ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК

от 25 май 2020 година

относно ликвидните рискове, произтичащи от исканията за допълнително обезпечение

(ЕССР/2020/6)

(2020/C 238/01)

ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално член 3, параграф 2, букви б), г) и е) и членове 16—18 от него,

като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (2), и по-специално член 15, параграф 3, буква д) и членове 18—20 от него,

като има предвид, че:

(1) Централизираният клиринг и размяната на маржове при трансакции, чийто клиринг не се извършва централно, значително облагодетелстват финансовата стабилност, особено по отношение на управлението на риска, свързан с контрагента. След финансовата криза през 2008 г. по-големият централизиран клиринг на деривати и обезпечаването на дериватни позиции, чийто клиринг не се извършва централно, значително засилиха устойчивостта на пазарите на деривати. Тези реформи — водени от Съвета за финансова стабилност, въз основа на споразумения, постигнати на ниво Г20 — помогнаха да се гарантира, че неотдавнашното сътресение на пазара не доведе до широко разпространени опасения за кредитния риск от контрагента. Централизираният клиринг също увеличи в най-голяма степен възможностите за нетиране, а оттам и икономиите на ликвидност, включително по отношение на промените в плащанията на маржове на отклонение, които механично отразяват движенията на пазарните цени.

(2) Пазарните шокове като рязкото падане на цените на активите и високите нива на пазарни колебания водят до увеличаване на маржовете на отклонение и могат също да доведат до искания за значителни първоначални маржове по позиции в ценни книжа, търгувани на спот пазара, стоки или деривати. Маржовете са от съществено значение за начина, по който централният контрагент (ЦК) управлява кредитния риск от контрагента; те са неразделна част от управлението на риска и подпомагат системната устойчивост.

(3) Такива пазарни условия биха могли да имат съществени последици за управлението на ликвидността на участниците на пазара, за нуждите им от финансиране и евентуално дори за платежоспособността им, ако ликвидното напрежение води до систематични панически продажби на активи.

(4) В крайна сметка външните ефекти, произтичащи от значителни движения на пазара и съответстващите искания за допълнително обезпечение, могат да застрашат стабилността на финансовата система.

(5) Избухването на пандемията от COVID-19 и неотдавнашното рязък скок в колебливостта на цената на петрола доведоха до искания за значително допълнително обезпечение на пазарите със и без централизиран клиринг. От средата на февруари 2020 г. първоначалните маржове се повишиха — по-значително за котираните деривати, отколкото за извънборсовите деривати — в резултат на по-големите обеми на сделките и в отговор на модела на маржовете към потенциално по-високи бъдещи загуби поради повишената пазарна колебливост. Освен това ЦК изискаха и събраха големи суми от маржове на отклонение в рамките на деня, покриващи движенията на пазара, при които съответстващото плащане се осъществява често на следващия ден, което води до временно задържане на ликвидност по сметките на ЦК. През месец март беше отчетен значителен ръст в плащането и получаването на дневни маржове на отклонение по двустранни портфейли.

(6) Много клирингови членове усетиха особено съществено увеличение на първоначалните маржове, а при някои може да са се наблюдавали повишени ограничения на ликвидността. При нито един от ЦК, установени в Съюза, обаче нямаше неизпълнение. Поради ограничения на ликвидността исканията за допълнително обезпечение може да са оказали значително въздействие върху небанковите институции чрез клиринг за сметка на клиенти или при трансакции, чийто клиринг не се извършва централно. В бъдеще способността на пазарните участници да покриват исканията за допълнително обезпечение ще зависи от бъдещите нива на колебливост и продължаващата устойчивост на тяхното управление на ликвидността.

(7) Като цяло, концентрацията на равнището на ЦК и клиринговите членове и взаимосвързаността между ЦК чрез общи клирингови членове, доставчици на ликвидност, попечители или инвестиционни контрагенти може също да влоши разпространението на ликвидния риск.

(8) Техническите стандарти и насоки относно антипроцикличността (АПЦ мерки за маржове), въведени съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (3), са насочени към ограничаване на риска от процикличност на маржовете на ЦК. Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 на Комисията (4) съдържа спецификации относно процикличността на маржовете и обезпеченията, които националните компетентни органи са длъжни да спазват. С измененията на Регламента за европейската пазарна инфраструктура, въведени с Регламент (ЕС) 2019/834 на Европейския парламент и на Съвета (Преглед по REFIT на Регламента за европейската пазарна инфраструктура) (5), се засилва прозрачността при определянето на допълнителни обезпечения между ЦК и клиринговите членове, но въпреки това същото ниво на прозрачност не е разширено до отношенията между клиринговите членове и техните клиенти.

