени в капацитета за производство на стомана“), DSTI/SC(2018)2/FINAL: „актуализираната информация за обявените инвестиционни проекти сочи, че допълнителен брутен капацитет от близо 52 милиона тона понастоящем е в процес на внедряване и е възможно да започне да се използва през тригодишния период 2018—2020 г. Допълнителни 39 милиона тона капацитет понастоящем са на етап планиране за евентуално начало на използване през същия период“.

(86) Глобален форум по проблемите на свръхкапацитета в стоманодобива, Доклад на министрите, 20 септември 2018 г., точка 2.

(87) Регламент за окончателните мерки, таблица 4.

(88) Вж. Worldsteel Association — Global Steel Market Outlook (Перспектива за световния пазар на стомана) — заседание на Комитета по стоманата на ОИСР, 17 септември 2018 г.

(89) Вж. WorldSteel Association — Worldsteel Short Range Outlook (Краткосрочна перспектива за пазара на стомана), октомври 2018 г., съобщение за медиите.

(90) Вж. ОИСР, Steel Market Developments (Промени на пазара на стомана), 85-а сесия на Комитета по стоманата, септември 2018 г. Вж. също страници 7 и 8 от „Перспективи за световната икономика“ на ОИСР, 17 септември 2018 г., показващи ревизия в посока намаляване на очакванията за растеж (също и в Съюза) и „забавяне на световната търговия на фона на нарастващата несигурност“.

(91) Глобален форум по проблемите на свръхкапацитета в стоманодобива, Доклад на министрите, 20 септември 2018 г., точка 2.

(92) Вж. EUROFER — Economic and Steel Market Outlook 2018—2019 (Перспективи за икономиката и пазара на стомана за периода 2018—2019 г.), 25 октомври 2018 г.

(93) Вж. приложение I към регламента за окончателните мерки.

(94) За подробности вж. Бележка към досието от 30 ноември 2022 г., таблица 5.

(95) Документ на СТО WT/Let/1220