BG Официален вестник на Европейския съюз L 317/45

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2017/2112 НА КОМИСИЯТА

от 6 март 2017 година

относно мярка/схема за помощ/държавна помощ SA.38454 — 2015/C (ex 2015/N), която Унгария възнамерява да приложи в подкрепа на изграждането на два нови ядрени реактора в атомната електроцентрала „Paks II“

(нотифицирано под номер С(2017) 1486)

(само текстът на английски език е автентичен)

(Текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

Като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1. ПРОЦЕДУРА

(1) Въз основа на статии в пресата и неофициални контакти с унгарските органи на 13 март 2014 г. Комисията започна предварително разследване на възможно наличие на държавна помощ при изграждането на атомна електроцентрала „Paks II“ („Paks II“), регистрирано под номер SA.38454 (2014/CP).

(2) След неколкократен обмен на информация и официални заседания на 22 май 2015 г. унгарските органи уведомиха за мярката с оглед на правната сигурност, като посочиха, че проектът не включва държавна помощ по смисъла на член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

(3) С писмо от 22 май 2015 г. Унгария уведоми Комисията за мярка за предоставяне на финансово участие за изграждането на два нови ядрени реактора на площадката на Paks.

(4) С писмо от 23 ноември 2015 г. Комисията уведоми Унгария, че е взела решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярката (по-нататък наричано „решението за откриване на процедурата“). Това решение на Комисията беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.

(5) Унгария представи мнението си относно решението за откриване на процедурата на 29 януари 2016 г.

(6) Комисията получи мнения от заинтересованите страни. Тя ги препрати на Унгария, на която беше дадена възможност за отговор. Мненията ѝ бяха получени с писмо от 7 април 2016 г.

(7) Допълнителна информация от Унгария беше предоставена на 21 април, 27 май, 9 юни, 16 юни и 28 юли 2016 г., 16 януари 2017 г. и 20 февруари 2017 г.

(8) На 12 септември 2016 г. унгарските органи предоставиха отказ от права във връзка с езика и се съгласиха решението да бъде прието на английски език като автентичен език.

2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

2.1. ОПИСАНИЕ НА ПРОЕКТА

(9) Мярката се състои в изграждането на два нови ядрени реактора (блокове 5 и 6) в Унгария, чието строителство изцяло се финансира от унгарската държава в полза на субекта Paks II (дружество с ограничена отговорност MVM Paks II Nuclear Power Plant Development), който ще притежава и експлоатира новите реактори.

(10) На 14 януари 2014 г. Руската федерация и Унгария сключиха междуправителствено споразумение (МПС) по ядрена програма (3). Въз основа на МПС двете държави си сътрудничат при поддръжката и по-нататъшното изграждане на съществуващата атомна електроцентрала Paks (Paks NPP). Това включва проектирането, изграждането, въвеждането в експлоатация и извеждането от експлоатация на два нови енергоблока 5 и 6 с реактори тип ВВЕР (водно-водни), с инсталирана мощност на всеки енергоблок най-малко 1 000 MW (4), в допълнение към съществуващите блокове 1—4. Експлоатацията на блокове 5 и 6 има за цел да компенсира загубата на мощности, когато блокове 1—4 (общо 2000 MW) бъдат затворени. Унгария твърди, че блокове 1—4 ще бъдат в експлоатация до края респективно на 2032, 2034, 2036 и 2037 г., без да се предвижда перспектива за допълнително удължаване на срока им на експлоатация.

(11) Съгласно МПС (5) както Русия, така и Унгария определят една притежавана и контролирана от държавата организация с опит, която да носи финансовата и техническата отговорност за изпълнението на своите задължения като изпълнител/собственик по отношение на проекта.

(12) Русия е възложила на акционерното дружество Нижегородская инжиниринговая компания „Атомзнергопроект“ (НИАЕП) да изгради новите реактори (блокове 5 и 6), а Унгария е възложила на дружеството с ограничена отговорност MVM Paks II Nuclear Power Plant Development (1) (Paks II) да ги притежава и експлоатира.

(13) Докато в МПС са определени общите права и задължения за сътрудничество в областта на ядрената енергия между двете държави, подробното прилагане на МПС трябва да бъде уточнено в отделни споразумения, наречени „споразумения за изпълнение“ (6): а) договорът за инженеринг, снабдяване и строителство за изграждането на двата нови блока 5 и 6 с реактори тип ВВЕР 1200 (V491) на площадката на Paks ще бъде наричан „договорът за ИСС“; б) договорът за реда и условията за сътрудничество при експлоатацията и поддръжката на новите реактори ще бъде наричан „договорът за ЕиП“; в) споразумението за условията за снабдяване с гориво и управлението на отработеното гориво.

(14) НИАЕП и Paks II сключиха договора за ИСС на 9 декември 2014 г., в който се предвижда, че двата нови блока 5 и 6 ще бъдат пуснати в експлоатация съответно през 2025 г. и 2026 г.

(15) Отделно от това Русия се ангажира да предостави на Унгария държавен заем за финансиране на изграждането на Paks II. Този заем се управлява от междуправителствено споразумение за финансиране („МПС за финансиране“) (7) и с него се предоставя механизъм за револвиращ кредит в размер на 10 млрд. евро, който е ограничен единствено за целите на проектирането, изграждането и въвеждането в експлоатация на енергоблокове 5 и 6 на Paks II. Унгария ще използва този механизъм за револвиращ кредит за директно финансиране на инвестициите в Paks II, необходими за проектирането, изграждането и въвеждането в експлоатация на новите енергоблокове 5 и 6, както е заложено в МПС за финансиране. В допълнение към МПС за финансиране, Унгария ще предостави допълнителна сума от 2,5 млрд. евро от собствения си бюджет за финансиране на инвестицията в Paks II.

(16) Освен инвестиционната подкрепа, посочена в съображение 15, Унгария не възнамерява да отпуска друга финансова подкрепа за Paks II, след като бъдат изградени енергоблокове 5 и 6. Новите блокове ще работят при пазарни условия без фиксиран размер на приходите или гарантирана цена. Унгария счита, че на този етап набирането на дългов капитал директно от Paks II няма да е необходимо.

2.2. ЦЕЛ НА МЯРКАТА

(17) Както е обяснено в решението за откриване на процедурата, Paks NPP е единствената работеща атомна електроцентрала в Унгария. Тя е притежавана от електроразпределителното дружество и производител на електроенергия Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (по-нататък наричано „MVM Group“) (8), което е 100 % собственост на държавата. Четирите ѝ енергоблока имат обща инсталирана мощност от 2000 MW, като всеки от тях понастоящем е оборудван с руска технология (ВВЕР-440/V213). Блоковете поетапно ще бъдат изведени от експлоатация до 2037 г. [вж. съображение 10].

(18) Производството на електроенергия от ядрени източници играе стратегическа роля в енергийния микс на Унгария, тъй като приблизително 50 % от националното производство на електроенергия се осигурява от съществуващите четири реактора в Paks NPP (9).

(19) Въз основа на следните цели: — поддържане на разумен дял на националните ресурси, и — намаляване на зависимостта на Унгария от вноса, като същевременно се запази съгласуваността с националната политика в областта на климата, правителството поиска от MVM Group да проучи алтернативите на разширяването на производството на електроенергия в атомните електроцентрали. От MVM Group беше изготвено проучване за осъществимост, в което беше проучено изпълнението и финансирането на нова атомна електроцентрала, която може да бъде интегрирана в електроенергийната система и да бъде експлоатирана по икономичен, безопасен и екологосъобразен начин. Въз основа на това проучване за осъществимост, представено през 2008 г. от MVM Group, правителството предложи проекта на унгарския парламент, който даде съгласие да започне подготвителната работа за въвеждането на новите блокове на атомната електроцентрала на площадката на Paks (10). Това беше подкрепено от изчисления, показващи, че до 2025 г. се предвижда извеждането от експлоатация на 6 000 MW от брутната инсталирана мощност от 8—9 000 MW в резултат на затварянето на остарелите електроцентрали. Тези електроцентрали трябваше да бъдат частично заменени чрез разширяването на Paks NPP.

(20) През 2011 г. беше въведена Националната енергийна стратегия за периода до 2030 г. (11) Тази стратегия се фокусира върху сценарий за ядрена енергия, енергия от въглища и зелена енергия за Унгария. Унгарският оператор на преносна система (ОПС), MAVIR, прогнозира, че в Унгария ще има нужда от най-малко 5,3 GW нови производствени мощности до 2026 г. и от малко повече от 7 GW до 2031 г. в следствие на бъдещото потребление и извеждането от експлоатация на съществуващите производствени мощности в Унгария (12). MAVIR прогнозира също така, че почти целият парк за производство на електроенергия от въглища ще бъде изведен от експлоатация между 2025 и 2030 г. и че инсталираните мощности за енергопроизводство от газ ще са намалели с приблизително 1 GW, както е показано на таблица 1, представена от Унгария на 16 януари 2017 г. Унгария е обяснила, че в проучването на MAVIR при прогнозирането на необходимите нови мощности от 7 GW не са били взети предвид нито вносът, нито новоинсталираните мощности. Таблица 1 Очаквано поетапно извеждане от експлоатация на националните инсталирани мощности до 2031 г. (MW) Existing Phase-out Nuclear 2 000 Coal 1 292 1 222 Natural gas 3 084 960 Oil 410 Intermittent renewables/weather-dependent 455 100 Other renewables 259 123 Other non-renewables 844 836 Sum 8 344 3 241 Източник: унгарските органи (MAVIR)

(21) Унгария и Русия подписаха МПС с цел изграждането на нови мощности на площадката на Paks. Унгария е обяснила, че чрез запазването на ядрената енергия в микса на горива би могла да се посрещне необходимостта от замяна на изведените от експлоатация мощности, да се изградят нови мощности и да се изпълни задачата на Унгария във връзка с европейските цели, свързани с климата (особено тези, които се отнасят до очакваното намаляване на емисиите на CO2).

2.3. ОПИСАНИЕ НА НОВИТЕ БЛОКОВЕ — ТЕХНОЛОГИЯТА, КОЯТО ЩЕ БЪДЕ ВНЕДРЕНА

(22) Новите блокове 5 и 6 на Paks II NPP ще бъдат оборудвани с технология ВВЕР 1200 (V491) и ще бъдат по-съвременни реактори от поколение III+. Унгария обяснява, че поради техническите спецификации на блоковете, които ще бъдат разположени в Paks II, в допълнение към подобрените характеристики за безопасност ще бъдат постигнати значителни предимства пред съществуващите блокове на Paks NPP, като например повишена ефективност и по-икономична експлоатация.

(23) Освен значително по-високата инсталирана мощност на ВВЕР 1200 (V491), има съществена разлика в предвидения срок на експлоатация (60 години за блоковете ВВЕР 1200, за разлика от 30 години за съществуващите блокове на Paks NPP) и по-голяма маневреност, която позволява мощността на всеки блок да бъде регулирана в определен диапазон в зависимост от потреблението в електроенергийната мрежа.

(24) Намаляването на количеството гориво, необходимо за новите блокове, също така отразява технологичните подобрения през последните години. Вместо съществуващия 12-месечен горивен цикъл, новите блокове могат да работят на 18-месечен цикъл. Това означава, че новите блокове ще изискват по-малко прекъсвания на година за презареждане с гориво и централата ще може да работи средно по-продължително всяка година и да не губи производствено време.

(25) Техническите спецификации също така показват, че плътността на мощността, която ще бъде осигурена от новите горивни касети, ще бъде значително по-висока от тази на съществуващите горивни касети. Това на свой ред означава, че може да се постигне по-висока мощност на единица маса горивен материал, което може да подобри икономиката на централата.

2.4. ПОЛУЧАТЕЛЯТ НА ПОМОЩТА

(26) Както е обяснено в раздел 2.3 от решението за откриване на процедурата, получателят по мярката е дружеството Paks II, понастоящем собственост на унгарската държава. Правата на акционерите се упражняват от кабинета на министър-председателя. Paks II ще притежава и експлоатира реакторите 5 и 6, които се заплащат от унгарската държава.