(9) Европейският съвет за системен риск (ЕССР) отговаря за макропруденциалния надзор на финансовата система в рамките на Съюза. При изпълнението на задачите си ЕССР следва да допринася за предотвратяването и намаляването на системните рискове за финансовата стабилност в Съюза, включително тези, свързани с ликвидността. При изпълнение на задачите си ЕССР оценява рисковете, които могат да възникнат за финансовата система от исканията за големи допълнителни обезпечения, и предлага как те да бъдат намалени.

(10) ЕССР отчита ползите за цялата финансова система от икономиите на ликвидност, свързани с преимуществото на многостранното нетиране, предоставено от централизирания клиринг. ЕССР също цени системната полза от централизирания клиринг като ключово средство за засилване на финансовата стабилност чрез осигуряване и разработване на стабилни практики за управление на кредитния и ликвидния риск.

(11) ЕССР отчита също, че действия на политиката във връзка с маржовете не трябва да застрашават защитата срещу кредитния риск от контрагента. Контрагентите, включително клиринговите членове на ЦК и техните клиенти, следва да гарантират, че поддържат достатъчна ликвидност, за да посрещат своевременно исканията за допълнителнo обезпечениe. От гледна точка на финансовата стабилност обаче е от полза да се гарантира също така, че решенията на ЦК по отношение на управлението на риска не обременяват излишно клиринговите членове, клиентите на клиринговите членове и другите контрагенти заради прекомерни проциклични характеристики, като по този начин непреднамерено се създава ликвидна тежест, която може да прерасне в проблеми с платежоспособността. В отговор на настоящите препоръки ЕССР очаква ЦК да гарантират, че управлението на риска и устойчивостта им остават стабилни и продължават да защитават участниците на пазара от загуба, произтичаща от неизпълнение.

(12) С препоръки А и Г се цели да се гарантира, че внезапните и значителни (следователно проциклични) промени и ефекти на срутване, свързани с първоначалните маржове (включително маржовете с надбавка) и обезпечения, са ограничени: i) от ЦК по отношение на техните клирингови членове; ii) от клиринговите членове по отношение на техните клиенти; и iii) в двустранната сфера, където те произтичат от механичното доверяване на кредитни рейтинги и евентуално от проциклични вътрешни методологии за оценяване на кредитоспособността. Планирането на ликвидността следва да бъде предвидимо и управляемо във възможно най-голяма степен чрез ограничаване на неочаквани и искания за значителни допълнителни обезпечения. Предоставянето на разумен и подлежащ на принудително изпълнение срок на предизвестие за промени в протоколите за допълнителни обезпечения и дисконтирания би могло да гарантира, че участниците на пазара ще се адаптират по надлежния ред.

(13) С препоръка Б се цели да се гарантира, че ЦК обхващат изчерпателно в своите стрес тестове за ликвидност всяко събитие, което би могло да ги доведе до недостиг на ликвидност, с оглед на това да ги мотивира да подобрят управлението на зависимостта си от доставчици на ликвидност. Това ще подобри общата устойчивост на пазара, тъй като е налице голяма степен на концентрация и взаимосвързаност между ЦК и техните доставчици на ликвидност и във връзка с това благоразумното управление на ликвидността на ниво отделен ЦК ще подобри управлението на риска от системна и макропруденциална гледна точка.

(14) С препоръка В се цели да се гарантира, че като поддържат финансовата си устойчивост, ЦК ще ограничат асиметрията в плащането на маржове на отклонение, събирани в рамките на деня, и ще създадат предвидими рамки и планове за маржовете с цел да се избягват прекомерните ограничения на ликвидността за клиринговите членове, които биха могли да доведат до случаи на неизпълнение.

(15) Настоящата препоръка не засяга правомощията на централните банки в Съюза при провеждането на паричната им политика.

(16) Препоръките на ЕССР се публикуват, след като адресатите им са информирани и Генералният съвет информира Съвета на Европейския съюз за намерението си да направи това и му предостави възможност да реагира,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

РАЗДЕЛ 1

ПРЕПОРЪКИ

Препоръка А – Ограничаване на ефектите на срутване във връзка с търсенето на обезпечения

1. На компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират, че ЦК анализират действието на политиките си съгласно член 28 от Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 по време на периоди на силно напрежение и съобщават констатациите си на компетентния орган.

