BG Официален вестник на Европейския съюз C 315/1

ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

от 27 октомври 2011 година

относно научноизследователската инициатива за съвместно планиране „Предизвикателството на микробите — нарастваща заплаха за здравето на човека“

2011/C 315/01

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 181 и член 292 от него,

като има предвид, че:

(1) Увеличаващата се резистентност към антимикробни лекарствени средства е причина предизвикателството на микробите да се нареди сред сериозните нарастващи заплахи за здравето на човека през XXI-ви век (1). Всяка година в Съюза над 25 000 пациенти умират от инфекции, причинени от т.нар. полирезистентни бактерии (2) — бактерии, които са устойчиви към множество антибиотици. В някои европейски държави (3) степента на резистентност към даден антибиотик надхвърля 40—50 %, а резистентността към множество антибиотици е общ и задълбочаващ се проблем.

(2) Инфекциозните заболявания, причинени от резистентни бактерии, водят до допълнителни разходи за здравеопазване, както и до непреки разходи, дължащи се на отпуск по болест или пропусната производителност поради преждевременна смърт. В Европа общите преки разходи за обществото под формата на допълнителни разходи за здравеопазване и намалена производителност възлизат на 1,5 милиарда EUR годишно (4); а непреките разходи за европейските държави вероятно са неколкократно по-високи (5).

(3) Устойчивостта към лекарства е естествено и неизбежно следствие от лекуването на инфекциозните заболявания с антимикробни препарати. Тя обаче се превърна в тревожен проблем поради безразборната употреба на антимикробни средства и разпространението в околната среда на бактерии, резистентни към антибиотици. Динамиката на човешките популации, включително пътуванията и движението на храните в световен мащаб, допринасят значително за бързото разпространение на устойчиви патогенни микроорганизми (6). Нещо повече, прекомерната употреба на антибиотици в животновъдството увеличава опасността от пренасяне чрез храна на резистентни микроорганизми от животните на човека (7). Същевременно рязко намалява разработването на нови антимикробни средства.

(4) Всеобхватното решение на проблема налага предприемането на мерки в различни области на обществения живот: формирането на политики, здравеопазването, образованието, промишлеността, опазването на околната среда, ветеринарната медицина, научноизследователската дейност и други.

(5) От особена важност е трансграничното сътрудничество, тъй като нарастващата антибиотична резистентност на микроорганизмите не се ограничава до отделни държави, а представлява реална заплаха за общественото здраве в цял свят. Съвместните усилия за ефективно преодоляване на предстоящите предизвикателства ще бъдат от полза за всички участващи държави и ще спомогнат за по-доброто овладяване и лечение на инфекциозните заболявания в бъдеще.

(6) В цяла Европа се развива отлична научноизследователска дейност, но при все това положението с европейските изследвания в областта на антимикробната резистентност понастоящем изглежда доста сложно, а тези изследвания са разпокъсани. Много научноизследователски мрежи и организации на европейско и национално равнище разработват своите програми за изследване на антимикробната резистентност изолирано, което води до припокриване или до взаимно конкуриращи се изследвания — често под нужната критична маса.

(7) В работния документ на службите на Комисията от 18 ноември 2009 г. относно антимикробната резистентност (8) са обобщени инициативите в тази сфера на равнището на Съюза. Бяха предложени няколко мерки, включително за подобрено наблюдение на резистентността към антимикробни средства и на употребата на тези средства, както и мерки за контрол на риска, и беше проследено тяхното изпълнение.

(8) На своята среща на 1 декември 2009 г. (9) Съветът на Европейския съюз призова държавите-членки и Комисията „да подпомогнат споделянето на научноизследователски инфраструктури, набирането на научни работници, стимулирането и подкрепата на научноизследователското сътрудничество на международно равнище, по-широкото разпространение на научните резултати и знание посредством структури за обмен на информация и разглеждане на съществуващи и нови финансови инструменти“ с оглед на иновативни насърчителни мерки за ефикасни антибиотици.

(9) На срещата си на 26 май 2010 г. (10) Съветът за конкурентоспособност набеляза и конкретизира съвкупност от потенциални инициативи за съвместно планиране (наричани по-долу „ИСП“), включително „Предизвикателството на микробите — нарастваща заплаха за здравето на човека“, като сфери, в които съвместното планиране на научни изследвания ще придаде голяма добавена стойност на разпокъсаните усилия, полагани понастоящем от държавите-членки. В тази връзка той прие заключения, в които се признава необходимостта от подемане на инициатива за съвместно планиране, посветена на този въпрос, и прикани Комисията да даде своя принос за подготовката.

(10) Държавите-членки потвърдиха чрез официални писма ангажимента си за участие в тази ИСП.

(11) Съвместното планиране на изследванията в областта на антимикробната резистентност в рамките на предложената инициатива „Предизвикателството на микробите — нарастваща заплаха за здравето на човека“ ще съдейства за съгласуване на усилията на държавите-членки в сферата на научните изследвания и ще засили мобилизацията на умения, знания и ресурси с цел да се задълбочи и укрепи водещата роля на Европа в научните изследвания в тази област. Чрез насочване на усилията към решаване на едно от големите обществени предизвикателства инициативата също така допълва стратегията „Европа 2020“ (11) и програмата „Съюз за иновации“ (12).