(27) В съображение 19 от решението за откриване на процедурата е обяснено как акциите на Paks II, които първоначално са държани от MVM Group, са били прехвърлени на унгарската държава (13). Според информацията, предоставена от Унгария на 30 януари 2016 г., покупната цената за прехвърлянето е била 10,156 млрд. HUF, което се равнява на приблизително 33 млн. евро.

2.5. СТРУКТУРА НА ФИНАНСИРАНЕТО НА ПРОЕКТА И ПРАВА И ЗАДЪЛЖЕНИЯ ПО ДОГОВОРА ЗА ИНЖЕНЕРИНГ, СНАБДЯВАНЕ И СТРОИТЕЛСТВО

2.5.1. МЕЖДУПРАВИТЕЛСТВЕНО СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА ФИНАНСИРАНЕ („МПС ЗА ФИНАНСИРАНЕ“)

(28) В рамките на МПС (14) Русия предостави на Унгария държавен заем под формата на механизъм за револвиращ кредит в размер на 10 млрд. ЕUR за финансиране на изграждането на ядрени енергоблокове 5 и 6 на Paks. Лихвеният процент по заема варира между 3,95 % и 4,95 % (15). Заемът е предназначен за проектирането, изграждането и въвеждането в експлоатация на тези нови енергоблокове.

(29) Съгласно МПС за финансиране заемът трябва да бъде използван от Унгария за финансиране на 80 % от стойността на договора за ИСС за изпълнението на строителни работи и услуги и доставка на оборудване, докато остатъка от 20 % от договора за ИСС се заплаща от Унгария [вж. съображение 15]. Заемът трябва да се използва от Унгария до 2025 г.

(30) Заемът трябва да бъде изплатен от Унгария в рамките на 21 години, считано от 15 март или 15 септември след датата на въвеждане в експлоатация на двата нови ядрени енергоблока 5 и 6, но не по-късно от 15 март 2026 г. (16)

(31) Плащания по МПС за финансиране могат да се извършват единствено след като е било подадено искане от министерството на националната икономика на Унгария и известие за одобрение от министерството на финансите на Русия.

2.5.2. ДОГОВОРЪТ ЗА ИНЖЕНЕРИНГ, СНАБДЯВАНЕ И СТРОИТЕЛСТВО (ИСС)

(32) Съгласно договора за ИСС НИАЕП трябва да достави двата реактора, определени в подробните технически спецификации, до договорените дати и за договорената обща фиксирана цена ([…] (*1) млрд. евро). Всички разходи, които не са били определени предварително, се считат за включени в тази цена […] (17).

(33) Договорът предвижда изплащането на обезщетения за загуби и пропуснати ползи (18) при определени обстоятелства, […].

(34) […]

(35) […]

2.5.3. ОТНОШЕНИЯ МЕЖДУ ДЪРЖАВАТА И ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩ

(36) Първоначално Унгария предвижда Paks II да остане 100 % дъщерно дружество на MVM Hungarian Electricity Ltd., което от своя страна е собственост на унгарската държава и общините. От ноември 2014 г. Paks II вече не е дъщерно дружество на MVM Hungarian Electricity Ltd. или част от MVM Group, а е дружество, 100 % пряко притежавано от държавата, което понастоящем няма правна връзка с MVM Group.

(37) Що се отнася до дейността на Paks II, и по-специално до продажбата на електроенергия, Унгария е заявила, че на този етап не съществува и не се предвижда отделно споразумение за закупуване на електроенергия с отделен доставчик. Унгарските органи предвиждат, че електроенергията, произвеждана от Paks II, ще бъде продавана на пазара и на потребителите на електроенергия в съответствие с обичайните споразумения за продажба на електроенергия при базово натоварване. Според унгарските органи Paks II, в качеството си на производител на електроенергия при базово натоварване с предвиждан дълъг период на експлоатация, ще бъде участник с неопределяща роля по отношение на цените, подобен на съществуващите производители на ядрена електроенергия в Европа.

(38) Предприятието Paks II ще бъде собственик на атомната електроцентрала Paks II и по време на фазата на строителство на двата реактора собственият му капитал ще бъде изцяло финансиран от унгарската държава. Унгарските органи считат, че на този етап набирането на дългов капитал директно от Paks II няма да е необходимо.

(39) Унгария няма да прехвърли необходимите средства за превеждане на покупната цена за атомната електроцентрала Paks II по сметките на Paks II. Най-голямата част от тези средства ще бъде държана от банката за развитие и външноикономически въпроси на Русия („Внешзкономбанк“). За всеки междинен етап, който се счита за изпълнен, Paks II ще подава искане до Внешекономбанк за плащане на 80 % от дължимата сума директно на НИАЕП. Тя също така ще подава искане до Агенцията за управление на държавния дълг на Унгария за плащане на останалите 20 %.

(40) Останалите финансови нужди на Paks II по време на строителната фаза ще бъдат осигурени чрез собствен капитал от унгарския държавен бюджет. Първоначалната сума, заделена по време на строителната фаза, ще бъде до […] млрд. евро (разлика между сумата от 12,5 млрд. евро, определена за ядрения проект в МПС, и действителната покупна цена на Paks II NPP в размер на […] млрд. евро). Според Унгария това представлява таван на държавните ресурси, които могат да бъдат отпуснати за изграждането на атомната електроцентрала Paks II, поне без да се направи допълнителна оценка. В случай че изискванията за собствения капитал превишат тази сума обаче, Унгария твърди, че ще инвестира повече, ако при оценката си към този момент стигне до заключението, че е икономически обосновано да го направи.

(41) Унгария твърди, че според заключението от анализ на чувствителността относно евентуалните допълнителни разходи, които Paks II би направила по време на строителната фазата, разходите ѝ трябва да бъдат умножени по 10, за да се намали очакваната вътрешна норма на възвращаемост (IRR) с 1 %. Поради това Унгария очаква, че въздействието на увеличението на разходите ще бъде незначително.

2.6. ПАЗАРЪТ НА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ В УНГАРИЯ

2.6.1. ОПИСАНИЕ НА ПАЗАРА НА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ В УНГАРИЯ

(42) Сегашната структура на унгарския пазар на електроенергия се формира около 1995 г., когато по-голямата част от големите електроцентрали и доставчици на комунални услуги, както и разпределителните дружества биват приватизирани. Държавата запазва господстващо положение в сектора чрез държавното вертикално интегрирано енергийно предприятие MVM Group.

(43) В проучването на MAVIR, посочено в съображение 20, се обяснява, че от 2014 г. насам общото вътрешно потребление се е увеличило с 2,7 %, като през 2015 г. достига общо вътрешно потребление от 43,75 TWh. От това потребление вътрешното производство възлиза на 30,06 TWh, което се равнява на 68,72 % от общото потребление на електроенергия (вж. фигура 1). Вносът възлиза на 13,69 TWh, което съответства на 31,28 % от общото потребление. Като производител притежаваната от държавата MVM Group има значително присъствие на пазара, което се дължи на основния ѝ производствен актив — Paks NPP, която през 2015 г. е осигурила 52,67 % от произведената в страната електроенергия, както е показано на фигура 1. Предприятието Mátra е електроцентрала на лигнитни въглища, която е собственост основно на RWE Power AG (50,92 %), докато MVM Group също притежава 26,15 % от акциите му. Останалите по-големи (többi nagyerőmű) и по-малки (kiserőművek) електроцентрали играят скромна роля в общата структура на производството на унгарския пазар. В допълнение, вертикално интегрираното подразделение за продажби на едро на MVM Group, MVM Partner, има господстващо положение на пазара на едро на електроенергия (19). Фигура 1 Състав на общото потребление на електроенергия в Унгария през 2015 г. Източник: Средносрочно и дългосрочно развитие на производствените активи на унгарската електроенергийна система (MAVIR, 2016 г.) ( 20 ). Фигура 2 Брутно национално производство на електроенергия в Унгария през 2015 г. Източник: Средносрочно и дългосрочно развитие на производствените активи на унгарската електроенергийна система (MAVIR, 2016 г.).

(44) В Унгария най-често срещаните сделки на едро се сключват чрез двустранни споразумения за изкупуване на електроенергия (СИЕ), при които производителите се съгласяват да продадат минимален предварително определен обем на търговците на едро и търговците са задължени да закупят минимален обем. СИЕ се сключват най-вече съгласно стандартите, определени от Европейската федерация на търговците на енергия.

(45) Унгарската борса за търговия с електроенергия („HUPX“) започна да функционира през юли 2010 г. като дъщерно дружество на оператора на преносна система MAVIR. На нея се предлагат сделки „за ден напред“, както и физически фючърсни сделки. Търговията „за ден напред“ започва от 11 часа предиобед всеки ден въз основа на офертите, които се предлагат за всеки час на следващия ден. Търговията приключва най-късно в 11:40 часа. Физическите фючърсни сделки могат да се правят за четири седмици напред, три месеца напред, четири тримесечия напред и три години напред. Има определени дни за търговия за такива сделки, в които се правят оферти в рамките на определен интервал от време. От март 2016 г. на пазара „в рамките на деня“ на HUPX се търгуват както 15-минутни продукти, така и едночасови блокове. В допълнение към организираните пазари „ден напред“ и „в рамките на деня“ HUPX има споразумения за сътрудничество с две брокерски дружества, които предоставят услуги по внасяне на извънборсови сделки за борсов клиринг за обикновени клиенти.

(46) Освен на търгове за следващия ден, които не са организирани от HUPX, електроенергията се търгува също и на борси със седалище в ЕС или на извънборсови платформи, както и чрез преки двустранни сделки [вж. съображение 44].

(47) Както проличава от фигура 1 в съображение 43, Унгария е нетен вносител на електроенергия, като вносът представлява около 30 % от потреблението на електроенергия в Унгария. Както е показано на фигура 3, цената на електроенергията на едро е най-висока в Унгария в междусистемно свързания съседен на страната регион (т.е. с изключение на Полша или Словения). Фигура 3 Месечни средни цени за търговия „ден напред“ при базово натоварване в региона на Централна и Източна Европа (включително Унгария) и Германия (за периода 2010—2016 г.) Източник: Европейската комисия.

(48) Краткосрочната прогноза за цените при базово натоварване в региона сочи същата тенденция, т.е. че унгарските цени при базово натоварване ще бъдат най-високите в региона (вж. фигура 4). Фигура 4 Регионални цени при базово натоварване за фючърсни сделки за периода януари — юни 2017 г. Източник: Европейската комисия (въз основа на данните, публикувани от Централноевропейската борса за търговия с електроенергия) (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/).

(49) Страната има добри междусистемни връзки със съседните държави — междусистемната преносна способност за електроенергия е била 30 % през 2014 г., т.е. целта за 2020 г. е надхвърлена (21). През 2014 г. свързването на чешкия, словашкия, унгарския и румънския пазар започна да функционира, което доведе до повишаване на ликвидността на HUPX и намаляване на колебанията на цените. На фигура 5 са обобщени данните за обмена на електроенергия със съседни държави през 2014 г. Фигура 5 Обмен на електроенергия между Унгария и съседните държави Източник: Данни за унгарската електроенергийна система (MAVIR, 2014 г.)=

2.6.2. ОПИСАНИЕ НА ПРЕДВИЖДАНОТО РАЗВИТИЕ НА УНГАРСКИЯ ПАЗАР НА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ

(50) Въз основа на посоченото в съображение 20 проучване, публикувано от MAVIR (22), в периода между 2025 и 2030 г. почти целият парк за производство на електроенергия от въглища ще бъде изведен от експлоатация, а инсталираните мощности за енергопроизводство от газ в Унгария ще са намалели с 1 GW. В сравнение с оценките в проучването за растежа на върховото потребление, наличните производствени мощности от местни производители на електроенергия се очаква до 2021 г. да паднат под върховото натоварване. В резултат на това операторът на преносна система оценява, че унгарският пазар ще има нужда от най-малко 5,3 GW допълнителни нови мощности за производство на електроенергия до 2026 г. и малко над 7 GW до края на прогнозния период през 2031 г. Това е илюстрирано на фигура 6 по-долу, която показва, че ще са необходими значително количество инсталирани мощности, които да надхвърлят нарастващото върхово натоварване. Унгария обясни в своето становище от 16 януари 2017 г., че е длъжна да осигури определено равнище на резервна мощност, отразяващо стандартните за отрасъла практики на операторите на преносни системи от Европейска мрежа на операторите на преносни системи за електроенергия (ENTSO-E). Резервната мощност е разликата между националните надеждни налични мощности плюс националните производствени мощности плюс върховото натоварване и резерва за системни услуги. Резервната мощност е частта от националните производствени мощности, оставена в системата за покриване на планиран износ, неочаквани колебания в натоварването, резерв за системни услуги и непланирани прекъсвания на електроподаването в дадена контролна точка. Фигура 6 Потребност от допълнителни мощности в унгарския електроенергиен сектор Източник: Средносрочно и дългосрочно развитие на производствените активи на унгарската електроенергийна система (MAVIR, 2016 г.). „Csúcsterhelés“ означава „пиково натоварване“.

