39.

Контрагентите, посочени в редове 0010—0070 и 0080—0150, се определят както и секторите на контрагентите, както е предвидено във FINREP, приложение V, част 1, глава 6. „МСП“ означава малки и средни предприятия, както са определени във FINREP, приложение V, част 1, параграф 5, буква и). Идентификатор Икономическа функция Депозити „Набиране на депозити“ означава приемане на депозити от нефинансови посредници. Тук не спадат заемите от други финансови посредници, които се третират отделно в частта „финансиране на едро“. Депозитите включват: i) текущи сметки/овърнайт депозити, ii) срочни влогове, iii) депозити, договорени за ползване след предизвестие; тук не спадат споразуменията за обратно изкупуване. Справка: FSB Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services, 2013 г., стр. 14; приложение II, част 2, точки 9.1, 9.2 и 9.3 от Регламент (ЕС) № 1071/2013. 1.1 Домакинства 1.2 Нефинансови предприятия (МСП) 1.3 Нефинансови предприятия (различни от МСП) 1.4 Сектор „Държавно управление“ 1.5, 1.6, 1.7 Други сектори/контрагенти (1), (2) и (3) Кредитиране „Кредитиране“ означава предоставяне на средства на нефинансови контрагенти, например корпоративни или непрофесионални клиенти. Кредитирането на финансови контрагенти е различна дейност и се оценява в частта „финансиране на едро“. Понятието „кредит“ обхваща дълговите инструменти, държани от институции, но не и дълговите инструменти, които са ценни книжа, независимо от тяхното счетоводно класифициране. Справка: FSB Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services, 2013 г., стр. 17; приложение II, част 2, точка 2 от Регламент (ЕС) № 1071/2013. 2.1 Домакинства — кредитиране за закупуване на жилище Кредитиране за закупуване на жилище означава заеми, отпуснати на домакинства с цел инвестиране в жилища за собствени нужди и за даване под наем, включително за строеж и ремонтни работи. 2.2 Домакинства — друго кредитиране 2.3 Нефинансови предприятия — МСП 2.4 Нефинансови предприятия — различни от МСП 2.5 Сектор „Държавно управление“ 2.6, 2.7, 2.8 Други сектори/контрагенти (1), (2) и (3) Платежни услуги, касови услуги, услуги по сетълмент, клиринг, попечителство Справка: FSB Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services, 2013 г., стр. 20. Икономическите функции, включени в настоящата рубрика, обхващат предоставянето на платежни услуги, касови услуги, услуги по сетълмент, клиринг и попечителство от страна на кредитна институция – като посредник между собствени клиенти или между клиент и една или няколко съответни инфраструктури на финансовия пазар (ИФП), или предоставянето на (непряк) достъп до ИФП за други банки. В съответствие с насоките на Съвета за финансова стабилност за определяне на критичните функции и критичните споделени услуги („FSB Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services“) функцията за плащания, клиринг и сетълмент обхваща само услугите, които банките предоставят на свои клиенти. Тук не спадат услугите, предоставяни от доставчици (единствено) на ИФП. За целите на настоящия образец ИФП включват платежните системи, системите за сетълмент на ценни книжа, централните депозитари на ценни книжа и централните контрагенти, но не и регистрите на трансакции. Термините „платежна услуга“, „платежна операция“ и „платежна система“ са със смисъла, посочен в член 4, точки 3, 5 и 7 от Директива 2015/2366/ЕС за платежните услуги във вътрешния пазар (19). 3.1 Платежни услуги към парично-финансови институции (ПФИ) Този ред включва платежните услуги, предоставяни на парично-финансовите институции (ПФИ), със или без използване на външни системи за плащане. Тук спадат и (плащанията, свързани със) съответните банкови услуги. ПФИ са всички институционални единици, включени в следните подсектори: i) централна банка; ii) депозитни институции без централната банка; и iii) фондове на паричния пазар. 3.2 Платежни услуги към различни от ПФИ Платежните услуги, предоставяни на клиенти, със или без използване на външни системи за плащане. Клиентите тук са само физическите или юридическите лица, които не са ПФИ. Доставчиците на платежни услуги също се изключват от сектора „различни от ПФИ“. 3.3 Касови услуги Касовите услуги, предоставяни на клиенти – физически лица и предприятия, но различни от ПФИ. Тези услуги се отнасят до тегленето на пари от банкомат и на гише в клонове и не включват други касови услуги (като услуги за превоз на парични средства за продавачите на дребно). Тук спада тегленето на пари в брой с чекове и на гише в клонове с използване на банкови формуляри (където карти могат да се използват като средство за удостоверяване на самоличността). 3.4 Услуги по сетълмент на ценни книжа Услугите, предоставяни на клиенти, за сделки по потвърждаване, клиринг и сетълмент на ценни книжа, със или без използването на системи за сетълмент на ценни книжа. „Сетълмент“ означава приключване на сделка с ценни книжа, без оглед на мястото на сключването ѝ, с цел изпълнение на задълженията от страните по нея чрез прехвърляне на парични средства и/или ценни книжа. 3.5 Услуги по клиринг към централни контрагенти Услугите по клиринг на ценни книжа и деривати, предоставяни на клиенти. Тук спада осигуряването на непряк достъп до централен контрагент. 3.6 Попечителски услуги Отговорно пазене и администриране на финансови инструменти за клиенти и услуги, свързани с попечителство, например управление на парични средства и обезпечения. 3.7, 3.8, 3.9 Други услуги/дейности/функции (1), (2) и (3) Капиталови пазари Дейностите на капиталовите пазари обхващат емитирането на ценни книжа и търгуването с тях, съответните консултантски услуги и свързаните услуги като основни брокерски услуги и поддържане на пазара. 4.1 Деривати, държани за търгуване (извънборсово) Член 2, параграфи 5 и 7 от Регламент (ЕС) № 648/2012. „Дериват“ или „договор за дериват“ означава финансов инструмент, както е определен в точки 4—10 от раздел В на приложение I към Директива 2014/65/ЕС, прилагани съгласно членове 38 и 39 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 (20). „Извънборсов дериват“ или „договор за извънборсов дериват“ означава договор за дериват, чието изпълнение не се извършва на регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 21 от Директива 2014/65/ЕС или на пазар в трета държава, считан за еквивалентен на регулиран пазар по силата на член 2а от Регламент (ЕС) № 648/2012. Стойността, която се посочва, се отнася само за дериватите, търгувани на извънборсовия пазар. 4.2 Деривати, държани за търгуване (различни от извънборсови) Всички деривати, държани за търгуване, с изключение на извънборсовите деривати, държани за търгуване. 4.3 Вторични пазари/търгуване Вторичните пазари са мястото, където инвеститорите купуват и продават ценни книжа. Тази функция се отнася за целия търговски портфейл (т.е. собствен капитал, корпоративен кредит, държавен кредит). Попълнената тук сума представлява стойността на ценните книжа, изчислена като общата сума на ценните книжа, държани за търгуване. Ценните книжа се посочват по справедлива стойност към датата на докладване. В тази стойност не се включват заемите, дериватите и активите, които не могат да се търгуват (например вземания). 4.4 Първични пазари/поемане Първичните пазари са фондови борси, където дружества, правителства и други групи емитират нови ценни книжа, за да се финансират чрез дългови или капиталови инструменти (обикновени и привилегировани акции, корпоративни облигации, ценни книжа, полици, държавни ценни книжа). Първичните пазари се подпомагат от подписвачески групи. 4.5, 4.6, 4.7 Други услуги/дейности/функции (1), (2) и (3) Финансиране на едро Дейности на пазарите на едро по предоставяне на заеми на финансови контрагенти (кредитни институции и други финансови корпорации) и по получаване на заеми от тези контрагенти. 5.1 Получени заеми Получените на пазарите на едро заеми от финансови контрагенти (включително чрез споразумения за обратно изкупуване, междубанкови заеми, търговски ценни книжа, депозитни сертификати, фондове на паричния пазар, кредитни линии, обезпечени с активи търговски ценни книжа и доверителни депозити). 5.2 Деривати (активи) Всички деривати с финансови контрагенти, вписани в актива на счетоводния баланс. За разлика от „Капиталови пазари“, при „Финансиране на едро“ дериватите включват всички договори за деривати с финансови контрагенти (не се ограничават до високочестотна търговия). 5.3 Кредитиране Предоставените на пазарите на едро заеми на финансови контрагенти (включително чрез кредити по обратни репо споразумения, търговски ценни книжа, депозитни сертификати, фондове на паричния пазар, кредитни линии, обезпечени с активи търговски ценни книжа и доверителни депозити). 5.4 Деривати (пасиви) Всички деривати с финансови контрагенти, вписани в пасива на баланса. 5.5, 5.6, 5.7 Други видове продукти (1), (2) и (3) Всички функции на икономическата функция „Финансиране на едро“, които не са включени по-горе в точки 5.1—5.4.