2. На компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират, като вземат предвид констатациите от анализите, извършени в съответствие с препоръка А, точка 1, че в рамките на позволеното от закона и в съответствие с финансовата устойчивост на ЦК: i) моделите и параметрите на ЦК за определяне на изискванията за марж, както и политиките и процедурите на ЦК за приемане и оценяване на обезпеченията и за определяне на благоразумни дисконтирания не водят ненужно и прекомерно до внезапни значителни промени, които предизвикват ефекти на срутване при първоначалните маржове, включително при маржовете с надбавка, и обезпеченията. ЦК следва да гарантират, че в техните модели, параметри, политики и процедури: а) се използва подробен мащаб за вътрешните модели за оценяване на кредитоспособността и е възприет прогресивен подход за извършването на промени в изискванията за марж, включително за надбавките, и в споразуменията за обезпечение, без ненужно да се забавя отразяването на тези понижавания в общите им практики за управление на риска; б) е възприет цялостен подход за ограничаване на процикличните характеристики съгласно регулаторните изисквания за процикличността в член 41 от Регламент (ЕС) № 648/2012, особено в случай на понижаване на кредитните рейтинги; ii) без да се засяга член 49 от Регламент (ЕС) № 648/2012, ЦК информират своите компетентни органи, а компетентните органи информират членовете на колегията, създадена съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 648/2012, когато те: а) намаляват обхвата на допустимо обезпечение; б) съществено изменят дисконтиранията на обезпеченията; в) съществено намаляват ограниченията за концентрация, прилагани в съответствие с член 42 от Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013. Доколкото не възпрепятства навременното изпълнение на решенията за управление на риска, тази информация следва да бъде предоставена достатъчно време преди изпълнението им.

3. На съответните компетентни органи се препоръчва в рамките на позволеното от закона и като част от текущия надзор да си взаимодействат с клиринговите членове, за да гарантират, че прилагането на процедурите за управление на риска при предоставянето на клирингови услуги на клиентите им не води до внезапни и значителни промени и ефекти на срутване при исканията за допълнително обезпечение и събирането на маржове — освен ако тези внезапни и значителни промени и ефекти на срутване са неизбежен резултат от пазарни събития, не води до обезпечителните практики в случай на понижаване на кредитните рейтинги, не ограничава съществено стабилността на възприетите от клиринговите членове практики за управление на риска и не влияе на тяхната устойчивост.

4. На съответните компетентни органи се препоръчва да се стремят да гарантират в рамките на позволеното от закона, че процедурите за управление на риска в случай на понижаване на кредитните рейтинги, прилагани от финансовите контрагенти и нефинансовите контрагенти, които сключват договори за извънборсови деривати без централизиран клиринг и сделки за финансиране с ценни книжа, не водят до внезапни и значителни промени и ефекти на срутване при исканията за допълнително обезпечение, събирането на маржове и обезпечителните практики. Това би могло да бъде постигнато например чрез насърчаване контрагентите: i) да използват в общите си практики за управление на риска прогресивна и подробна поредност, когато извършват понижения на кредитни рейтинги; ii) да поддържат цялостен подход за ограничаване на процикличните характеристики съгласно регулаторните изисквания в член 11 от Регламент (ЕС) № 648/2012, особено по отношение на понижаването на кредитни рейтинги.

Препоръка Б – Стрес сценарий за оценка на бъдещи нужди от ликвидност

1. На Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) се препоръчва да прегледа проектите на технически стандарти ( 6 ) , разработени съгласно член 44, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012, и по-конкретно член 32, параграф 4 от тях, за да включи разпоредби, които задължават ЦК да включват в своите стрес сценарии съгласно член 44 от Регламент (ЕС) № 648/201 неизпълнението на две лица, които предоставят услуги на ЦК и чието неизпълнение би могло да засегне съществено ликвидната му позиция.

2. До предприемането на действие от ЕОЦКП за спазване на препоръка Б, точка 1 и до евентуалното приемане на съответно законодателство на Съюза на компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират в рамките на позволеното от закона, че стрес сценариите съгласно член 44 от Регламент (ЕС) № 648/2012 включват неизпълнение от страна на две лица, които предоставят услуги на ЦК и чието неизпълнение би могло да засегне съществено ликвидната му позиция; тези лица могат да бъдат доставчици на ликвидност, доставчици на услуги по сетълмент и други доставчици на услуги, чието неизпълнение може да засегне съществено ликвидната позиция на ЦК.