(51) Унгария изтъква, че въпреки твърденията за относително голямата необходимост от нови производствени мощности данните от Platts Powervision показват, че всъщност се изграждат сравнително малко нови мощности, както е показано в таблица 2. Унгария също така твърди, че по данни на Platts единствената електроцентрала, която в момента е в процес на изграждане в Унгария, е една инсталация за производство на енергия от отпадъци с мощност 44 MW. Освен това Унгария обяснява, че макар че има инвестиционни планове за изграждането на по-големи (газови) електроцентрали, нито един от тези проекти не може да се счита за потвърден, тъй като инвеститорите все още не са направили значителни невъзстановими разходи, като например разходи за строителство, които биха доказали ангажимент за реално изпълнение на проекта. Таблица 2 Нови мощности, които ще бъдат изградени в унгарския електроенергиен сектор Plant Plant Type Primary Fuel Nameplate MW Online Year Status Dunaujvaros Chp Waste Biomass 44 2016 Under Constr Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Csepel III CC/Cogen Natural Gas 430 2018 Advan Develop Tolna Wind Wind 260 2018 Early Develop Gyor Region Wind Wind 300 2019 Early Develop Szazhalombatta — Dunai Refinery CC Natural Gas 860 2020 Advan Develop Almasfuzito Coal Coal Generic 435 2020 Proposed Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

2.7. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

(52) През май 2015 г. Унгария уведоми Комисията за плановете си да инвестира в изграждането на двата нови ядрени реактора на площадката на Paks с оглед на правната сигурност и заяви, че мярката не включва държавна помощ, тъй като държавата действа като пазарен инвеститор, търсещ разумна печалба. В решението за откриване на процедурата Комисията изрази опасения, че въз основа на наличната на този етап информация мярката включва държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС. Комисията изрази сериозни съмнения по-специално относно това дали мярката не води до избирателно предимство за Paks II, тъй като по време на етапа на уведомяване Унгария не е възразила срещу наличието на другите елементи на държавна помощ.

(53) Основанията за съмненията произтичат от резултата от теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика (ПИУПИ), чрез който се оценява дали даден пазарен инвеститор би инвестирал в проекта при същите условия като публичния инвеститор по времето, когато е било взето решението за извършване на публичните инвестиции (23). Тестът за ПИУПИ е признат и в съдебната практика (24).

(54) Формално погледнато тестът за ПИУПИ е имал за цел да докаже дали за проекта, предмет на инвестицията (25), очакваната вътрешна норма на възвръщаемост (IRR) на инвестицията би била по-висока от чисто пазарно базирания съпоставим показател „среднопретеглена цена на капитала“ (WAСС). Макар че Унгария е изчислила, че IRR на проекта е по-голяма от пазарно базирания съпоставим показател WACC, Комисията е изразила съмнения дали WACC е трябвало да се счита за по-висока.

(55) В светлината на съмненията относно наличието на държавна помощ Комисията допълнително проучи дали евентуални мерки за държавна помощ биха могли да се считат за съвместими с вътрешния пазар. Предвид факта обаче, че унгарските органи считат, че мярката не съдържа държавна помощ, те не са представили във фазата на предварителна оценка основания, поради които мярката би могла да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Комисията също така изрази съмнения, че мярката не попада в обхвата на съобщението на Комисията „Насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г.“ (26), тъй като тези насоки не обхващат мерки в областта на ядрената енергетика и радиоактивните отпадъци. Въпреки че Комисията заключи, че за оценката на мярката, за която е уведомена, не са приложими други насоки, Комисията също така заключи, че може да обяви директно мярка за съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, ако мярката има за цел постигането на цел от общ интерес, ако това е необходимо и пропорционално и когато положителното въздействие от постигането на общата цел превишава по значение отрицателните последици върху конкуренцията и търговията.

(56) Комисията изрази съмнения дали мярката може да бъде счетена за пропорционална, т.е. дали мярката е била ограничена до минималното равнище на инвестиционна подкрепа, необходимо за успешното изграждане на допълнителните блокове за производство на електроенергия, за постигането на преследваната обща цел. Получателят на помощ би получил производствени активи, без да е изправен пред особен риск, свързан с разходите за рефинансиране, пред който биха били изправени другите пазарни участници. На Комисията не бяха предоставени никакви доказателства за това как Унгария би предотвратила подобно свръхкомпенсиране.

(57) Комисията подчертава, че пазарът на производство на електроенергия в Унгария се характеризира с относително висока концентрация, като съществуващата АЕЦ Paks NPP осигурява около 50 % от националното производство. При отсъствието на нови мощности производството на електроенергия от страна на Paks NPP и Paks II вероятно ще обезпечава още по-голям дял от пазара на доставки, което може да окаже изкривяващо въздействие върху унгарския пазар на електроенергия. Унгария не предостави на Комисията подробни доказателства за начина, по който ще гарантира постоянното независимо функциониране на съществуващите и новите производствени активи.

(58) На последно място, Комисията отбелязва, че поради особеностите на унгарския пазар на електроенергия функционирането на Paks II може да доведе също така до риск за ликвидността на пазара на едро, като ограничи броя на наличните на пазара оферти от страната на предлагането. В зависимост от начина, по който електроенергията, произвеждана от новите реактори, се продава на пазара, може значително да бъде засегната ликвидността, бариерите за навлизане на пазара да бъдат повишени и конкуренцията да бъде намалена на различни равнища на пазара. Унгария не предостави подробно обяснение за това как електроенергията ще бъде търгувана от страна на Paks II и как ще бъде гарантирана ликвидността на пазара.

(59) Поради това Комисията изрази съмнения, че мярката може да съдържа държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

(60) При липсата на достатъчно доказателства Комисията също така не беше в състояние да достигне до заключения относно съвместимостта на такава мярка с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в). Освен това, въз основа на съмненията, повдигнати в решението за откриване на процедурата, и предвид липсата на доводи за съвместимост от страна на Унгария по това време, Комисията проучи редица опасения за нарушаване на конкуренцията и възможности Paks II да бъде свръхкомпенсирана.

(61) Що се отнася до съмненията относно пропорционалността, изразени в съображение 56 по-горе, Комисията разгледа дали Paks II би могла, в резултат на помощта, да реинвестира всички печалби, които не се изплащат на държавата под формата на дивиденти, за изграждането или закупуването на допълнителни производствени активи и по този начин да укрепи позицията си на пазара.

(62) По отношение на съмненията относно пропорционалността, изразени в съображение 56, Комисията проучи и предвижданата политика на Унгария в областта на дивидентите, по-конкретно дали ще иска дивиденти (по свое усмотрение в зависимост от печалбата, постигната от Paks II), или по-скоро ще оставя печалбата на Paks II. Комисията изрази загриженост, че Paks II би могла да използва своите печалби за реинвестиране, като изгради или закупи допълнителни производствени активи и допълнително наруши конкуренцията.

(63) Както е изложено в съображение 57, поради относително високото ниво на концентрация на унгарския пазар за производство на електроенергия и като се има предвид, че съществуващата атомна електроцентрала Paks NPP (MVM Group) осигурява около 50 % от националното производство, Комисията изразява загриженост дали собствеността на Paks NPP и Paks II е отделна и дали те биха могли да се считат за независими и несвързани. Фактът, че Paks II понастоящем е юридически независима от MVM Group, не е достатъчен за Комисията, тъй като тя не е получила никаква информация по време на фазата на уведомяване относно това дали Paks NPP и Paks II ще продължат да функционират напълно юридически и структурно разделени. Такива разяснения изглеждат необходими, за да се сведе до минимум рискът от по-нататъшно засилване на концентрацията на пазара.

(64) Освен това, както е посочено в раздел 2.6, най-често срещаните сделки в унгарския сектор за търговия на едро с електроенергия се сключват посредством двустранни СИЕ и унгарската борса за търговия с електроенергия (HUPX) все още не е стимулирала достатъчно равнище на ликвидност. Тъй като в уведомлението на Унгария не са посочени очакваните методи за продажба на електроенергия от Paks II, Комисията проучи въздействието на Paks II върху текущите равнища на ликвидност на Унгария в сектора на търговията на едро с електроенергия.

(65) Предвид съмненията относно пазарната ликвидност, представени в съображение 58, Комисията искаше да гарантира, че на пазара е налице широк спектър от оферти за доставка, особено в светлината на господстващото положение на MVM Partner на пазара на едро на електроенергия (27). Комисията изрази загриженост, че равнищата на ликвидност могат да бъдат значително засегнати и че разходите за конкурентите надолу по веригата могат да бъдат повишени, като се ограничи техният конкурентен достъп до важни ресурси (препятстване на достъпа до производствени ресурси). Това би могло да се случи, ако електроенергията, произвеждана от Paks II, се продава основно чрез дългосрочни договори само на определени доставчици, като по този начин пазарната мощ на Paks II на пазара за производство на електроенергия се прехвърли на пазара на дребно.

(66) Поради това Комисията потърси допълнителна информация във връзка със стратегията на Paks II за търговия с произведената електроенергия, като обърна особено внимание на това дали тя ще се осъществява при справедливи пазарни условия, като централата предлага електроенергията си на борсата или друга прозрачна платформа за търговия.

3. ПОЗИЦИЯТА НА УНГАРСКОТО ПРАВИТЕЛСТВО

3.1. ПОЗИЦИЯТА НА УНГАРИЯ ОТНОСНО НАЛИЧИЕТО НА ПОМОЩ

3.1.1. ИКОНОМИЧЕСКО ПРЕДИМСТВО

(67) Унгария посочва в уведомлението, че инвестицията не представлява държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС, тъй като тя не предоставя икономическо предимство на Paks II. В подкрепа на това твърдение Унгария изтъква, че инвестицията в Park II отговаря на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика (ПИУПИ) [вж. съображения 53 и 54].

(68) По-специално, Унгария твърди, че критерият за ПИУПИ е спазен по два начина (28). Първо, установено е, че среднопретеглената цена на капитала (WACC) на проекта е по-ниска от неговата вътрешна норма на възвръщаемост (IRR). Второ, твърди се, че стандартните разходи за производството на електроенергия (LCOE) са достатъчно ниски, което прави ядрената енергия конкурентна по отношение на другите производствени технологии и осигурява разумна възвръщаемост при преобладаващите цени на електроенергията (29).

(69) В подкрепа на своето становище Унгария представи следните проучвания и подкрепящи документи: а) анализ за доказване на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика („проучване за ПИУПИ“, 18 февруари 2015 г.); б) икономически анализ на проекта за ядрена енергия Paks II („икономическо проучване“ от 8 октомври 2015 г.) (30); в) писма до заместник-генералния директор по въпросите на държавната помощ, съдържащи коментари по предварителния анализ на Комисията („разяснителни писма“): — първо писмо („първо разяснително писмо“, 16 октомври 2015 г.), — второ писмо („второ разяснително писмо“, 29 октомври 2015 г.); г) писмени становища относно решението за откриване на процедурата („отговор на решението за откриване на процедурата“): — писмо до заместник-генералния директор по въпросите на държавната помощ, изпратено на 3 декември 2015 г. след публикуване на решението на Комисията за откриване на процедурата („писмо в потвърждение на получаване на решението за откриване на процедурата“), — становище на Унгария, изпратено на Комисията на 29 януари 2016 г. („становище относно решението за откриване на процедурата“); д) отговор на правителството на Унгария от 7 април 2016 г. на мненията на трети страни относно решението за откриване на процедурата за държавна помощ („отговор на мненията на трети страни“); е) отговор от 21 април 2016 г. на искането за информация от 18 март 2016 г. („допълнителни разяснения“).

(70) Освен това унгарското правителство представи и финансов модел, който е използван за изчисляването на стойностите на вътрешната норма на възвръщаемост (IRR) за проекта. На Комисията бяха представени две версии на модела: а) първоначална версия от 16 март 2015 г. („първоначален финансов модел“); б) окончателна версия от 16 октомври 2015 г. („финансов модел“).

(71) С изключение на допълнителните разяснения, посочените в съображение 69 документи се отнасят за среднопретеглената цена на капитала (WACC) и изчисляването на вътрешната норма на възвръщаемост (IRR), макар и с различна степен на подробност. Вътрешната норма на възвръщаемост (IRR) на проекта е изчислена с помощта на финансовия модел (31). Подходът на стандартните разходи за производството на електроенергия (LCOE) е разгледан в икономическото проучване и в допълнителните разяснения [вж. съображение 69].

(72) По отношение на анализа от страна на Унгария документите, посочени в съображение 69, букви в) — е), включват различни актуализации на данните, представени в проучването за ПИУПИ и впоследствие в икономическото проучване. По-специално някои актуализации са с дата след датата на подписване на договора за инженеринг, снабдяване и строителство (ИСС), която е 9 декември 2014 г., т.е. първоначалното решение за инвестиране.

(73) Решението за откриване на процедурата съдържа подробна оценка на позицията на Унгария по всеки основен въпрос, изложена в становищата, които тя е изпратила до датата на решението за откриване на процедурата (32). В останалата част на настоящия раздел е представен преглед на позицията на Унгария по основните въпроси, повдигнати след публикуването на решението за откриване на процедурата. По-специално прилагането на среднопретеглената цена на капитала (WACC) и вътрешната норма на възвръщаемост (IRR), както и стандартните разходи за производството на електроенергия (LCOE) ще бъде представено отделно.

3.1.1.1. Позицията на Унгария относно среднопретеглената цена на капитала (WACC)

(74) В отговора си на решението за откриване на процедурата Унгария потвърди отново своя прогнозен диапазон от 6,2 %—7,7 % за WACC, посочен в изпратените по-рано становища. Тя също така потвърди своите предишни аргументи, изложени в разяснителните писма, и отбеляза, че Комисията не е оценила тези аргументи в решението за откриване на процедурата.

3.1.1.2. Позицията на Унгария относно вътрешната норма на възвръщаемост (IRR)

(75) Настоящият раздел съдържа преглед на позицията на Унгария по отношение на изчисляването на IRR, при която е използван финансовият модел за изчисляване на бъдещите свободни парични потоци за проекта и за определяне на неговата IRR. Основните елементи на финансовия модел са: (1) различни дългосрочни прогнози за цените на електроенергията; и (2) различни допускания относно експлоатацията на атомната електроцентрала.

А) Прогнози за цените на електроенергията

(76) Прогнозите за цените, използвани от правителството на Унгария, бяха разгледани в решението за откриване на процедурата. В отговора си на решението за откриване на процедурата Унгария отправи критика към Комисията за това, че е използвала само една крива на прогнозната цена (въз основа на публикацията на Международната агенция по енергетика, озаглавена „Световни перспективи за енергетиката“, от 2014 г. (IEA WEO 2014) за изчисляване на IRR на проекта (33). По-специално тя посочи, че всички прогнози за цените, представени в икономическото проучване, следва да се използват за оценяване на IRR.

Б) Оперативни допускания

(77) Оперативните допускания за финансовия модел и изчисленията на IRR бяха предоставени от техническия екип на Paks II. Въпреки че първоначално не бяха представени подробности, които да обосновават тези оперативни допускания, впоследствие Унгария изпрати основна информация за тези допускания в отговорите си на исканията на информация от страна на Комисията. Важно становище в тази връзка са допълнителните разяснения, представени в отговор на искане на информация след решението за откриване на процедурата и на мненията на трети страни.

В) Вътрешната норма на възвръщаемост (IRR) на проекта

(78) В отговора на решението за откриване на процедурата Унгария потвърди резултатите от своите предишни изчисления на IRR на проекта, която е в диапазон от 8,6 %—12,0 %.

(79) Отговорът на Унгария на решението за откриване на процедурата съдържаше критики на оценката на Комисията на въздействието, което едно закъснение ще окаже върху IRR на проекта (намаление от 0,9 % за закъснение от 5 години). Тази стойност е изчислена при допускане на закъснения по време на експлоатационния период. Унгария обаче твърдеше, че едно закъснение по време на периода на изграждане би могло да увеличи IRR на проекта, когато то ще бъде съпътствано със закъснение и при разходите.

3.1.1.3. Позицията на Унгария относно стандартните разходи за производството на електроенергия (LCOE)

(80) Настоящият раздел съдържа преглед на позицията на Унгария относно LCOE за Paks II (34).

А) Икономическото проучване

(81) Унгария твърди в икономическото проучване, че LCOE за Paks II са достатъчни ниски, което прави атомната електроцентрала конкурентоспособна спрямо другите производствени технологии. По-специално в проучването са представени три прогнозни оценки на LCOE по отношение на ядрен проект в Унгария. Първата оценка от 70 EUR/MWh е направена въз основа на сконтов процент от 7 % (горната граница на WACC, представена в същото икономическо проучване) и е взета от съвместна публикация на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР)/Международната агенция по енергетика (IEA)/Агенцията за атомна енергия (NEA) от 2015 г., озаглавена „Прогнозни разходи за производството на електроенергия“(„Projected Costs of Generating Electricity“) („Проучване на ОИСР/IEA/NEA от 2015 г.“). (35) Втората оценка на LCOE от 50—63 EUR/MWh е направена въз основа на проучване на Aszodi et al. (2014 г.), при което се използва сконтов процент, определен въз основа на лихвения процент за заема от Русия, който е в диапазон от 4—5 % (36). Третата оценка на LCOE от 58—120 EUR/MWh (по реални цени за 2013 г.) е изчислена чрез сравнителен анализ въз основа на данните, публикувани от различни международни агенции, който предлага потенциален диапазон за LCOE (37). В проучването е направено заключението, че LCOE за унгарска атомна електроцентрала попадат в диапазона 50,5—57,4 EUR/MWh (по реални цени за 2013 г.), при който двете крайни стойности са изчислени съответно с лихвен процент, равен на двете крайни стойности на диапазона за WACC (6,2 % и 7,0 %), докладвани в същото икономическо проучване (38). Въз основа на сравнение с бъдещите цени на електроенергията, взети от същото икономическо проучване, може да се твърди, че унгарският проект за атомна електроцентрала е рентабилен и поради това Унгария твърди, че частен инвеститор би счел за разумно да се ангажира с проекта.

Б) Допълнителни разяснения

(82) В отговора на въпроса на Комисията за това как диапазонът на LCOE от 50,5—57,4 EUR/MWh, посочен в окончателното заключение на икономическото проучване, може да се съгласува с диапазона от 89—94 USD/MWh, определен в проучването на ОИСР/IEA/NEA, Унгария обясни в допълнителните разяснения, че разликата се дължи на твърде различните допускания, които се използват в икономическото проучване и в проучването на ОИСР/IEA/NEA, като например разликата в приетия коефициент на използване на мощността (85 % спрямо 92 %) за атомните електроцентрали и в датите на пускане в експлоатация (2020 г. спрямо 2025 г.).

3.2. ПОЗИЦИЯТА НА УНГАРИЯ ОТНОСНО ВЪЗМОЖНАТА СЪВМЕСТИМОСТ НА МЯРКАТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР

(83) Въпреки че в отговора си на решението за откриване на процедурата Унгария подчерта, че мярката не включва държавна помощ, тя представи коментари в отговор на опасенията на Комисията по отношение на възможната съвместимост на мярката с вътрешния пазар, изразени в решението за откриване на процедурата, в случай че Комисията стигне до заключението, че е налице държавна помощ.

3.2.1. ПОЗИЦИЯ ОТНОСНО ЦЕЛТА ОТ ОБЩ ИНТЕРЕС

(84) В отговора си на решението за откриване на процедурата Унгария изложи няколко съображения на политиката, които тя счита, че са от значение за определяне на целта от общ интерес въз основа на следното: а) енергийната политика на Унгария; б) целите на Договора за Евратом (39); в) недостиг в бъдещите инсталирани мощности; г) диверсификация на енергийните източници; д) декарбонизация; е) създаване на работни места; ж) финансова достъпност.

(85) Унгария подчерта, че съгласно член 194, параграф 2 от ДФЕС всяка държава членка има суверенното право да избира своя енергиен микс и тя се позова на своята Национална стратегия за енергетиката за 2030 г. [вж. съображение 20], в която е очертана насока за използването на ядрена енергия, енергия от въглища и зелена енергия като средносрочна енергийна стратегия на страната.

(86) Унгария се позовава също така на член 2, буква в) от Договора за Евратом, съгласно който Европейската общност за атомна енергия следва да улеснява инвестициите и осигурява създаването на основни съоръжения, необходими за развитието на ядрената енергетика в Евратом. Унгария подчертава, че разпоредбите на Договора за Евратом, които са обвързващи за всяка подписала го държава членка, следва да се тълкуват като обща цел на Съюза.

(87) Освен това Унгария пояснява, че операторът на електропреносната система прогнозира растеж на потреблението на електроенергия от около 4 % до 2030 г. основно поради предлаганото електрифициране на транспорта, промишлеността и отоплителните системи в Унгария. В същото проучване на оператора на електропреносната система се заключава, че остаряват много от съществуващите по-стари електроцентрали в Унгария, работещи с въглища и газ, и те се очаква да бъдат затворени до 2030 г. В проучването е установено също така, че през този период се очаква много малко новоинсталирани мощности да бъдат пуснати в експлоатация. Това ще доведе до прогнозирано намаление от 32 % на съществуващите мощности и Унгария твърди, че изграждането на Paks II ще бъде добре премерен отговор на този предвиждан недостиг в бъдещите производствени мощности.

(88) Освен това Унгария подчертава, че нейната зависимост от вноса на газ е по-висока от средната за ЕС–28. Повече от 95 % от използвания в Унгария газ се внася основно от Русия. Тя твърди, че без наличието на ядрена енергия в енергийния микс зависимостта на Унгария от нефт или газ значително ще се повиши. Случаят ще бъде такъв най-вече след поетапното извеждане от експлоатация на съществуващите блокове на Paks NPP, които в момента работят, при което другите допълнителни инсталации за производство на електроенергия ще трябва да използват такива горива, за да покрият бъдещия недостиг в общите национални инсталирани мощности, описан в съображение 50. Поради това Унгария счита, че мярката ще допринесе за разнообразието от източници на горива в енергийния микс и за сигурността на енергийните доставки в страната.

(89) Унгария твърди, че проектът ще допринесе за целите на Съюза за 2020 г. за намаляване на емисиите на парникови газове, тъй като ядреното деление се счита за нисковъглероден източник на енергия. Унгарските органи твърдят, че топографското и географското местоположение на страната не позволява разгръщането на разположени в открито море вятърни паркове или на водноелектрически инсталации. Оставащите възможности за производство на електроенергия от възобновяеми източници са разположени на сушата вятърни паркове, слънчеви инсталации и инсталации, работещи с биомаса, но внедряването на такива технологии няма да бъде достатъчно за покриване на предвиждания недостиг в бъдещите производствени мощности, посочен по-горе в съображение 50, ако не бъде предвидено допълнително производство от ядрена енергия. Съответно Унгария твърди, че проектът е насочен към постигането на целта за декарбонизация.

(90) Унгарските органи твърдят, че проектът ще доведе (по време на изграждането му и след това) до създаване на значителен брой работни места. Това ще бъде от особено важно значение предвид географското местоположение на атомната електроцентрала Paks II, която се намира в регион от ниво NUTS II, който е с БВП, по-малък от 45 % от средния за ЕС БВП на глава от населението. Поради това Унгария счита, че с изпълнението на проекта ще се постигне целта за растеж и създаване на значителен брой работни места в множество сектори.

(91) И накрая, Унгария твърди, че инвестицията в нови мощности за производство на електроенергия от ядрена енергия ще доведе пряко до по-ниски цени на електроенергията за промишлеността и потребителите, което е в съответствие с общата за ЕС цел за финансова достъпност на услугите. В подкрепа на аргумента за финансова достъпност Унгария също така посочва факта, че няма да се предоставя помощ за Paks II по време на нейната експлоатация.

3.2.2. ПОЗИЦИЯ ОТНОСНО НЕОБХОДИМОСТТА ОТ МЯРКАТА

(92) С оглед на нарастващия недостиг в производството, пред който е изправена страната, Унгария обяснява, че са необходими значителни инвестиции в производствени мощности, като размерът на тези необходими инвестиции е по-голям от този на проектите, които в момента са в процес на изграждане или развитие.

(93) Поради тези причини Унгария е възложила на Nera Economic Consulting да анализира развитието на пазарите на електроенергия в Унгария и съседните държави и да определи съответния пазар за проекта Paks II, когато бъде пуснат в експлоатация („проучването на NERA“). В проучването се изказва идеята, че поради пазарните условия в Унгария изграждането на новите блокове 5 и 6 при Paks II би могло да бъде за предпочитане от търговска гледна точка пред другите видове инвестиции в производство на енергия, като например в газови турбини с отворен цикъл (ГТОЦ) и газови турбини с комбиниран цикъл (ГТКЦ), които са със сходни производствени мощности. Унгария заключава, че поради това няма възможен съпоставителен сценарий, който да отговаря на целите на политиката.

3.2.3. ПОЗИЦИЯ ОТНОСНО ПРОПОРЦИОНАЛНОСТТА НА МЯРКАТА

(94) Унгария потвърди, че очаква да получи пълна компенсация от инвестицията в атомната електроцентрала Paks II както в резултат на увеличаването на стойността на капитала, така и от дивиденти.

(95) Освен това в своето становище от 28 юли 2016 г. Унгария твърди, че проектът не включва държавна помощ и е в съответствие с ПИУПИ, но същевременно тя предостави допълнителна информация в отговор на опасенията, изразени в раздел 3.3.6 от решението за откриване на процедурата по отношение на пропорционалността, в случай че Комисията реши, че проектът, за който е подадено уведомление, включва държавна помощ.

(96) В това становище Унгария посочва, че Paks II ще използва цялата си печалба, получена от дейността на блок 5 и блок 6 на Paks II, само за следните цели: а) проект Paks II, който е определен като разработване, финансиране, изграждане, пускане в експлоатация, експлоатация и поддръжка, ремонт, управление на отпадъците и извеждане от експлоатация на двата нови ядрени енергоблока с водно-водни енергийни реактори (ВВЕР) 5 и 6 в Paks, Унгария. Печалбите няма да се използват за финансиране на инвестиции в дейности, които не са в обхвата на определения по-горе проект; б) изплащане на печалбите на унгарската държава (например чрез дивиденти).

(97) Унгария също така потвърди, че Paks II няма да (ре)инвестира в разширяването на собствените производствени мощности или на срока на експлоатация на Paks II, нито в инсталирането на допълнителни производствени мощности, освен тези на реактори 5 и 6 на Paks II. В случай че бъде направена такава нова инвестиция, Унгария е длъжна до уведоми за това Комисията, за да получи отделно одобрение за държавна помощ.

3.2.4. ПОЗИЦИЯ ОТНОСНО ВЪЗДЕЙСТВИЕТО НА МЯРКАТА ВЪРХУ ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР

(98) Унгарските органи изтъкват, че ако възникнат някакви изкривяващи ефекти на мярката, тяхната продължителност ще бъде ограничена до периода на застъпване между етапа на поетапно извеждане от експлоатация на съществуващите реактори в Paks NPP и етапа на пускане в експлоатация на двата нови реактора на Paks II. Унгария счита за неразумно да се предполага, че срокът на експлоатация на Paks NPP би могъл да надхвърля 50 години и поради това периодът на застъпване ще бъде много кратък.

(99) Освен това според Унгария периодът на застъпване е необходим и разумен предвид необходимостта Paks II да е в експлоатация в момента, когато Paks NPP ще навлезе в края на своя удължен срок на експлоатация, и предвид това че може да има закъснения в разработването и пускането в експлоатация на Paks II поради техническата сложност на процеса на пускане в експлоатация на нова атомна електроцентрала и поради външни фактори извън контрола на страните (например промяна в законодателството, изисквания за безопасност, регулаторна среда). Унгария също така уведоми, че при някои блокове, оборудвани с ВВЕР с технология от поколение III или III +, са били регистрирани забавяния или се предвиждат такива в сравнение с планираното време на изграждане на Paks II, както е представено в таблица 3 по-долу. Таблица 3 Сумарни закъснения при изграждането на блокове с ВВЕР от поколение III или III+ Обект (държава) Закъснения (години) Статус Куданкулам — 1 (Индия) +5,8 приключен Куданкулам — 2 (Индия) +7,0 текущ Нововоронеж II — 1 (Русия) +1,5 приключен Нововоронеж II — 2 (Русия) +2,5 текущ Ленинград II — 1 (Русия) +2,0 текущ Ленинград II — 2 (Русия) +2,5 текущ Източник: унгарските органи

(100) Освен това Унгария подчерта, че Paks NPP и двата нови реактора на Paks II се притежават и експлоатират от различни субекти и че MVM Group не е свързано по някакъв начин с проекта Paks II или с Paks II. Тя твърди също така, че ако се обмисля концентрация между Paks II и MVM Group, то тази концентрация ще бъде предмет на правилата за контрол върху сливанията.

(101) Унгария твърди, че фактът, че и двете дружества са държавна собственост на пръв поглед не поставя под съмнение тяхната търговска независимост. Напротив, може да се докаже, че дружествата са независими едно от друго, като всяко дружество има независими правомощия за вземане на решения.

(102) Унгария изтъква следните аргументи в подкрепа на това, че MVM Group и Paks II са независими и не са свързани: а) те се управляват от различни държавни ведомства (MVM Group от Министерството на националното развитие чрез Hungarian National Asset Management Inc. (дружеството за управление на националните активи на Унгария), а Paks II — от кабинета на министър-председателя); б) не са налице споделени или общи директорски длъжности в управителния съвет на всяко от дружествата; в) съществуват предпазни мерки, които гарантират, че чувствителна от търговска гледна точка и поверителна информация не се обменя между дружествата; г) правомощията за вземане на решения на всяко дружество са отделни и ясно разграничени едни от други.

(103) Унгария оспорва констатациите на Комисията в решението за откриване на процедурата относно изчисляването на пазарния дял на MVM Group от унгарския пазар на електроснабдяване. Унгария твърди, че пазарният дял не е разгледан спрямо другите производители, присъстващи на унгарския пазар, и че пазарният дял на MVM Group е изчислен само спрямо произвежданата в страната електроенергия, без да се включва вносът.

(104) Въз основа на проучването на NERA Унгария твърди, че всички възможни нарушения на конкуренцията трябва да се тълкуват в контекста на пазар, надхвърлящ държавните граници на Унгария. При оценката на пазара в проучването на NERA са взети под внимание следните входящи параметри: а) съществуващите производствени мощности и технически възможности (например коефициенти на полезно действие, разходи за пускане в експлоатация); б) поети ангажименти за разширяване на производствените мощности (например инсталация в процес на изграждане и нови възобновяеми източници на енергия); в) поети ангажименти за извеждане от експлоатация на съществуващи блокове (например поради Директивата за големите горивни инсталации (ДГГИ); г) мощността на междусистемните електропроводи; д) гориво на генератора, CO2 и променливи разходи за експлоатация и поддръжка; е) фиксираните разходи за експлоатация и поддръжка, които ще бъдат избегнати при затваряне на даден блок; ж) разходите при навлизане на пазара на нова технология.

(105) Основанието за аргумента, че пазарът, който трябва да се оцени, надхвърля границите на Унгария, е че делът на вноса на електроенергия от съседните държави в потреблението на електроенергия в Унгария е възлизал на 31,4 % през 2014 г. Унгария също така твърди, че това високо ниво на междусистемна свързаност със съседните държави ще се увеличи още повече в резултат на новите междусистемни електропроводи между Словакия (2 × 400 kV и 1 × 400 kV) и Словения (1 × 400 kV), които ще бъдат пуснати в експлоатация през периода 2016—2021 г. В становището си от 16 януари 2017 г. Унгария предостави повече подробности относно предстоящите проекти за трансгранични преносни електропроводи, съгласно които до 2029 г. ще бъде изграден друг междусистемен електропровод от 2 × 400 kV със Словакия и един междусистемен електропровод от 1 × 400 kV с Румъния до 2030 г. Очакваните общи мощности на междусистемните връзки за внос и износ са представени в таблици 4 и 5. Таблица 4 Прогнози на Европейската мрежа на операторите на преносни системи за електроенергия (ENTSO-E) за инсталираните мощности на междусистемните връзки за внос в Унгария Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*2) Slovenia (*3) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 720 1 040 1 080 1 360 920 450 400 5 970 2017 840 1 280 1 160 1 520 840 450 800 6 890 2018 960 1 520 1 240 1 680 760 450 1 200 7 810 2019 1 080 1 760 1 320 1 840 680 450 1 600 8 730 2020 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 2021 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 … 2030 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 Таблица 5 Прогнози на Европейската мрежа на операторите на преносни системи за електроенергия (ENTSO-E) за инсталираните мощности на междусистемните връзки за износ в Унгария Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*4) Slovenia (*5) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 640 1 040 1 060 1 360 920 450 340 5 810 2017 680 1 280 1 120 1 520 840 450 680 6 570 2018 720 1 520 1 180 1 680 760 450 1 020 7 330 2019 760 1 760 1 240 1 840 680 450 1 360 8 090 2020 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 2021 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 … 2030 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850

(106) При проучването се установява също така успешно свързване с пазарите на доставка на електроенергия на Словакия, Чешката република и Румъния и се прави позоваване на публикуваните през октомври 2015 г. предложения на Европейската мрежа на операторите на преносни системи за електроенергия (ENTSO-E), при които Унгария е определена като част от единен регион на координирани производствени мощности в Централна и Източна Европа, включващ няколко държави, с които Унгария все още няма споразумения за свързване, в това число Австрия, Германия и Полша (40). Унгария твърди, че в сравнение с други държави членки пазарът на електроенергия на Унгария вече е силно интегриран в Европейския съюз, като междусистемната преносна способност е приблизително 75 % от общите национални производствени мощности, т.е. приблизително 8 пъти по-висока от целта на ЕС за държавите членки до 2020 г. и 5 пъти по-висока от целта на ЕС за държавите членки до 2030 г. Унгария счита, че това е достатъчна причина възможните нарушения на конкуренцията да се разглеждат в по-голям мащаб.

(107) По отношение на разгръщането на нови технологии както в базовия сценарий, така и при отсъствието на Paks II, в проучването на NERA като новонавлизащи технологии се предвиждат газовите турбини с комбиниран цикъл (ГТКЦ) или газовите турбини с отворен цикъл (ГТОЦ), но е изказано предположението, че навлизането и излизането от употреба на други технологии, като такива, работещи с възобновяеми източници на енергия, въглища и ядрена енергия, е малко вероятно от чисто икономическа гледна точка поради следните причини: а) настоящите и миналите решения за пускане в експлоатация на инсталации, работещи с възобновяеми източници на енергия, се основават изключително на програмите за държавни субсидии, а не на пазарните цени. Съответно моделите, които симулират основите характеристики на пазара, не са в състояние да определят дали на практика инсталациите, работещи с възобновяеми източници на енергия, ще навлязат или излязат от употреба; б) поради проблемите, свързани с изменението на климата, монтирането на нови инсталации, работещи с черни и кафяви въглища без пречиствателно съоръжение, вече е изключително спорен въпрос, като за много проекти вече са в ход производства по оспорване по административен или съдебен ред. Следователно не е ясно до каква степен проектите за изграждане на нови инсталации вече са осъществими в ЕС; в) разработването на проект за изграждане на нова атомна електроцентрала в ЕС също зависи от наличието на енергийна стратегия, която включва ядрена енергия и изисква значително взаимодействие с държавни ведомства и регулаторни органи при процеса на планиране и издаване на разрешения. За атомните електроцентрали планирането и разработването са значително по-мащабно начинание, отколкото за ГТКЦ и ГТОЦ, и резултатите зависят в много по-голяма степен от национални политики и преценката на регулаторните органи. Ето защо се допуска, че не се изграждат нови атомни електроцентрали, освен тези в държави, които имат вече политики за насърчаване на ядрената енергия, и само за действащи проекти, които вече са в процес на изграждане или имат сключени договори за ИСС.

(108) Проучването на NERA показва, че при базовия сценарий (изграждане на Paks II) могат да се направят следните заключения: а) потреблението на електроенергия в Унгария се очаква да нарасне значително до 2040 г.; б) понастоящем в Унгария има недостиг по отношение на предлагането и тя трябва да внася значителни количества електроенергия. Този недостиг ще нараства още повече през периода 2015—2025 г.; в) въпреки че Paks II ще бъде пусната в експлоатация през 2025 г., Унгария запазва своята нетна позиция по отношение на вноса през целия период на успоредна експлоатация с работещите понастоящем блокове на Paks NPP, като след това отново ще става все по-зависима от вноса; г) съгласно прогнозите на ENTSO-E възобновяемите ресурси в Унгария ще нараснат през първите години от базовия сценарий, като ще се достигне целта за 2020 г., която Унгария е приела в своя Национален план относно енергията от възобновяеми източници, а именно делът на възобновяемата енергия да бъде 10,9 % от консумираната електроенергия. Фигура 7 Прогнозирана производителност за всяка технология и национално потребление до 2040 г. (базов сценарий) Източник: проучването на NERA.

(109) Както е обяснено по-горе в съображение 93, в проучването на NERA се посочва, че ако не бъде изградена Paks II, ГТКЦ и ГТОЦ биха осигурили сходни производствени мощности като тези, които се предпочитат от търговска гледна точка пред другите инвестиции в производство на енергия с оглед на пазарните условия в Унгария. Според проучването на NERA въпреки замяната на по-голямата част от производствените мощности на атомната електроцентрала Paks II с нови съоръжения, работещи на газ, Унгария остава силно зависима от вноса на електроенергия през целия период на моделиране при съпоставителния сценарий, предвиждащ използването на газ (вж. фигура 8). Фигура 8 Прогнозирана производителност за всяка технология и национално потребление до 2040 г. (съпоставителен сценарий) Източник: проучването на NERA.

(110) В допълнение Унгария твърди, че поради голямото сходство в пазарните цени между съседните държави и Унгария, конкурентите вероятно ще могат да хеджират своите рискове, като търгуват с електроенергия на съседни пазари, без да е необходимо да търгуват пряко с произведена в Унгария електроенергия. Въз основа на моделирането в проучването на NERA Унгария твърди, че цената на електроенергията на регионалния пазар при базово натоварване ще остане същата в съпоставителния сценарий (вж. фигура 9). Фигура 9 Разлика между базовия сценарий и съпоставителния сценарий по отношение на унгарските цени при базово натоварване Източник: проучването на NERA.

(111) Унгария подчертава, че тя е оценила възможните въздействия на Paks II в по-широк пазарен контекст. Въз основа на проучването на NERA Унгария твърди, че тъй като Словакия е най-малкият от съседните пазари, с които Унгария понастоящем е свързана, възможните въздействия на Paks II ще бъдат най-забележими в тази държава. Тя твърди, че присъствието на Paks II на този свързан пазар ще се запази приблизително 20 % до 2040 г.

(112) В проучването на NERA е взет под внимание също така един възможен по-широк свързан пазар (Унгария + Словакия + Румъния), като се посочва, че това са пазарите в непосредствена близост, с които понастоящем е свързан пазарът на Унгария. Въз основа на това Унгария твърди, че дори общите пазарни дялове на MVM Group и Paks II (които са между 10 и 20 %) в свързания пазар на Унгария + Словакия + Румъния ще бъдат доста под прага, който сочи възможно наличие на господстващо положение (вж. фигура 10). Фигура 10 Комбинирани пазарни дялове на MVM Group и Paks II по отношение на производството (MWh) на пазарите на Унгария + Словакия + Румъния Източник: проучването на NERA.

(113) Освен това Унгария подчертава, че както през лятото, така и през зимата ценоопределящата технология са електроцентралите, които работят с кафяви и черни въглища, които са с по-високи пределни разходи от Paks II, което означава, че се очаква Paks II да продължи да има неопределяща роля, вместо определяща роля за цените дори през периода на успоредна експлоатацията на Paks NPP и Paks II, когато вероятността ядрената технология да бъде ценоопределящата технология ще бъде доста под 5 % от всички експлоатационни часове (вж. фигура 11). Фигура 11 Ценоопределящо гориво на унгарския електроенергиен пазар Източник: проучването на NERA.

(114) Като възражение на констатациите на Комисията в съображение 144 от решението за откриване на процедурата Унгария изтъква също така, че атомната електроцентрала Paks II няма да причини риск за ликвидността на пазара на едро, като ограничи броя на офертите от страната на предлагането. Тя твърди, че като отделна производствена инсталация новата електроцентрала следва да повиши ликвидността и разнообразието на предлагането при производството. Унгария също така отбелязва, че понастоящем Paks II няма база от клиенти, на които да продава електроенергия директно, без да търгува на пазара.

(115) Унгария се позовава на редица аргументи, представени от Обединеното кралство по делото Hinkley Point C (41) относно възможните нарушения на конкуренцията, и посочва, че те ще се прилагат и за Paks II. Тези аргументи са следните: а) благодарение на мярката получателят на помощ ще продължи да бъде изложен на въздействието на пазарните сили и ще получи стимули да се конкурира на пазара на търговия на едро на електроенергия. Унгария подкрепя този аргумент и добавя, че по мярката няма да бъде предлагана оперативна помощ за Paks II под формата на договори за разлики; б) мярката няма да има значително въздействие върху преносната способност на междусистемните електропроводи и стимулите за инвестиране в такива междусистемни електропроводи със съседните държави. Унгария подчертава, че унгарският пазар на електроенергия вече е добре свързан пазар и че в процес на разработване са четири проекта за междусистемно свързване; в) мярката няма да оказва въздействие върху разликите в цените между Унгария и съседните пазари, с които тя понастоящем е свързана чрез междусистемни електропроводи.

(116) Освен това в становището си от 28 юли 2016 г. Унгария предостави допълнителна информация в отговор на опасенията на Комисията, изразени в точка 3.3.7 от решението за откриване на процедурата, относно цялостното балансиране на изкривяващото въздействие на мярката върху вътрешния пазар, в случай че Комисията заключи, че мярката включва държавна помощ.

(117) В това становище Унгария заявява, че Paks II, нейните правоприемници и подразделения са напълно отделени в правно и структурно отношение, те са независими по отношение на вземането на решения по смисъла на точки 52 и 53 от Проекта за консолидирано юрисдикционно известие относно контрола върху концентрациите между предприятия (42) и се поддържат, управляват и експлоатират отделно и независимо от MVM Group и всички предприятия, правоприемници и подразделения на групата и други държавни дружества, които осъществяват дейност в секторите на производство на енергия и търговия на едро или търговия на дребно с енергия.

(118) В същото това становище Унгария посочва и че по отношение на продажбата на електроенергия от Paks II стратегията на Paks II за търговия с произведената електроенергия ще бъде търговска стратегия за оптимизиране на печалбите при справедливи пазарни условия, като тя ще се осъществява чрез бизнес договорености за търговия, сключени чрез оферти посредством прозрачна търговска платформа или борса. Унгария също така твърди, че стратегията за търговия с произведената от Paks II електроенергия (без тази за собствените нужди на Paks II) е разработена, както следва: а) сделки от ред 1: Paks II ще продава най-малко 30 % от своята обща произведена електроенергия на пазара „ден напред“, на пазара „в рамките на деня“ и на форуърдния пазар на унгарската борса за търговия с електроенергия (HUPX). Могат да се използват други подобни борси за търговия с електроенергия в зависимост от това дали службите на Комисията дадат или откажат да дадат своето съгласие или одобрение в срок от две седмици, след като унгарските органи са подали искане за това; б) сделки от ред 2: Paks II ще продава останалата част от своята обща произведена електроенергия при обективни, прозрачни и недискриминационни условия посредством търгове. Условията за тези търгове се определят от унгарския регулаторен орган по енергетика, подобно на изискванията за провеждане на търгове, наложени на MVM Partner [(Решение № 741/2011 на унгарския регулаторен орган)]. Унгария потвърди, че унгарският регулаторен орган по енергетика ще осъществява надзор и върху провеждането на тези търгове. Унгария потвърди също така, че платформата за провеждане на търгове от ред 2 ще се управлява от Paks II, като ще се гарантира, че всички оферти за продаване и купуване ще бъдат еднакво достъпни за всички лицензирани или регистрирани търговци при едни и същи пазарни условия. Унгария се ангажира, че системата за клиринг на оферти ще бъде проверима и прозрачна и няма да се налагат ограничения относно крайната употреба на закупената електроенергия.

3.3. ДОПЪЛНИТЕЛНИ МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ УНГАРИЯ В ОТГОВОР НА РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

(119) Унгария посочва, че доколкото проектът попада в приложното поле на Договора за Евратом (например член 41 и приложение II, членове 52—66 и член 103), правителството на Унгария счита, че ДФЕС, и по-специално правилата за държавна помощ в членове 107 и 108 от ДФЕС, не са приложими за проекта. Тя изтъква, че Договорът за Евратом представлява lex specialis по отношение на ДФЕС. Следователно, когато упражняването на правомощията, произтичащи от ДФЕС, би възпрепятствало упражняването на правомощията по Договора за Евратом, предимство имат разпоредбите на Договора за Евратом. В подкрепа на това твърдение Унгария се позовава на решението на Комисията по делото Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

(120) Унгария отбелязва, че с Договора за Евратом не се установява определен набор от правила относно държавната помощ, но член 6, буква г) и член 70 от Договора за Евратом показват, че няма обща забрана за държавна помощ и в определени случаи се насърчават субсидиите от държавите членки.

(121) Унгария подчертава, че за финансирането на проекта в сектора на ядрената енергетика следва да се прилага задължението за уведомяване по смисъла на член 43 от Договора за Евратом. Тя също така твърди, че съгласно Регламент (ЕО) № 1209/2000 на Комисията (44) съответната държава членка следва да предостави данните относно методите на финансиране в случай на нов проект. Унгария твърди, че тя е предоставила цялата необходима информация съгласно членове 41 и 43 от Договора за Евратом и тъй като Европейската агенция за снабдяване е одобрила през април 2015 г. договора за доставка на гориво (45), Унгария счита, че Комисията няма основания да твърди сега, че финансирането на проекта би могло да бъде незаконно.

(122) Унгария сравнява Договора за Евратом с Договора за ЕОВС въз основа на това, че и двата договора са със секторен характер и тя твърди, че Договорът за ЕОВС съдържа широкообхватна забрана за държавна помощ, която на практика беше приведена в съответствие с член 107 от ДФЕС по силата на членове 67 и 95 от Договора за ЕОВС. Унгария твърди, че ако приложи правилата за държавна помощ, определени в ДФЕС, Комисията ще пренебрегне регулаторната цел, преследвана от съставителите на Договора за Евратом, който не съдържа някакви конкретни разпоредби относно държавната помощ.

(123) Унгария отбелязва също така, че Комисията не е извършила разследване за държавна помощ за нито една друга капиталова инвестиция в изграждането на атомна електроцентрала в Съюза, включително за тези в Flamanville или Hanhikivi. По мнение на Унгария инвестицията в Hinkley Point C е била обект на преглед за наличие на държавна помощ само поради нейните специфични характеристики (като например държавна гаранция за кредит и договор за разлики), които я отличават от другите инвестиции в Европа.

4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ

4.1. МНЕНИЯ ОТНОСНО НАЛИЧИЕТО НА ПОМОЩ

(124) Мненията на следните трети страни, които Комисията получи, съдържат количествена информация и анализ по отношение на наличието на мерки за помощ: — становище на г-н Benedek Jávor, член на Европейския парламент („становището на г-н Jávor“), — становище на Green Peace („становището на GP“), включително проучване, изготвено от неговите икономически консултанти — Candole Partners („проучването на Candole“) (46), — становище на EnergiaKlub („становището на EK“), включително проучване, изготвено от г-н Balazs Felsmann („проучването на г-н Felsmann“) (47).

Становището на г-н Jávor

(125) Становището на г-н Jávor се отнася за разходите на собствениците, които не са включени в договора за ИСС (вж. раздел 2.5.2 от настоящото решение), като се твърди, че тези разходи е възможно да са силно подценени. По-специално в становището са застъпени следните твърдения: а) тъй като договорът за ИСС на Paks II е сключен въз основа на проекта на атомната електроцентрала „Ленинградская“ (48), е разумно да се счита, че ще се изисква допълнителна инвестиция в система за безопасност, която ще струва най-малко 1 млрд. евро; б) системата за директно охлаждане с прясна вода е недостатъчна за охлаждане на водата в случай на успоредна експлоатация на Paks NPP и Paks II през горещи летни дни. Това ще причини допълнителни вреди на околната среда и ще се изисква инвестиция в по-ефективна охлаждаща система с охладителна кула, която е с около 40 % по-скъпо струваща от системата за директно охлаждане; в) малко вероятно е сумата, която се предвижда да бъде депозирана в Централния фонд по ядрена енергия, да бъде достатъчна за съхранението на радиоактивни отпадъци и извеждането от експлоатация. По-специално временното съхранение, депото за окончателно съхранение на ядрени отпадъци и извеждането от експлоатация ще струват съответно най-малко 150 млн. евро, 1,54 млрд. евро и 1,734 млрд. евро; г) модернизирането на електропреносната мрежа, необходимо за интегрирането на новите блокове на атомната електроцентрала, включително инвестициите в системата от кабели от 400 kV и в помощната система с кабели с високо напрежение от 120 kV, може да струва приблизително 1,6 млрд. евро; д) инвестициите, които са необходими, за да се постигне съответствие с действителните регулаторни изисквания за мрежата, под формата както на помпено-акумулираща електроцентрала, така и на допълнителни производствени съоръжения, осигуряващи резервите за сигурност, които по закон се изисква да бъдат равни на най-голямото национално съоръжение за производство на електроенергия, ще струват 1,2 млрд. евро; е) загубите от намаляването на експлоатацията на едната от двете съседни атомни електроцентрали поради причини, свързани с балансирането на системите, биха могли да означават обща финансова загуба от около 1,2 млрд. евро; ж) различните данъци и такси, които не са включени в договора за ИСС, могат да увеличат разходите с още 1,8 млрд. евро.

(126) В становището се твърди, че разходните елементи, посочени в съображение 125, следва да се добавят към разходите на проекта, което от своята страна драстично ще понижи IRR на проекта. Посочва се също така, че закъсненията и по-краткият срок на експлоатация на електроцентралата допълнително ще намалят IRR на проекта.

Проучването на Candole

(127) В проучването на Candole са използвани допусканията и информацията, включени в икономическото проучване, и е разгледана жизнеспособността на проекта Paks II. По-специално се твърди, че прогнозите за цените, използвани при икономическото проучване, може да са прекалено оптимистични и че при по-реалистични прогнози за цените проектът ще се окаже губещ, дори и ако бъдат приети оперативните допускания от икономическото проучване.

(128) За илюстриране на този довод в проучването на Candole е разработена собствена дългосрочна прогноза за цените на електроенергията. По-специално се прогнозират бъдещи дългосрочни цени на електроенергията, като се използват прогнозите за цените на въглищата, нефта и газа от публикацията от 2015 г. на „Световни перспективи за енергетиката“ на Международната агенция по енергетика (IEA WEO 2015), и се изчисляват пределните разходи за производството за различните видове генератори (49). Освен това са формулирани отделни прогнози за различни бъдещи сценарии, взети под внимание в публикацията IEA WEO 2015, т.е. i) „сценарий при нови политики“, при който се вземат под внимание политики и мерки за изпълнение, засягащи енергийните пазари, приети непосредствено няколко месеца преди отпечатването на публикацията IEA WEO 2015, както и съответните провъзгласени политически намерения; ii) „сценарий при текущите политики“, при който се вземат под внимание политиките, влезли в сила няколко месеца преди отпечатването на проучването на Candole; и iii) „сценарий при ниска цена на нефта“, при който се проучват последиците от трайно по-ниските цени (в резултат на по-ниските цени на нефта) за енергийната система (50). Следната графика илюстрира изведените дългосрочни прогнози за цените на електроенергията за всеки един от трите сценария. Фигура 12 Криви на дългосрочните прогнози за цените на електроенергията (EUR/MWh) Източник: Candole Partners.

(129) На фигурата е илюстрирано, че сценарият при текущите политики предполага малко по-високи бъдещи цени на електроенергията, докато сценарият при ниска цена на нефта предполага значително по-ниски бъдещи цени на електроенергията, отколкото сценария при нови политики — този, който е използван в становищата на Унгария.

(130) В допълнение към прогнозите от фигура 12, в проучването на Candole е направено също така сравнение между дългосрочната прогноза за цените на електроенергията, изготвена въз основа на сценария при ниски цени на нефта от публикацията IEA WEO 2015, и фючърсните договори, търгувани (от февруари 2016 г.) на немските и унгарските борси на електроенергия. Тези криви са представени на Фигура 13 по-долу. Фигура 13 Криви на дългосрочните прогнози за цените на електроенергията (EUR/MWh) Източник: Candole Partners.

(131) Фигурата показва, че до 2022 г., когато могат да се търгуват немско-австрийски договори, цените по немските фючърсни договори са по-ниски от прогнозата за цените, изготвена въз основа на сценария при ниска цена на нефта от публикацията IEA WEO 2015. Същото е валидно и за фючърсните договори на унгарската борса, които могат да се търгуват до 2019 г. (51)

(132) Въз основа на тези съображения в проучването на Candole се твърди, че при дългосрочните прогнози за цените на електроенергията, както са представени в икономическото проучване, проектът Paks II ще работи на загуба дори и ако бъдат приети оперативните допускания от икономическото проучване (52).

Становището на EnergiaKlub

(133) В становището на EnergiaKlub са очертани потенциални пропуски в решението на Комисията за откриване на процедурата, както и проблемни точки в икономическото проучване на Унгария. Изтъкнати са също и някои рискове за проекта. Накрая, представено е проучването на г-н Felsmann като количествен анализ на жизнеспособността на Paks II. При проучването е изчислена нетната настояща стойност на проекта Paks II въз основа на оперативните разходи на настоящата атомна електроцентрала Paks NPP и е установено, че при повечето от разгледаните сценарии проектът ще реализира загуби.

(134) Във връзка с решението за откриване на процедурата в становището на EnergiaKlub се посочва, че някои разходни елементи не са включени в оценката, представена в решението за откриването на процедурата, или не са разгледани напълно. Твърди се например, че не е ясно до каква степен в стойността на договора за ИСС са включени потенциалните допълнителни разходи за ядрена безопасност, разходите за развитие на мрежата поради интегрирането на двата нови реактора на Paks II в системата или за изграждането на подходяща система за охлаждане. В становището са изказани и съмнения относно това дали точно са отразени разходите за предварителни проучвания, разрешителни и комуникация.

(135) Освен това в становището се твърди, че стойността на разходите от 2,1—2,7 EUR/MWh за отпадъци и извеждане от експлоатация може да е подценена, тъй като тази стойност е 4,5 EUR/MWh за настоящата атомна електроцентрала Paks NPP. Освен това се подчертава отрицателното въздействие на проекта за бъдещия централен държавен бюджет, като се твърди, че той ще бъде в противоречие със статистическата счетоводна система и правилото на Съюза за увеличава на дълга (53). Накрая, в становището се изтъква рискът от корупция, който е свързан най-вече с мащаба на проекта и с информационното предимство на доставчика и собственика (54).

(136) По отношение на икономическото проучване, изготвено от Унгария, в становището се поставя под въпрос високият коефициент на натоварване (92 %), използван при изчисленията, и по-специално по време на успоредната експлоатация на Paks NPP и Paks II по време на периодите с ниско потребление, както и валидността на използваните при проучването прогнози за цените.

(137) Във връзка с различните видове рискове за проекта в становището на EnergiaKlub се подчертава потенциалното въздействие на забавянията на проекта и преразходите, както и необходимостта от допълнително държавно подпомагане по време на жизнения цикъл на проекта.

(138) В становището на EnergiaKlub се прави позоваване на проучването на г-н Felsmann в подкрепа на опасенията относно валидността на проекта Paks II. При това проучване е извършено изчисление на нетната настояща стойност на проекта Paks II въз основа на оперативните разходи на настоящата атомна електроцентрала Paks NPP (които включват основен средносрочен ремонт на електроцентралата) и на редица алтернативни стойности (т.е. 75 %, 85 % и 92 %) на процента на използване при някои прогнози за цените на електроенергията въз основа на обществено достъпни международни източници (например Администрацията на САЩ за управление на информацията относно енергетиката и Националната мрежа на Обединеното кралство). Заключението на проучването е, че при по-голямата част от разгледаните сценарии проектът ще работи на загуба, което говори за наличие на държавна помощ.

Правителството на Австрия

(139) Австрия твърди, че изграждането и експлоатацията на атомни електроцентрали не е нерентабилно предвид всички свързани разходи, които трябва да бъдат интернализирани съгласно принципа „замърсителят плаща“. Австрия счита, че по отношение на инвестицията на Унгария в Paks II не е спазен принципът на ПИУПИ. Австрия твърди, че няма доказателства, че икономическите проучвания, които Унгария е представила на Комисията, са извършени въз основа на комплексна проверка, или че разходите, взети под внимание за изчисленията, съдържат всички възможни разходи в съответствие с принципа „замърсителят плаща“.

(140) Австрия също така посочва, че са изпълнени останалите условия за наличието на държавна помощ.

Други становища относно наличието на помощ

(141) Paks II твърди, че в решението за откриване на процедурата неправилно е използвана само една крива на прогнозите на цените, особено предвид продължителния жизнен цикъл на проекта. В някои от нейните забележки е отбелязано, че Комисията неправилно използва разходите за експлоатация и поддръжка („разходи за ЕиП“) на настоящата атомна електроцентрала Paks NPP, за да обоснове разходите за ЕиП за новите блокове 5 и 6 от поколение III+. Освен това Paks II подчертава, че първоначалното ѝ решение за инвестиране е взето в момента на подписване на договора за ИСС и че такъв ангажимент е поет само за разходите за съответния етап на изграждане, но окончателният ангажимент на Paks II за разходите за периода на изграждане ще бъде поет в определен момент в бъдещето. Paks II посочва, че докато настъпи този момент в бъдещето, дружеството може да реши да не продължи с проекта, в случай че икономическите показатели на проекта се променят поради външни пазарни промени, но тази възможност е малко вероятна. Paks II също така се позовава на доклада, изготвен от Rothschild & Co за правителството на Унгария („поучаването на Rothschild“) (55), в който се заключава, че диапазонът на IRR, която би могла да достигне 12 %, е значително по-висок от диапазона от 6,7—9 %, посочен от Комисията в решението за откриване на процедурата. Накрая, Paks II отбелязва, че диапазоните на WACC и IRR, изчислени от Комисията, се припокриват и следователно може да се очаква проектът да осигури подходяща възвръщаемост.

(142) Enersense Group твърдят, че формулата за WACC, използвана от Комисията, не е точна, тъй като Комисията е използвала прекалено консервативни фактори при определянето ѝ. Според тяхното становище съответните разходи по обслужване на дълга, които следва да се приложат за елемента на WACC при оценката относно ПИУПИ, е 4,5 % преди облагане с данъци или 3,6 % след облагане с данъци с малки планирани корекции с времето. Те твърдят, че тъй като руският доставчик осигурява приблизително 80 % от финансирането на договорната цена, възвръщаемостта на инвестицията следва да се определи въз основа на отношение на дълговия капитал към собствения капитал от 80 %, за да се отрази източникът на финансовите средства за инвестицията, както е при другите атомни електроцентрали. Enersense Group твърдят, че ако се допуснат стойност на собствения капитал от 11 % и разходи за обслужване на дълга от 3,6 % след облагане с данъци и се приложи намаление от 80 % въз основа на съотношението на дълговия капитал към собствения капитал, WACC следва да бъде 5,1 %. Освен това те твърдят, че тази стойност ще се повиши на 6,2 %, когато се приложи намаляване въз основа на съотношение на дълговия капитал към собствения капитал от 65 %. В заключение те отбелязват, че възвръщаемостта на инвестицията ще се подобри значително от избора на разходи за дълга и коефициент дълг/капитал, основани на пазара.

(143) Заинтересовани страни представиха допълнителни аргументи, че WACC ще се намали значително, след като електроцентралата бъде свързана към мрежата, а стойността на предприятието ще се увеличи. Следователно цялата централа или части от нея биха могли да бъдат продадени на цена, съпоставима на тази на другите атомни електроцентрали, които понастоящем са в експлоатация. Те твърдят, че изчисленията на Комисията в решението за откриване на процедурата не отразяват тази гъвкавост на инвестицията.

(144) Комисията получи и коментари относно значението на цялостното изчисляване и включване на алтернативните разходи в случай на изключване на ядрената технология от националния енергиен микс при значителни промени в съществуващия портфейл от производствени мощности. Според тези коментари, освен моделите за възвръщаемост на инвестицията и дисконтираните парични потоци, е важно да се вземе предвид и фактът, че проектът Paks II е значителна инвестиция в съществуващ сектор, която придава реална стойност, а не е просто възможност за портфейлна инвестиция или краткосрочна спекулация. В коментарите се твърди, че тези особености следва да бъдат отразени и в изчисленията на Комисията относно жизнеспособността на проекта.

(145) В няколко коментара е направено позоваване на заключението от проучването на Rothschild, че проектът може да бъде жизнеспособен единствено при пазарни условия, дори когато то стъпва на много песимистични допускания. Някои заинтересовани страни твърдят също така, че основните допускания по отношение на бъдещите цени на електроенергията са твърде умерени и че тези цени се очаква да се повишат след 2025 г. На тези основания Paks II няма да получи предимство.

(146) Според някои коментари фактът, че проектът се изпълнява посредством споразумение за ИСС „до ключ“, би го направил привлекателен за всеки инвеститор в условията на пазарна икономика и следователно Унгария също инвестира при пазарни условия.

4.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО ВЪЗМОЖНАТА СЪВМЕСТИМОСТ НА МЯРКАТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР

4.2.1. МНЕНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ЦЕЛТА ОТ ОБЩ ИНТЕРЕС

(147) Австрия, IG Windkraft, Oekostorm AG и други трети страни твърдят, че съгласно принципите, заложени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, субсидирането на изграждането и експлоатацията на нови атомни електроцентрали не е предвидено като съвместимо с вътрешния пазар. Ядрената енергетика не е нова, иновативна или устойчива технология за производство на електроенергия, която би могла да допринесе за постигането на целта на Съюза за увеличаване на дела на производството на електроенергия чрез технологии от възобновяеми източници. Следователно не би трябвало проектът да може да получава временна подкрепа до достигането на зрелост на пазара.

(148) Австрия твърди, че член 2, буква в) и член 40 от Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) не позволяват насърчаването на нови инвестиции в ядрения сектор да се счита за цел от общ интерес поради факта, че не е налице общ интерес по смисъла на член 107, параграф 3 от ДФЕС, който може да се тълкува, че произтича от Договора за Евратом. Освен това подобна цел би била в противоречие с други цели на Съюза съгласно ДФЕС, а именно принципа на предпазните мерки и превантивните действия съгласно член 191 и принципа на устойчиво развитие съгласно програмата „Хоризонт 2020“ (56).

(149) Според няколко становища проектът ще допринесе за общоевропейските цели за изграждане на ядрени инсталации, както и за научните изследвания в ядрения сектор, които също се признават от Договора за Евратом.

(150) В много становища се твърди, че фактът, че ядрената енергия осигурява чист, нисковъглероден източник на енергия, трябва да бъде признат от Комисията като обща цел на Съюза, в която е оправдано да се инвестира.

(151) Някои от становищата се позовават на член 194, параграф 2 от ДФЕС, който позволява на държавите членки да определят своя енергиен микс. В становищата се изтъква, че планираният енергиен микс на Унгария е част от Националната енергийна стратегия и следва сценарий за ядрена енергия, енергия от въглища и зелена енергия. Инвестицията може да бъде оправдана на това основание.

(152) Комисията получи също така коментари, в които се посочва, че ядрената енергия осигурява много дългосрочен, сигурен и надежден източник на енергия в енергийния микс на Съюза. В тези коментари се посочва, че електричеството, произведено от ядрени източници, обикновено с високи равнища на използване на мощността (между 85 и 90 %), би могло да допринесе значително за дългосрочната сигурност на доставките. Други заинтересовани страни твърдят, че поради значителния недостиг на бъдещите инсталирани мощности, който се очаква да възникне до 2030 г. с постепенното извеждане от експлоатация на съществуващите блокове в Paks NPP, и поради зависимостта от вноса на електроенергия проектът би могъл да бъде идеална възможност за гарантиране на сигурността на доставките за Унгария и намаляване на зависимостта от горивата.

(153) Пред Комисията бяха представени аргументи, че завършването на проекта би допринесло за растежа в региона главно чрез създаването на работни места. Освен това в някои становища се посочва, че за предприятията в Съюза от всякакъв мащаб съществуват значителни възможности да участват в завършването на проекта, като по този начин се стимулира веригата на стопански доставки. В тези становища се твърди, че такъв предвиждан растеж представлява общ интерес, който би могъл да оправдае завършването на проекта.

4.2.2. МНЕНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ЦЕЛЕСЪОБРАЗНОСТТА НА МЯРКАТА

(154) IG Windkraft и Energiaklub твърдят, че мярката е нецелесъобразна предвид разходите по проекта в сравнение с възможните алтернативи, насочени към попълване на недостига на електроенергия при бъдещите инсталирани мощности. Субсидия с подобен размер би могла да донесе много по-голямо годишно количество електроенергия, когато се инвестира в други източници на електроенергия, като например технологиите за възобновяема енергия.

4.2.3. МНЕНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С НЕОБХОДИМОСТТА ОТ МЯРКАТА И СТИМУЛИРАЩИЯ ЕФЕКТ

(155) Австрия твърди, че Комисията е определила неправилно съответния пазар, т.е. пазара на ядрена енергия в Унгария, за да оцени дали е налице неефективност на пазара, или не. Австрия твърди, че правилният съответен пазар би бил либерализираният вътрешен пазар на електроенергия на Съюза. Освен това Австрия твърди, че не е налице неефективност на пазара по отношение на производството и доставката на електроенергия на националния пазар на електроенергия. Напротив, цените на електроенергията ще падат, отчасти поради наличието на достатъчно производствени мощности. Освен това Унгария има добри междусистемни връзки с мрежите на съседни държави членки.

(156) Австрия и IG Windkraft твърдят, че когато Унгария е изправена пред проблем със сигурността на доставките, атомните електроцентрали може да не са подходящите средства за справяне с този проблем. Те твърдят, че по-екологосъобразни, гъвкави и по-евтини енергийни източници в малки децентрализирани блокове могат да бъдат по-подходящи. Австрия също така твърди, че атомните електроцентрали са чувствителни към вълните от горещини поради изискванията за охлаждане и че държавите членки са почти 100 % зависими от вноса на уранова руда.

(157) Трети страни твърдят също, че пазарът сам по себе си ще доведе до изграждането на нови производствени мощности в сектора на производството на електроенергия. Фактът, че Унгария зависи от вноса на електроенергия, не съставлява неефективност на пазара, и по-конкретно не такава, която би била преодоляна чрез нова атомна електроцентрала. Представените коментари показват, че вносът на по-евтина електроенергия от други държави членки е нормално и приемливо следствие от функциониращ пазар, а не от неефективност на пазара. Това просто показва способността да се купуват стоки на най-ниската пазарна цена. Според получените коментари цената на електроенергията се определя от много фактори, включително цените на стоките, търсенето и предлагането. В Европа по-специално намаляването на цените на електроенергията би било реакция на хронично свръхпроизводство. Тъй като това може да се разглежда като реакция на един ефективно функциониращ пазар, не може да се твърди, че намаляването на пазарните цени на енергията в резултат на вноса представлява неефективност на пазара, за да се обоснове изграждането на нова ядрена мощност.

(158) Според получените коментари дори в случаите, когато има неефективност на пазара в сектора на производството на електроенергия, Унгария следва да обмисли повече варианти по прозрачен и недискриминационен начин.

(159) В други становища се посочва, че макар и предизвикателствата при инвестирането в ядрена енергия да са добре известни, включително големите първоначални капиталови инвестиции и нуждата от обществена и политическа подкрепа, признаването на тези трудности не е равносилно на това да се констатира, че изграждането на ядрена мощност е свързано с неефективност на пазара. В същите становища се подчертава, че макар Комисията да е заключила, че в случая на Hinkley Point C е налице неефективност на пазара, не трябва да се предполага, че всички инвестиции в ядрени съоръжения могат да бъдат реализирани единствено чрез механизми за субсидиране или че има основания да се приеме наличието на обща неефективност на пазара на ядрена енергия.

4.2.4. МНЕНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ПРОПОРЦИОНАЛНОСТТА НА МЯРКАТА

(160) Австрия твърди, че държавната помощ трябва винаги да бъде ограничена до минималния необходим размер. В настоящия случай, при който строителството по предложения проект се осъществява без покана за участие в търг, не може да се определи дали общите разходи по проекта ще бъдат ограничени до минималния необходим размер.

(161) Energiaklub твърди, че унгарските органи не са проучили минималното равнище на финансова помощ, което би довело до осъществяването на проекта. Вместо това унгарските органи са се стремили да финансират проекта в неговата цялост, като по възможност включат и оперативните разходи. Energiaklub също така подчертава, че според изчисленията, предоставени от Унгария, държавната помощ не се ограничава до реализацията на инвестицията, но се предоставя и за експлоатацията на проекта, което може да води до свръхкомпенсиране на Paks II.

4.2.5. МНЕНИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ВЪЗДЕЙСТВИЕТО НА МЯРКАТА ВЪРХУ ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР

(162) Австрия твърди, че държавната помощ за технология, която сама по себе си не е рентабилна в рамките на либерализирания вътрешен пазар на електроенерги