(12) С оглед постигане на целите, заложени в настоящата препоръка, държавите-членки следва да гарантират сътрудничеството и полезното взаимодействие със свързаните с нея други важни инициативи, като например: Инициативата за иновативни лекарства, научно-изследователската и развойна дейност и иновациите, подпомагани от Рамковата програма, включително в областта на здравеопазването, храните, селското стопанство и опазването на околната среда, и осъществявани с помощта на информационни технологии, когато е необходимо, както и други инициативи, като например съответните инициативи ERA-NET.

(13) За да може Комисията да докладва на Европейския парламент и на Съвета, държавите-членки следва да докладват редовно на Комисията относно напредъка, отбелязан по тази ИСП,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

1. Държавите-членки се насърчават да разработят въз основа на мултидисциплинарен подход общо виждане относно начините за подобряване на сътрудничеството и съгласуване на научноизследователската дейност на равнището на Съюза, с което да се даде отговор на предизвикателствата, свързани с антимикробната резистентност, и да се извлече полза от съдържащите се в него възможности, за да се гарантира ефективността на съвместните усилия на държавите-членки.

2. Държавите-членки се насърчават да разработят обща програма за стратегически научни изследвания (ПСНИ), определяща средно- и дългосрочните потребности от научни изследвания и цели в областта на антимикробната резистентност. ПСНИ следва да се допълни с план за осъществяването ѝ със заложени в него приоритети, основни цели и график, както и необходимите за изпълнението му инструменти и ресурси.

3. Държавите-членки се насърчават да включат следните мерки в ПСНИ и в плана за изпълнението: а) определяне и обмен на информация относно съответните национални програми и научноизследователски дейности; б) укрепване на капацитета за съвместно прогнозиране и технологична оценка; в) обмен на информация, ресурси, най-добри практики, методики и насоки; г) определяне на областите или научноизследователските дейности, които биха спечелили от координиране, от съвместни покани за представяне на предложения или от обединяване на ресурси; д) разработване на подробни процедури за съвместното провеждане на научноизследователската дейност в областите, посочени в буква г); е) отчитане на нуждите на лечението на пациенти и на здравните системи при определянето на целите на научноизследователските програми върху антимикробната резистентност; ж) съвместно използване, когато е уместно, на съществуващите научноизследователски инфраструктури или разработване на нови инструменти, като координирани бази данни, или разработване на модели за изучаване на процесите на антимикробна резистентност; з) насърчаване на по-добро сътрудничество между публичния и частния сектор, както и свободен достъп до иновациите между различните научноизследователски дейности и стопанските сектори, които имат отношение към антимикробната резистентност; и) предаване и разпространение на знания, новаторски идеи и интердисциплинарни методологични подходи, както и откриване и преодоляване на пречките в системата за научни изследвания и иновации, които възпрепятстват новаторски решения, чиято по-бърза пазарна реализация би била от полза за обществото; й) създаване на връзки между центровете, занимаващи се с научни изследвания в областта на антимикробната резистентност.

4. Държавите-членки се насърчават да поддържат ефикасна обща управленска структура в областта на изследванията върху антимикробната резистентност, с пълномощия за определяне на съответните условия, правила и процедури за сътрудничество и координация, както и за надзор на изпълнението на ПСНИ. Управленската структура следва да бъде опростена, ефикасна и гъвкава и да отчита Доброволните насоки за рамковите условия за съвместно планиране в областта на научните изследвания, разработени от групата на високо равнище за съвместно планиране (ГСП).

5. Държавите-членки се насърчават да изпълняват съвместно ПСНИ посредством националните си програми за научноизследователска дейност в съответствие с Доброволните насоки за рамковите условия за съвместно планиране в областта на научните изследвания, разработени от ГСП, или чрез други национални научноизследователски дейности.

6. Държавите-членки се насърчават да доразвиват натрупания експертен опит на Комисията и да отчитат Доброволните насоки за рамковите условия при разработването и осъществяването на ПСНИ с оглед на съгласуването на ИСП с други програми и инициативи в тази област.

7. Държавите-членки се насърчават да докладват редовно на Съвета и на Комисията за напредъка и резултатите от тази ИСП, включително и за натрупания опит във връзка с постигането на оптимална ефективност.

Съставено в Брюксел на 27 октомври 2011 година. За Комисията Máire GEOGHEGAN-QUINN Член на Комисията

(1) Priority Medicines for Europe and the World, Kaplan W. Laing R. Geneva: Световна здравна организация (2004 г.).

(2) Предизвикателството на бактериите: време е за реагиране. Съвместен технически доклад на Европейския център за профилактика и контрол на заболяванията и Европейската агенция по лекарствата (септември 2009 г.).

(3) Goldstein FW. Penicillin-resistant Streptосоccus pneumoniae: selection by both beta lactam and non-beta lactam antibiotics. J Antimicrob Chemother 44:141-144 (1999).

(4) Виж бележка под линия на стр. 2.

(5) Доклад на конференцията „Новаторски стимули за ефикасни антибактериални средства“ (2009 г.).

(6) Световен доклад за здравеопазването 2007 г. По-безопасно бъдеще: обществената здравна сигурност в целия свят през XXI-ви век. СЗО (2007 г.).

(7) Съвместно становище относно антимикробната резистентност (АМР) с акцент върху зоонозите. EFSA Journal 7(11):1372 (2009 г.).

(8) SANCO/6867/2009r6.

(9) Съвет на Европейския съюз. Заключения на Съвета за иновативни насърчителни мерки за ефикасни антибиотици. Приети на 2980-тото заседание на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси, Брюксел, 1 декември 2009 г.

(10) 10246/10.

(11) COM(2010) 2020.

(12) COM(2010) 546.