3. На компетентните органи се препоръчва да се стремят да гарантират в рамките на позволеното от закона, че след като съответното законодателство на Съюза влезе в сила, коригиращите действия на ЦК за преодоляване на недостига на средства за покриване на ликвидни нужди, който е установен чрез прилагане на посочените в препоръка Б, точки 1 и 2 допълнителни стрес сценарии, не поставят допълнителна тежест върху клиринговите членове, когато се прилагат по време на пазарни сътресения. За тази цел компетентните органи следва да гарантират, че ЦК ще търсят допълнителна ликвидност от алтернативни пазарни източници.

4. На ЕОЦКП, в сътрудничество с компетентните органи, се препоръчва в рамките на позволеното от закона, да си взаимодейства с ЦК и, доколкото е възможно, със съответните органи на трети държави, за да проведе координирани стрес тестове за ликвидност, които също включват неизпълнението на две лица, както е посочено в препоръка Б, точки 1 и 2.

Препоръка В – Овладяване на ограниченията на ликвидността, свързани със събирането на маржове

1. Когато ЦК отправят искания за допълнително обезпечение и събират маржове, за да ограничат кредитните си експозиции, в рамките на позволеното от закона, съобразно практиките на ЦК за адекватно управление на риска и финансовата им устойчивост, на компетентните органи се препоръчва да се стремят да избягват създаването на ненужни ограничения на ликвидността за клиринговите членове, включително като гарантират, че: i) по отношение на маржове, искани и събирани в рамките на деня, доколкото това е оперативно и юридически възможно, ЦК ще идентифицират поотделно: а) маржа, покриващ потенциални експозиции, включително експозиции, произтичащи от позиции, които са сключени или новирани през този ден; б) маржа, покриващ реализираните експозиции, произтичащи от пазарни движения през този ден, който ЦК следва да преценят дали да съберат и изплатят в същия ден; ii) когато клиринговият член е предоставил първоначален марж в размер над необходимото обезпечение за покриване на риска, произтичащ от регистрираните по сметка позиции, включително новираните в рамките на деня позиции и увеличилите се в рамките на деня експозиции, ЦК ще дават приоритет, когато е оперативно възможно, на използването на даденото в повече обезпечение спрямо събирането на допълнително обезпечение, освен ако клиринговият член доброволно предостави допълнителен марж. Този процес следва да бъде извършван планирано по предвидим и прозрачен начин; iii) ЦК следва да гарантират, че процесът на събиране на първоначални маржове и маржове на отклонение не води до прекомерни оперативни затруднения за клиринговия член, които могат да представляват допълнителен риск за ликвидността.

2. На съответните компетентни органи се препоръчва да наблюдават клиринговите членове, а ако е необходимо — в рамките на позволеното от закона, съобразно с практиките за адекватно управление на риска и финансовата устойчивост — и да си взаимодействат с тях като част от текущия надзор, така че те да се стремят да избягват ненужни ограничения на ликвидността на клиентите си, когато с цел ограничаване на кредитните си експозиции издават искания за допълнително обезпечение и събират първоначални маржове и маржове на отклонение от клиентите си, включително от финансови и нефинансови контрагенти. Това може да бъде постигнато, като например се гарантира, че: i) когато клиент е предоставил достатъчен първоначален марж за покриването на риска, произтичащ от позициите, регистрирани при клиринговия член, включително новираните в рамките на деня позиции и увеличилите се в рамките на деня експозиции, клиринговите членове ще дават приоритет на използването на дадения в повече първоначален марж спрямо събирането на допълнително обезпечение, освен ако клиентът доброволно предостави допълнителен марж; ii) клиринговите членове ще осигурят процес на събиране на първоначални маржове и маржове на отклонение, който не води до прекомерни оперативни затруднения за клиентите, които могат да представляват допълнителен риск за ликвидността.

Препоръка Г – Намаляване на процикличността при предоставяне на клирингови услуги на клиенти и при сделки за финансиране с ценни книжа

1. На съответните компетентни органи се препоръчва да допринасят за дискусиите на международно равнище — чрез участието си в международни форуми и в органи за установяване на стандарти, когато това е приложимо — относно начините за намаляване на процикличността в практиките за маржовете и дисконтиранията при предоставянето на услуги на клиенти, свързани с борсово и извънборсово търгувани деривати, както и със сделки за финансиране с ценни книжа, независимо от това дали са били със или без централизиран клиринг. Тези дискусии следва да целят разработването на световни стандарти във връзка с минималните изисквания за намаляване на процикличността при предоставянето на такива услуги.

2. Ако такива световни стандарти бъдат установени, на Европейската комисия се препоръчва да предложи законодателство, с което да им се даде правна сила.

РАЗДЕЛ 2

ИЗПЪЛНЕНИЕ

1. Определения

1. За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения: а) „компетентен орган“ означава органът, определен от всяка държава членка в съответствие с член 22 от Регламент (ЕС) № 648/2012; б) „ЦК“ има същото значение, както в член 2, точка 1 от Регламент (ЕС) № 648/2012; в) „клиринг“ има същото значение, както в член 2, точка 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012; г) „клирингов член“ има същото значение, както в член 2, точка 14 от Регламент (ЕС) № 648/2012; д) „дериват“ или „дериватен договор“ има същото значение, както в член 2, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 648/2012; е) „съответен компетентен орган“ означава компетентният орган съгласно законодателството, цитирано в член 2, точка 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012, и компетентният орган, определен от държавите членки съгласно член 10, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 648/2012 за посочената там цел; ж) „финансов контрагент“ има същото значение, както в член 2, точка 8 от Регламент (ЕС) № 648/2012; з) „нефинансов контрагент“ има същото значение, както в член 2, точка 9 от Регламент (ЕС) № 648/2012; и) „клиент“ има същото значение, както в член 2, точка 15 от Регламент (ЕС) № 648/2012.

2. Критерий за изпълнение

При изпълнението на настоящата препоръка трябва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на всяка препоръка.

3. Срок за последващи действия

В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатите трябва да уведомят Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да обосноват всяко бездействие. Уведомленията се изпращат в посочените по-долу срокове.

1. Препоръка A

а) До 30 ноември 2020 г. от компетентните органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка А, точки 1 и 2.

б) До 30 ноември 2020 г. от съответните компетентни органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка А, точки 3 и 4.

2. Препоръка Б

а) До 31 декември 2021 г. от ЕОЦКП се изисква да предостави на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка Б, точка 1.

б) До 30 ноември 2020 г. от компетентните органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръки Б, точки 2, 3 и 4.

3. Препоръка В

а) До 30 ноември 2020 г. от компетентните органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка В, точка 1.

б) До 30 ноември 2020 г. от съответните компетентни органи на клиринговите членове се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка В, точка 2.

4. Препоръка Г

а) До 31 декември 2021 г. от компетентните органи и от съответните компетентни органи се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложение I относно изпълнението на препоръка Г, точка 1.

б) До 31 декември 2022 г. от Комисията се изисква да предостави на Европейския парламент, Съвета и на ЕССР формуляра по приложение I относно изпълнението на препоръка Г, точка 2.

4. Наблюдение и оценка

1. Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, за които са го уведомили адресатите, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е била спазена и че адресатите не са предоставили подходяща обосновка за бездействието си.

2. Не се прилага методологията в Наръчника относно оценка на спазването на препоръки на ЕССР ( 7 ) , която описва процедурата за оценяване на спазването на препоръки на ЕССР.

Съставено във Франкфурт на Майн на 25 май 2020 година. Ръководител на секретариата на ЕССР, от името на Генералния съвет на ЕССР Francesco MAZZAFERRO

(1) ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

(2) ОВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

(3) Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (ОВ L 201, 27.7.2012 г., стр. 1).

(4) Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 на Комисията от 19 декември 2012 г. за допълване на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти относно изискванията към централните контрагенти (ОВ L 52, 23.2.2013 г., стр. 41).

(5) Регламент (ЕС) 2019/834 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 по отношение на задължението за клиринг, прекратяването на задължението за клиринг, изискванията за отчитане, техниките за намаляване на риска за договорите за извънборсови деривати, които не са преминали клиринг чрез централен контрагент, регистрацията и надзора на регистрите на трансакции, както и изискванията за регистрите на трансакции (ОВ L 141, 28.5.2019 г., стр. 42).

(6) Проект на технически стандарти съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (ESMA/2012/600).

(7) Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, април 2016 г., https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf