BG Официален вестник на Европейския съюз 190

31999R1493



ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1493/1999 НА СЪВЕТА

от 17 май 1999 година

относно общата организация на пазара на вино

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално членове 36 и 37 от него,

като взе предвид предложението на Комисията (1),

като взе предвид становището на Европейския парламент (2),

като взе предвид становището на Икономическия и социален комитет (3),

като взе предвид становището на Комитета на регионите (4),

като има предвид, че:

(1) Функционирането и развитието на общия пазар на селскостопански продукти трябва да се съпровождат със създаването на Обща селскостопанска политика и тя самата да включва обща организация на селскостопанските пазари, която може да бъде под различни форми в зависимост от продуктите.

(2) Общата селскостопанска политика цели постигане на целите на член 33 от Договора, и по-специално в лозаро-винарския сектор, стабилизиране на пазарите и осигуряване на един задоволителен стандарт на живота за съответната селскостопанска общност; тези цели могат да бъдат постигнати чрез адаптиране на ресурсите съобразно нуждите, в частност на база политика на адаптиране на лозарския потенциал и политика на качеството.

(3) Съществуващата рамка на общата организация на пазара на вино е установена с Регламент (ЕИО) № 822/87 (5), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1627/98 (6); в светлината на придобития опит e целесъобразно посоченият регламент да бъде заменен, за да се отговори на настоящата ситуация в лозаро-винарския сектор, която се характеризира с факта, че докато структурните излишъци са по-редки, излишъците, натрупани в продължение на години, са възможни, по-специално поради рискове от характерни за сектора изменения на продукцията от една реколта до друга.

(4) Изпълнението на споразуменията от Уругвайския кръг през 1995 г. доведе до по-широко отваряне на пазара на Общността, занапред много по-малко чувствителен спрямо въздействието на традиционните мерки за интервенция, както и до намаляване на възможностите на субсидиран износ на продукти, което принуждава производителите на Общността да подобряват конкурентоспособността си; отсега нататък по-голямата част от износа на продукти се осъществява без субсидии.

(5) Основният проблем на пазара, с който трябва да се справят някои оператори от лозаро-винарския сектор, понастоящем е ограничената им способност да се адаптират достатъчно бързо към развитието на конкуренцията както на вътрешния, така и на външния пазар; настоящата обща организация на пазара не е предложила никакво разрешение за лозарските зони, чиято продукция явно не намира изгоден пазар; спрямо зоните, чиито пазари се разширяват, няма достатъчна гъвкавост, която да им осигури перспективи за развитие.

(6) През 1994 г. Комисията представи предложение за реформа на общата организация на пазара на вино, която обаче не бе приета; междувременно ситуацията на пазара се промени, откакто бе направено предложението.

(7) Оттогава, за да се гарантира необходимата гъвкавост за добра адаптация към новата ситуация, се налага реформа на общата организация на пазара на вино с оглед постигане на големите цели, а именно: да се поддържа по-добро равновесие между предлагането и търсенето на пазара на Общността; да се даде възможност на производителите да разработват разширените пазари; да се позволи на сектора да се превърне в трайно по-конкурентоспособен; да се премахне използването на интервенцията като изкуствено средство за реализиране на излишната продукция; да се поддържа пазара и така да се улесни непрекъснатост на снабдяването с продукти за дестилация на вино на тези части от сектора за спиртни напитки, които по традиция използват този алкохол; да се вземе предвид регионалното многообразие; да се признае официално потенциалното право на организациите на производителите и секторните организации.

(8) Регламент (ЕИО) № 822/87 бе допълнен и приложен с Регламенти (ЕИО) № 346/79 (7), (ЕИО) № 351/79 (8), последно изменен с Регламент (ЕИО) № 1029/91 (9), (ЕИО) № 460/79 (10), последно изменен с Регламент (ЕИО) № 3805/85 (11), (ЕИО) № 456/80 (12), последно изменен с Регламент (ЕИО) 1597/83 (13), (ЕИО) № 457/80 (14), (ЕИО) № 458/80 (15), последно изменен с Регламент (ЕИО) № 596/91 (16), (ЕИО) № 1873/84 (17), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2612/97 (18), (ЕИО) № 895/85 (19), последно изменен с Регламент (ЕИО) № 3768/85 (20), (ЕИО) № 823/87 (21), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1426/96 (22), (ЕИО) № 1442/88 (23), последно изменен с Регламент (ЕО) № 859/199 (24), (ЕИО) № 3877/88 (25), (ЕИО) № 4252/88 (26), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1629/98 (27), (ЕИО) № 2046/89 (28), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2468/96 (29), (ЕИО) № 2048/89 (30), (ЕИО) № 2389/89 (31), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2088/97 (32), (ЕИО) № 2390/89 (33), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2611/97 (34), (ЕИО) № 2391/89 (35), (ЕИО) № 2392/89 (36), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1427/96 (37), (ЕИО) № 3677/89 (38), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2796/94 (39), (ЕИО) № 3895/91 (40), (ЕИО) № 2332/92 (41), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1629/98, и (ЕИО) № 2333/92 (42), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1429/96 (43); тези регламенти са били многократно съществено изменяни; по повод новите изменения и за по-голяма яснота следва да се пристъпи към преработване на посочените регламенти, като те се прегрупират в единен текст.

(9) Регламент (ЕИО) № 822/87 предвижда Съветът да определи общите правила за прилагане; това създаде уредба, представляваща сложна структура; разглежданите регламенти съдържат множество технически детайли, които по необходимост са претърпели чести изменения; следователно настоящият регламент трябва в обобщен вид да съдържа всички необходими за прилагането му насоки; Съветът трябва да делегира на Комисията всички необходими изпълнителни правомощия съгласно член 211 от Договора.

(10) Правилата, които се отнасят до общата организация на пазара на вино, са крайно сложни; в някои случаи те не се съобразяват достатъчно с регионалното многообразие; следователно се налага те да се опростят в рамките на възможното, както и да се развие и приложи в рамките на Общността една колкото се може по-близка до производителите политика.

(11) За да се използва пълноценно и да се засили подобряването на пазарното равновесие, както и да се адаптира по-добре предлагането спрямо търсенето на някои видове продукти, трябва да се предвиди рамка от мерки за управлението на лозарския потенциал, която включва ограничаване на средносрочните насаждения, обезщетения при трайно изоставяне на лозарските масиви и подкрепа за преструктурирането и конверсията на лозята.

(12) Структурните мерки, които не се отнасят пряко до производството на вино, попадат в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1257/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) и за изменение и отмяна на някои регламенти (44); мерките за насърчаване спомагат до голяма степен за конкурентоспособността на сектора и следва да се насърчава специално търговското представяне на вина от Общността на пазари на трети страни; за да се гарантира обаче последователността в политиката на Общността за общо насърчаване, следва да се интегрират мерките, които се отнасят до лозаро-винарския сектор в приложното поле на хоризонталните правила в тази област; за целта Комисията представи предложение за регламент относно мерките за насърчаване и предоставяне на информация относно селскостопанските продукти в трети страни (45).

(13) Пазарното равновесие е подобрено, макар и относително бавно и трудно; този резултат се дължи главно на действащите ограничения по отношение на засаждането; предвид придобития опит не е възможно да се прибягва до друга мярка, за да се използва пълноценно и да се засилва подобряването на пазарното равновесие; следователно е необходимо да се ограничи по този начин упражняването на правото на собственост на производителите, съобразено с общия интерес.

(14) Следователно трябва да се поддържат в един средносрочен период ограниченията по отношение на засаждането, така че да се позволи на съвкупността от структурни мерки да произведат своя ефект, и да се забрани засаждането до 31 юли 2010 г. на лози за производство на вина, освен ако настоящия регламент не предвижда изключение.

(15) Действащото разрешение за ново засаждане на облагородени лози от присадници, комасацията и отчуждаването на земеделски имоти, както и експериментирането в лозарството, което само по себе си не предизвиква необосновани смущения на пазара на вино и следователно трябва да се поддържа в случай на необходим контрол; следва по подобни съображения да се разреши също засаждането на лози, чиято реколта е предназначена за семейна консумация на винопроизводителя.

(16) Действащото разрешение за ново засаждане за производството на качествени вина, произведени в определен район, и трапезни вина с географско указание, е полезен елемент на политиката за качество, основана на по-добро адаптиране на предлагането спрямо търсенето; все пак отлично действащата система за запазване правата за засаждане трябва да позволява постигането на тази цел; следователно следва да се продължи съществуващото разрешение, при условие че се извършват необходимите проверки, в рамките на преходен период с краен срок 31 юли 2003 г., от която дата системата е напълно действаща.

(17) Действащото разрешение на презасаждане е необходимо, за да се позволи нормалното обновяване на изтощените лозя; следователно съществуващата система трябва да се поддържа, при условие че се извършват необходимите проверки; за по-голяма гъвкавост системата трябва също да позволява, при условията на строг контрол, придобиването и използването на правата за презасаждане, преди да се осъществи съпътстващото го изкореняване; следва да се зачитат правата за презасаждане, придобити съгласно законодателството на Общността или националното законодателство; от друга страна, трябва да съществува възможността за прехвърляне на правата за презасаждане от едно стопанство на друго, при условия на строг контрол и доколкото посоченото прехвърляне се вписва в политиката за качество или се отнася до облагородените лози от присадници, или е свързано с прехвърлянето на част от стопанството; за да се осигури добро функциониране на общата организация на пазара, следва да са поддържат тези прехвърляния на територията на една държава-членка.

(18) За да подобри управлението на лозарския потенциал и да се улесни ефикасното използване на правата за засаждане, което допринася за смекчаване ефектите от ограниченията за засаждане, следва да се създаде система от национални и/или регионални резерви.

(19) Трябва да са предоставят на държавите-членки широки правомощия за преценка относно управлението на резервите, при условие че се извършват необходимите проверки, за да им се позволи по-добре да адаптират използването на правата за засаждане от тези резерви спрямо местните нужди; това право на преценка трябва да включва възможността за закупуване на правата за засаждане, за да се попълват резервите, и за продаване на правата за засаждане, произтичащи от тях; за целта следва да се позволи на държавите-членки да не прилагат системата за резерв, докато не докажат, че разполагат с ефикасна система за управление на правата за засаждане.

(20) Отпускането на специални предимства за младите производители може не само да ги улесни по отношение на оборудването, а така също и по отношение на структурното адаптиране на стопанисването след първото оборудване; следователно тези производители трябва безплатно да се ползват от произтичащите от резервите права за засаждането.

(21) За да се гарантира оптималното използване на ресурсите и по-добре да се адаптира предлагането спрямо търсенето, трябва правата за засаждането да бъдат използвани от техните титуляри в разумен срок или, ако това не е направено, да бъдат разпределени или преразпределени на резервите; по същите причини следва разпределените на резервите права да бъдат предоставени в разумен срок.

(22) Подобряването на пазарното равновесие и развитието на световния пазар могат да оправдаят едно увеличаване на правата за засаждане, които трябва да бъдат разпределени на съответните държави-членки, както и, отчасти, на резерва на Общността за разпределение, който зависи от допълнителното търсене на пазара; трябва да се намали посоченото увеличаване посредством предоставяне на правата за ново засаждане за производство на качествени вина, произведени в определен район, и трапезни вина, обозначени с географско указание.

(23) Някои площи са засадени в нарушение на действащите ограничителни разпоредби, които се отнасят до засаждането; оказа се, че предвидените за гарантиране на продукцията от тези площи санкции, които не нарушават пазара на вино, са трудни за прилагане; следователно трябва да се предвиди изкореняването на незаконно засадените площи; това задължение трябва да се наложи по отношение на всяко незаконно засаждане, направено след публикуването на предложението, което се отнася до настоящия регламент, и от този момент производителите трябва да са наясно за проекта по въвеждането на това задължение.

(24) Без да се засягат действащите национални мерки, не е възможно, с оглед правната сигурност, да се наложи на общностно равнище изкореняването на незаконно засадените площи преди публикуването на предложението, което се отнася до настоящия регламент; следователно, за да се въведе по-добър контрол върху лозарския потенциал, следва държавите-членки, в определен период, да узаконят положението на посочените площи при извършване на необходимия контрол; различен подход може да се предвиди по отношение на узаконяването според характерните особености на съответното засаждане, особено в случай, когато то води до увеличаване на продукцията; в случай че такъв риск е налице, на съответния производител могат да бъдат наложени адекватни административни санкции.

(25) Следва да се позволи на държавите-членки да вземат под внимание местните условия и впоследствие, при необходимост, да наложат по-строги правила по отношение на новото засаждане, презасажданията и повторното присаждане.

(26) Има лозарски зони, чието производство не е адаптирано спрямо търсенето; за да се стимулира адаптирането на сектора като цяло, следва да се насърчава трайното изоставяне на лозарските площи в посочените зони; следователно трябва да се отпусне премия; следва да се повери на държавите-членки управлението на тази премия в рамките на Общността и при извършване на необходимия контрол, така че премията да се разпредели по-добре по съответните райони; впоследствие държавите-членки трябва да могат да посочат съответните райони и за изчислят размера на премията на база обективни критерии и съобразно общата горна граница.

(27) Производството на вино в държавите-членки, което не надвишава 25 000 хектолитра годишно не би могло да наруши равновесието на пазара; оттук следва тези държави-членки да бъдат освободени от ограниченията по отношение на засаждането, като обаче бъдат лишени от възможността да получават премия за трайно изоставяне на лозарските площи.

(28) Има други лозарски зони, чието производство не е адаптирано спрямо търсенето, но може да бъде адаптирано чрез преструктуриране на лозята посредством конверсия на сортовете, презасаждане на лозята или подобряване на техниките за управление на лозята; за тази цел следва да се предвиди подкрепа, оказвана при необходимия контрол.

(29) За да се осигури, че преструктурирането и конверсията се извършват по контролиран начин, те трябва да бъдат планирани; следва плановете да бъдат изготвени на ниво възможно най-близко до производителите, за да се гарантира вземането под внимание на регионалното многообразие; въпреки това, за да осигурят съгласуваността на плановете с правото на Общността, държавите-членки трябва да запазят отговорността си на последна инстанция по отношение на тези планове.

(30) Преструктурирането и конверсията имат две главни финансови последици за производителите, като загубата на приходи през времето на конверсията и разходи за изпълнението на тези мерки; следователно следва подкрепата да се насочи в тези два аспекта; в процеса на преструктуриране има възможност, в определени граници, за допълнителните национални мерки.

(31) За по-добро управление на лозарския потенциал е добре да се изготви опис на този потенциал на ниво държава-членка или на регионално ниво; за да се насърчават държавите-членки да изготвят описа, следва да се ограничи до тези от тях, които вече са го изготвили, достъпът до узаконяването на незаконно засадените площи, до увеличаването на правата за засаждане, както и до подкрепа за преструктурирането и конверсията; в случая с регионалните описи районите, изготвили описа, не трябва да бъдат изключени от възползването от мерки за узаконяване, преструктуриране и конверсия, предвид това, че други райони не са го направили; всички регионални описи обаче трябва да се приключат преди 31 декември 2001 г.

(32) Класифицирането на сортовете лози за производство на вино се осъществява по-добре, когато се прави на ниво по-близко до производителите; оттук следва Общността да натовари с това държавите-членки.

(33) Регламент (ЕИО) № 2392/86 на Съвета от 24 юли 1986 г. за установяване на лозарския регистър на Общността (46), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1631/98 (47), трябва да остане в сила, за да позволи на държавите-членки, в които регистърът е в процес на създаване, то да приключи; трябва да се предвиди обаче по-нататъшното му изменение или отмяна.

(34) За да се запази пазарното равновесие, следва да се предвиди помощ за частно складиране на трапезното вино и някои видове гроздова мъст; мярката трябва да бъде възможно най-гъвкава, за да се адаптира към развитието на пазара; за тази цел следва да се предвиди възможността за приключване на прилагането ѝ в най-кратки срокове.

(35) За да се премахне възможността за използване на интервенцията като изкуствено средство за пласиране на излишната продукция, следва да се промени режимът за дестилация; следователно трябва да се предвидят формите на дестилация, както следва: задължителна дестилация на вторичните продукти на винификацията; задължителна дестилация на вина, произведени от сортове грозде, което не е класифицирано непременно като винени сортове; дестилация с цел поддържане на пазара на вино, като се осигурява непрекъснатост на снабдяването с продукти от дестилация на вино на частите на сектора на спиртни напитки, които по традиция използват този алкохол, и кризисна дестилация; следва да се премахне всяка друга форма на дестилация; за да се отговори на нуждите на пазара и специфичните регионални условия, предвидените мерки трябва да бъдат възможно най-гъвкави.

(36) Предвид влошеното качество на вината, получени чрез свръхналягане, тази практика трябва да се забрани и за да се избегне, да се предвиди задължителна дестилация на джибрите и винената утайка; при все това, с оглед условията за производство в някои лозарски райони, то могат да бъдат предвидени дерогации от това задължение; освен това при положение че производствените и пазарните структури в лозарска зона А или в гермаската част на лозарска зона В, или в районите с лозови насаждения в Австрия, са на път да докажат, че целите на мярката са постигнати, за производителите от тези райони следва да замени задължението за дестилация на вторичните продукти от винификацията със задължението да се извличат под контрол вторичните продукти.

(37) Трябва да се ориентира производството на вино от сортове грозде, които не са непременно класифицирани на първо място като сортове винено грозде, към традиционни за сектора на спиртните напитки предназначения и други традиционни употреби; следва да се предвиди задължителна дестилация на вината, чиито количества надхвърлят тези на нормално произведените за тези предназначения вина.

(38) Някои части на сектора на спиртните напитки представляват важен традиционен канал за пласирането на продукти от винена дестилация и други лозаро-винарски продукти; следователно за задоволяването на този пазар следва, за дестилацията на трапезни вина и на вина, от които може да се произведат трапезни вина, да се предвиди от страна на Общността първична помощ за дестилацията на тези вина и вторична помощ за съхранението на получения дестилат.

(39) За да се справят с изключителни случи на смущения на пазара и със сериозните проблеми по отношение на качеството, трябва да се предвиди мярка за кризисна дестилация; предвид специфичните положения следва Комисията да определи размера и вида на помощта, включително в случая, когато е констатиран значителен спад на пазарната цена за дадена категория вино; мярката трябва да бъде приложена на доброволни начала от производителите; следва да се предвиди, че в случай на прилагане на мярката в продължение на три последователни години за специална категория вино (в специална зона) Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад и, при необходимост, предложения;

(40) Реализацията на алкохола, получен от дестилация, трябва да се осъществява така, че да позволяват по-голяма прозрачност и контрол и предотвратяване на всякакви смущения на традиционните пазари на алкохол.

(41) Понастоящем увеличаването на естественото алкохолно съдържание не е постигнато при еднакви икономически условия от всички производители на Общността поради различия в енологичните практики, разрешени с настоящия регламент; за да се премахне тази дискриминация, трябва да се насърчава употребата на лозаро-винарски продукти за обогатяване, което да позволи разширяването на техните канали и предотвратяването на излишъци от вино; за да се постигне това, трябва да се изравнят цените на различните продукти за обогатяване; този резултат може да се постигне посредством въвеждане на режим за помощ за концентрираната гроздова мъст и на ректифицираната концентрирана гроздова мъст от някои райони и използвани за обогатяване.

(42) За да се постигне по-трайно равновесие между производството и потреблението, се запазва необходимостта от засилване употребата на лозаро-винарски продукти; изглежда оправдано да се интервенира дори преди етапа на производството на трапезни вина, като се насърчи използването на гроздова мъст за цели, различни от винификацията, чрез помощ, която да гарантира запазването на традиционните канали за лозаро-винарски продукти на Общността; една такава мярка трябва да се прилага, без да се нарушава конкуренцията и като се вземат предвид традиционните методи на производство.

(43) Производителите, които не са изпълнили задълженията си за дестилацията, трябва да бъдат лишени от възползването от всяка друга интервенционна мярка.

(44) При завишени цени на пазара на Общността следва съответно да се предвидят мерки.

(45) С оглед характеристиките на пазара на вино създаването на организации на производителите има вероятност да подпомогне постигането на целите на общата организация на пазара; държавите-членки могат да признаят тези организации; те от своя страна трябва да се създават доброволно и да докажат обхвата и ефикасността на услугите, които предлагат на членовете си.

(46) За да се подобри функционирането на пазара на качествени вина, произведени в определен район, и трапезни вина с географско указание, държавите-членки трябва да бъдат готови да пристъпят към изпълнение на взетите от секторните организации решения; обхватът на тези решения трябва да изключва съгласуваните практики; следва Комисията да гарантира съответствието на тези решения с правото на Общността; секторните организации трябва да изпълнят определени задачи, като се съобразяват с интересите на потребителите.

(47) От съображения, свързани със здравето и за да се стимулира подобряване на качеството, следва да се определят на общностно равнище единствените енологични обработки и практики, които се разрешават за производството на продукти, обхванати в настоящия регламент; от сходни съображения за производството на предназначени за директна консумация от човека вина, трябва да се използват единствено сортове винено грозде.

(48) Предвид факта, че производствените условия, и по-специално почвите, теренът и климатът варират значително от една лозарска зона на Общността до друга, важно е тези вариации да се вземат под внимание при енологичните обработки и практики; с оглед опростяване и улесняване на измененията на база опита и технологичния прогрес трябва да се определят някои технически ограничения и условия, свързани с тези практики, и обработки в рамките на характерните особености на приложение; следва обаче да бъдат фиксирани в настоящия регламент границите на серния двуокис, сорбиновата киселина, калиевия сорбат с оглед важността им от здравословна гледна точка.

(49) Трябва да се предвидят технологични правила за анализ, разрешени за лозаро-винарските продукти.

(50) Означението, наименованието и търговското представяне на продуктите, обхванати от настоящия регламент, могат да имат важни последствия при търговския им пласмент; оттук следва, във връзка с това, настоящия регламент да определи правилата, които се отнасят до законовите интереси на потребителите и производителите и способстват за правилното функциониране на вътрешния пазар и производството на качествени продукти; основните принципи на тези правила трябва да предвиждат задължителното използване на някои означения за идентифициране на продукта и предоставяне на ценна информация на потребителите, както и допълнителното използване на други обозначения на база правилата на Общността или при разпоредби, които се отнасят за превенцията на злоупотреби.

(51) Правилата за означаването трябва да предвидят разпоредби за превенцията на злоупотреби, за санкции на общностно равнище в случай на неправилно етикетиране, за използване на езици, и по-специално когато се използват различни азбуки и знаци, особено когато те могат да предизвикат объркване у потребителите.

(52) Предвид различията на продуктите, обхванати от настоящия регламент, и техните пазари, както и очакванията на потребителите и традиционните употреби, правилата трябва да бъдат диференцирани според съответните продукти, по-специално що се отнася до пенливото вино, и според техния произход.

(53) Следва правилата да се прилагат по същия начин при етикетирането на вносни продукти, по-специално за да се поясни произходът им и да се избегне объркването им с продукти на Общността.

(54) Правото да се използват географски указания и други традиционни наименования има икономическа стойност; оттук следва да се регламентира това право и да се защитават тези означения; за да се стимулира лоялната конкуренция и да не се объркват потребителите, може да се окаже необходимо тази закрила да се отрази върху продуктите, които не са обхванати от настоящия регламент, включително тези, които не са посочени в приложение I към Договора.

(55) С оглед интереса на потребителите и възможността за подобен подход спрямо качествените вина, произведени в определен район в трети страни, трябва да се предвиди, в рамките на взаимните договорености, възможността вносните вина, предназначени за пряка консумация от човека и означени с географско указание, да са под режим на защита и контрол, когато се търгуват в Общността.

(56) За да се вземат предвид задълженията, които произтичат от членове 23 и 24 от Споразумението относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуалната собственост, неделима част от Споразумението, с което се създава Световната търговска организация, прието с Решение 94/800/ЕО (48), следва да се предвиди правото на заинтересованите страни, при известни условия, да препятстват незаконното използване на географските указания, защитени от трета страна член на СТО.

(57) Осъществяването на политика за качество в областта на селското стопанство и в частност в лозаро-винарския сектор може единствено да допринесе за подобряване на пазарните условия и с това да доведе до разширяване на каналите за пласмент; приемането на общи допълнителни правила по отношение на производството и контрола на качествените вина, произведени в определен район, се вписва в рамките на такава политика и може да допринесе за осъществяването на тези цели.

(58) За да се поддържа едно минимално ниво на качество на качествените вина, произведени в определен район, да се избегне неконтролируемото нарастване на производството на тези вина и за да се хармонизират разпоредбите на държавите-членки с оглед създаването на условия за конкуренция в Общността, следва да се фиксира рамката от правила на Общността относно производството и контрола на тези вина, с която специфичните разпоредби на държавите-членки трябва да се съобразяват.

(59) Необходимо е да се изброят и да се определят естеството и обхватът на елементите, които позволяват да се характеризира всяко от качествените вина, произведени в определен район, като се вземат предвид традиционните условия на производство; трябва обаче да се направи общо усилие за хармонизиране по отношение на изискванията за качество; тези елементи трябва да са, както следва: очертаване границите на производствената област, сортовете лози, практики за обработка на земята, методите за винификация, минимално естествено алкохолно съдържание, добив на хектар, уточняване на органолептичните характеристики; като се вземе предвид специфичното естество на ликьорните качествени вина, произведени в определен район, и пенливите вина, произведени в определен район, трябва да се определят специфични правила за тези продукти.

(60) Опитът показва, че е необходимо да се определят с по-голяма точност правилата, които се отнасят до декласифицирането на качествените вина, произведени в определен район, в трапезни вина и да се предвидят случаите, при които производителят може да не поиска класифициране за качествено вино, произведено в определен район, на продукт, описан в декларация за реколтата, или за производството като продукт, годен за производството на качествено вино, произведено в определен район.

(61) За да се съхрани специфичният характер на качеството на качествените вина, произведени в определен район, следва да се позволи на държавите-членки да прилагат допълнителни правила или по-строги от правилата на Общността относно производството и пласмента на качествените вина, произведени в определен район, в съответствие с лоялните и традиционните практики.

(62) Създаването на единен пазар на виното в Общността включва въввеждането на единен търговски режим на външните граници на Общността; търговски режим, който включва вносни мита и възстановявания при износ в допълнение към мерките, свързани с външния пазар, следва да стабилизира пазара на Общността; този търговски режим се основава на споразуменията, сключени в рамките на Уругвайския кръг от многостранните търговски преговори.

(63) За да се контролира обемът на търговията с вино с трети страни, следва да се въведе за някои продукти режим на вносни и износни лицензии, който включва внасянето на гаранция за осъществяването на операциите, за които са издадени лицензиите.

(64) За да предотврати или да противодейства на неблагоприятни въздействия върху пазара на Общността, резултат от вноса на някои селскостопански продукти, вносът на един или повече от тези продукти трябва да се подложи на заплащането на допълнителна такса върху вноса, ако са изпълнени някои условия.

(65) Следва, при определени условия, да се предоставят на Комисията правомощия за откриване и управление на тарифните квоти, които произтичат от международните спогодби, сключени съгласно Договора или други актове на Съвета.

(66) При осъществяване износ за трети страни възможността да се предостави възстановяване при износ, равно на разликата между цените в Общността и цените на световния пазар и съответстващо на Споразумението за селското стопанство на СТО (49), би следвало да закриля участието на Общността в международната търговия с вино; тези възстановявания при износ са подчинени на ограничения в количествено и стойностно отношение.

(67) Трябва да се осигури съблюдаването на ограниченията в стойностно отношение при определянето на възстановяванията посредством контрол върху плащанията в рамките на правилата, отнасящи се до Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието; контролът може да бъде улеснен чрез задължителното предварително фиксиране на възстановяванията, като същевременно се предвижда възможността, в случай на диференцирани възстановявания, за промяна на предварително определеното местоназначение в рамките на географската зона, където се прилага единен размер на възстановяването; при промяна на местоназначението следва да се плати възстановяването, приложимо към действителното местоназначение, но не повече от размера, приложим към предварително определеното местоназначение.

(68) Съблюдаването на количествените ограничения изисква въвеждането на система на надежден и ефективен контрол; за целта следва да се подчини предоставянето на всяко възстановяване на изискване за представяне на износна лицензия; предоставянето на възстановяванията в наличните граници трябва да се извършва съобразно специфичното положение на всеки отделен продукт; дерогации от това правило следва да се позволят само за операции по предоставяне на хранителни помощи, които са освободени от всякакви ограничения; контролът върху количествата продукти, изнесени с възстановявания по време на пазарните години, предвидени в Споразумението за селското стопанство на СТО, трябва да се извършва на основата на износните лицензии, издавани за всяка пазарна година.

(69) В допълнение на така описаната система и доколкото е необходимо правилното ѝ функциониране, следва да се предвиди възможността за преминаване към режим на активно усъвършенстване и, доколкото пазарната ситуация го налага, да се забрани този режим.

(70) Режимът на митата позволява да отпадне всяка друга мярка за защита на външните граници на Общността; при все това механизмът на вътрешния пазар и митата може, при изключителни обстоятелства, да покаже несъвършенства; в такива случаи, за да не се допусне пазарът на Общността да се окаже в беззащитна позиция спрямо смущенията, които могат да последват в резултат от това, следва да е възможно неотложното предприемане на всички необходими мерки; тези мерки трябва да бъдат съобразени със задълженията, които произтичат от споразуменията на СТО.

(71) Внасяните от трети страни продукти трябва да се подчинят на правила, свързани с определени спецификации на продуктите, които да гарантират известно равновесие по отношение на определенията на вината в Общността; тези продукти също така трябва да бъдат съобразени с правилата в страните, от които произхождат, и, при необходимост, да се придружават от отчет за анализ.

(72) Следва да се предвиди за всички продукти, предмет на настоящия регламент и разпространявани вътре в Общността, да имат придружителен документ.

(73) Установяването на единния пазар може да се компрометира с даването на някои помощи; следователно следва разпоредбите на Договора, свързани с оценката на предоставяните от държавите-членки помощи и със забраната на несъвместимите с пазара помощи, да намерят приложение в лозаро-винарския сектор; разпоредбите относно премиите за трайно изоставяне на лозарски площи не трябва да препятстват отпускането на национални помощи със същите цели.

(74) С оглед неизбежната сложност на правилата в лозаро-винарския сектор трябва компетентните органи на държавите-членки да носят отговорност за тяхното спазване; Комисията следва да е отговорна за осъществяване на контрола и осигуряване на спазването им чрез своите инспектори, в сътрудничество с компетентните органи на държавите-членки.

(75) Паралелно с развитието на общия пазар на вино държавите-членки и Комисията трябва да си обменят необходимата информация за прилагането на настоящия регламент; производителите на грозде, предназначено за винификация, на мъст и на вино, трябва да декларират реколтата си; предвид необходимостта от тази информация държавите-членки трябва да изискват от производителите и друга информация; Комисията трябва да може да разчита на външна помощ при обработването на всички тези данни.

(76) За да се улесни изпълнението на съответните разпоредби, следва да се предвиди процедура, която въвежда тясното сътрудничество между държавите-членки и Комисията в рамките на управителен комитет.

(77) Разходите, понесени от държавите-членки в резултат от изпълнение на задълженията по приложение на настоящия регламент, трябва да бъдат финансирани от Общността съгласно Регламент (ЕО) № 1258/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (50).

(78) Общата организация на пазара на вино трябва да вземе предвид целите, предвидени в членове 33 и 131 от Договора.

(79) Общата организация на пазара на вино трябва също да спазва споразуменията, сключени по силата на член 300, параграф 2, от Договора, и по-специално тези, които са част от Споразумението за създаване на Световната търговска организация, по-специално Споразумението за техническите пречки пред търговията (51).

(80) Преходът от разпоредбите на Регламент (ЕИО) № 822/87 и други регламенти, които се отнасят до лозаро-винарския сектор, към разпоредбите на настоящия регламент, може да създаде затруднения, които не са разрешени в настоящия регламент; за да се попречи на тази вероятност, трябва да се позволи на Комисията да приеме необходимите преходни мерки; следва също така Комисията да бъде оправомощена да решава специфичните практически проблеми,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

ДЯЛ I

ОБХВАТ

Член 1

1. Общата организация на пазара на вино се състои от правила относно лозарския потенциал, пазарните механизми, организациите на производителите и секторните организации, както и енологичните практики и обработки, описанието, обозначението, представянето и защитата на продуктите, качествените вина, произведени в определен район (V.Q.P.R.D.), и търговията с трети страни.

2. Тя се прилага за продуктите, както следва:

Код по КН Описание а) 2009 60 Гроздов сок (включително и гроздова мъст) 2204 30 92 Друг вид гроздова мъст, различна от тази в процес на ферментация или във ферментация, прекъсната от добавянето на алкохол 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 б) ex 2204 Вино от прясно грозде, включително обогатени вина; гроздова мъст, различна от тази в позиция 2009, като изключва друга гроздова мъст от подпозиции 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 и 2204 30 98 в) 0806 10 93 Прясно грозде, различно от трапезното 0806 10 95 0806 10 97 2209 00 11 Винен оцет 2209 00 19 г) 2206 00 10 Пикет 2307 00 11 Винени утайки 2307 00 19 2308 90 11 Джибри от грозде 2308 90 19

3. Определенията на понятията, използвани за продуктите в настоящия регламент, се съдържат в приложение I; определенията на понятията относно алкохолното съдържание — в приложение II; понятията за лозарските зони — в приложение III. Подробни правила за прилагането на приложенията могат да бъдат приети в съответствие с процедурата, предвидена в член 75.

4. Пазарната година за продуктите, обхванати от настоящия регламент, оттук нататък наричана „лозарска година“, започва на 1 август всяка година и приключва на 31 юли следващата година.

ДЯЛ II

ПРОИЗВОДСТВЕН ПОТЕНЦИАЛ

ГЛАВА I

ЗАСАЖДАНЕ НА ЛОЗИ

Член 2

1. Засаждането на винени сортове лози, класифицирани съгласно член 19, параграф 1, се забранява до 31 юли 2010 г., освен ако то не се извършва в съответствие с:

а) право на ново засаждане, по смисъла на член 3;

б) право на презасаждане, по смисъла на член 4; или

в) право на засаждане, предоставено от резерв, по смисъла на член 5 или член 6, параграф 1, в случай че се прилага член 5, параграф 8.

До същата дата се забранява и повторното присаждане на винени сортове грозде към сортове, различни от винените сортове.

2. Грозде, добито от площи:

а) които са били засадени с лози преди 1 септември 1998 г., и

б) продукция от което, съгласно член 6, параграф 3 и член 7, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 822/87 може да бъде пласирана единствено за дестилация,

не може да бъде използвано за производството на вино, предназначено за търговия. Продуктите от това грозде могат да бъдат пуснати в обращение единствено за целите на дестилацията. Те обаче не могат да се използват в производството на алкохол с действително алкохолно съдържание от 80 об. % или по-малко.

3. Когато една държава-членка е съставила опис на своя лозарски производствен потенциал съгласно член 16, може да бъде допусната дерогация от параграф 2 от настоящия член. Подобна дерогация трябва да се предостави до 31 юли 2002 г. и трябва да включва разрешение за съответните площи за производство на вино, предназначено за продажба.

Дерогацията се допуска:

а) когато съответният производител е изкоренил преди това други лози върху еквивалентна площ по отношение на чистата реколта, освен в случаите, когато е получил за съответната площ премия за изкореняване, съгласно законодателството на Общността или националното законодателство; и/или

б) чрез разрешение за ползване на правата на презасаждане, получени от даден производител за период от време, който следва да бъде определен след засаждането на тази площ; държавите-членки могат също да използват за целта новосъздадените права на засаждане, посочени в член 6, параграф 1; и/или

в) когато държавата-членка може да докаже, (по удовлетворителен начин за Комисията), че притежава права на презасаждане, за които не е предявила претенции, но биха могли да бъдат валидни, ако бе отправила искане; подобни права могат да бъдат използвани или преразпределяни на производителите за еквивалентна площ по отношение на чистата реколта; и/или

г) когато производителят е предприел, за период от три години, изкореняване на еквивалентна площ по отношение на чистата реколта и когато тази площ е била вписана в лозарския регистър на съответната държава-членка;

4. Когато се прилага параграф 3, букви а) или в), държавите-членки налагат административно наказание на съответните производители.

5. Параграф 3, буква в) може да се прилага единствено по отношение на площ, която не надхвърля 1,2 % от площта лозови насаждения.

6. Параграф 3, буква б) се прилага, както следва:

а) когато производителят получава права от даден резерв, тези права могат да бъдат получени единствено съгласно член 5, параграф 3, буква б), като производителят заплаща 150 % от цената, обичайно получавана от държавата-членка за прилагането на тази разпоредба; или

б) когато производителят придобива право на презасаждане, то се отнася за съответната площ плюс 50 %, като тези 50 % се прехвърлят на резерва или резервите съгласно член 5 или се добавят към новосъздадените права за засаждане, съгласно член 6, параграф 1, в случаите когато се прилага член 5, параграф 8.

7. Площите с лозови насаждения, класифицирани съгласно член 19, параграф 1 като сортове винено грозде, и:

а) засадени от 1 септември 1998 г. и чиято продукция съгласно член 6, параграф 3 или член 7, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 822/87 може единствено да бъде пласирана за дестилация или

б) засадени в нарушение на забраната за засаждане съгласно параграф 1,

се изкореняват. Разходите по изкореняването се поемат от съответния производител. Държавите-членки се задължават да предприемат необходимите мерки, с които да осигурят прилагането на настоящия параграф.

Член 3

1. Държавите-членки могат да предоставят права на производителите на ново засаждане за площи:

а) определени за ново засаждане в рамките на мерките за комасация на земята или мерки, свързани с отчуждаване на имоти в обществен интерес, приети съгласно националното законодателство;

б) определени за експерименти за целите на винопроизводството; или

в) определени за разсадници.

Държавите-членки могат също да предоставят права на ново засаждане на площи, чиито лозаро-винарски продукти са предназначени единствено за семейна консумация от лозарите.

2. Държавите-членки могат също да предоставят права за ново засаждане не по-късно от 31 юли 2003 г. за площи, предназначени за производството на качествено вино, произведено в определен район, или трапезно вино, описано с географско указание, за което е установено, че благодарение на качеството му производството на това вино е много по-ниско от търсенето.

3. Правата на ново засаждане се използват от производителя, на който са предоставени, във връзка с площите и за целите, за които са били предоставени.

4. Правата на ново засаждане се упражняват преди края на втората лозарска година след тази, в която те са предоставени. Правата на ново засаждане, различни от тези, посочени в параграф 1, които не са били използвани по предназначение, се разпределят на резерв, съгласно член 5, параграф 2, буква а).

5. Права на ново засаждане, различни от тези, посочени в параграф 1, могат да бъдат предоставяни на производителите единствено в рамките на квоти, определени в член 6, параграф 1. За целта:

а) преди новосъздадените права, посочени в член 6, да бъдат разпределени на даден резерв или резерви, държавите-членки се уверяват, че предоставянето на права за ново засаждане няма да доведе до намаляване размера на новосъздадените права на засаждане, посочени в член 6, параграф 1, до стойност по-малка от нула; и

б) след като дадена държава-членка е разпределила новосъздадените права на засаждане, посочени в член 6, на даден резерв или резерви, последвалото предоставяне на право на ново засаждане означава погасяване на предоставеното право на засаждане, съответстващо на еквивалентна площ по отношение на чистата реколта, разпределено на даден резерв или резерви за съответния район. В случаите, когато даден резерв или резерви не разполагат с достатъчно права на засаждане, не могат да се предоставят права на ново засаждане.

Член 4

1. Правата на презасаждане са, както следва:

а) правата на презасаждане, предоставени в съответствие с параграф 2; или

б) подобни права, придобити в съответствие със законодателство на Общността или национално законодателство, което вече не в в сила.

2. Държавите-членки предоставят права на презасаждане на производители, които са изкоренили дадена площ от лозя. Държавите-членки могат да предоставят права на презасаждане на производители, които са предприели изкореняването на площи с лозя преди края на третата лозарска година, след засаждане на площта. Правата на презасаждане са валидни за площ, която е еквивалентна по отношение на чистата реколта на площта, от която лозята са били или предстои да бъдат изкоренени.

3. Правата на презасаждане се упражняват в стопанството, по отношение на което те са били предоставени. Държавите-членки могат да предвидят подобни права на презасаждане да се упражняват единствено на територията на площта, на която е било предприето изкореняването.

4. Чрез дерогация от разпоредбите на параграф 3 правата на презасаждане могат да се прехвърлят изцяло или частично на друго стопанство в същата държава-членка, когато:

а) част от даденото стопанството се прехвърли на същото това друго стопанство. В този случай правото може да използва на територията на последното стопанство на площ, не по-голяма от прехвърлената; или

б) площи от същото това друго стопанство са предназначени за: i) производството на качествени вина, произведени в определен район, или трапезни вина, описани с географско указание, или ii) за обработването на разсадници.

Правата могат да се използват единствено за площите и целите, за които са били предоставени.

Държавите-членки осигуряват прилагането на тези дерогации да не доведе до цялостно увеличаване на производствения потенциал на тяхна територия, и по-специално в случаите, когато прехвърлянето става от площи без напоителни съоръжения към площи с такива съоръжения.

5. Правата на презасаждане, придобити по силата на настоящия регламент, се използват преди края на петата лозарска година, считано от края на годината, в която се е провело изкореняването. Чрез дерогация този период може да бъде продължен от държавите-членки до осем лозарски години. Неоползотворените права на засаждане в този период се разпределят на даден резерв съгласно член 5, параграф 2, буква а).

Член 5

1. С цел подобряване на управлението на производствения потенциал на национално ниво и/или регионално ниво, държавите-членки създават национален резерв и/или, в зависимост от случая, регионални резерви за правата на засаждане.

2. Правата, разпределени на даден резерв или резерви, са, както следва:

а) права на ново засаждане, права на презасаждане и права на засаждане, предоставени от резерва, които не са използвани в срока, определен в член 3, параграф 4, член 4, параграф 5 и параграф 6 от настоящия член;

б) права на презасаждане, разпределени на резерва от производителите, титуляри на тези права, при необходимост, срещу заплащане от национални фондове, чийто размер и условия се определят от държавите-членки, като се вземат под внимание законовите интереси на страните;

в) новосъздадени права на засаждане, посочени в член 6.

3. Държавите-членки могат да предоставят правата, разпределени на резерва, както следва:

а) без заплащане на производители, които са под 40-годишна възраст и притежават необходимите професионални умения и компетентност и започват работа във лозарско стопанство за първи път като ръководители; или

б) срещу заплащане в националния или, по целесъобразност, в регионалните фондове, на производители, които възнамеряват да използват правата си на засаждане на лозя, чиято продукция има осигурена пазарна реализация. Държавите-членки дефинират критериите, по които се определя сумата за плащане, която може да варира в зависимост от бъдещия краен продукт на лозята.

4. Държавите-членки съблюдават, че мястото, където се използват правата на засаждане, предоставени от съответния резерв, използваните сортове и техники на обработване, гарантират съответствие на последващото производство на търсенето и съответствие на получените добиви на средните за района, където се използват правата, особено в случаите, когато правата на засаждане, които произхождат от площи, които не разполагат с напоителни съоръжения, се ползват в площи, разполагащи с такива съоръжения.

5. Правата на засаждане, разпределени на даден резерв, могат да бъдат предоставени от същия този резерв не по-късно от края на петата лозарска година след годината на разпределянето им. Правата на засаждане, които не са били предоставени за този период, се погасяват с приключването му.

6. Правата на засаждане, предоставени от съответния резерв, се използват преди края на втората лозарска година след годината на предоставянето им. Права на засаждане, предоставени от съответния резерв, но които не са ползвани през този период, се разпределят на резерва, съгласно параграф 2, буква а).

7. В случай че дадена държава-членка създава регионални резерви, тя може да формулира правила, които разрешават прехвърлянето на права на засаждане между отделните резерви. Ако в една държава-членка съществуват както национални, така и регионални резерви, то прехвърлянето между тях също може да бъде разрешено.

За посочените в настоящия параграф прехвърляния може да се прилага коефициент за намаление.

8. Чрез дерогация от параграфи 1—7 компетентните органи в дадена държава-членка могат да предпочетат да не прилагат системата на резерви, ако държавата-членка е в състояние да докаже, че е налице ефективна система за управление на правата на засаждане, прилагана на цялата ѝ територия. Системата, при необходимост, може да дерогира от съответните разпоредби, на настоящата глава. В случай че държавата-членка притежава подобна система, правата на засаждане, посочени в първото изречение на член 4, параграф 5, се удължават с пет години. Второто изречение на член 4, параграф 5 остава приложимо.

Член 6

1. Новосъздадените права на засаждане, включително и правата на ново засаждане, предоставени от държавата-членка по силата на член 3, параграф 2, се разпределят, както следва:

а) Германия : 1 534 ха; Гърция : 1 098 ха; Испания : 17 355 ха; Франция : 13 565 ха; Италия : 12 933 ха; Люксембург : 18 ха; Австрия : 737 ха; Португалия : 3 760 ха.

б) резерв на Общността: 17 000 ха.

2. Новосъздадените права на засаждане могат да бъдат единствено разпределени на даден резерв или ползвани съгласно член 2, параграф 3, буква б), когато държавата-членка е съставила опис на своя производствен потенциал, съгласно член 16.

3. Разпределението на новосъздадените права на засаждане, посочени в параграф 1, на даден резерв или тяхното ползване съгласно член 2, параграф 3, буква б) е еднократно.

Член 7

1. В настоящата глава се прилагат следните определения:

а) „изкореняване“ означава пълното премахване на лозови коренища на дадена площ с лозови насаждения;

б) „засаждане“ означава окончателното установяване на лозови насаждения или части от лозови насаждения, присадени или не, с оглед производството на грозде или изграждането на разсадници;

в) „право на засаждане“ означава правото да се засаждат лози в рамките на право на ново засаждане, право на презасаждане, предоставено от резерв, или новосъздадено право на засаждане съгласно условията, посочени в членове 3, 4, 5 и 6;

г) „право на презасаждане“ означава правото да се засаждат лози на площ, еквивалентна по отношение на чистата реколта на площта, от която лозовите насаждения са били изкоренени или предстои да бъдат изкоренени в съответствие с условията, определени в член 4 и член 5, параграф 8;

д) „повторно присаждане“ означава присаждането на лоза, която вече е била подложена на присаждане.

2. Подробните правила за прилагането на настоящата глава се приемат съгласно процедурата, предвидена в член 75.

Тези правила, по-специално, могат да включват:

— разпоредби относно условията за дестилация на продуктите, посочени в член 2, параграф 7;

— разпоредби относно условията за предотвратяване на прекомерните административни затруднения при прилагане разпоредбите от настоящата глава;

— признаването, посочено в член 3, параграф 2;

— съвместното съществуване на лозови насаждения съгласно член 4, параграф 2;

— прилагането на коефициент на намаление съгласно член 5, параграф 7;

— функционирането на резерва на Общността съгласно член 6, параграф 1. Подробните правила, по-специално, могат да уреждат в периода до 31 декември 2003 г. разпределението на новосъздадените права на засаждане от резерва на Общността към държавите-членки за ползването им в райони, където може да се докаже наличието на допълнителни нужди, които могат да бъдат задоволени посредством разпределение на новосъздадените права;

— разпоредби, които да гарантират, че новосъздадените права на засаждане, предоставени съгласно член 3, параграф 1, не противоречат на забраната за нови засаждания, предвидена в член 2, параграф 1.

3. До 31 декември 2003 г. и на всеки 3 години от тази дата Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета за прилагане разпоредбите от настоящата глава. Докладът може да бъде съпровождан, при необходимост, от предложения за предоставянето на допълнителни новосъздадени права на засаждане.

ГЛАВА II

ПРЕМИИ ЗА ИЗОСТАВЯНЕ НА ЛОЗАРСКИ ПЛОЩИ

Член 8

1. Премия се отпуска срещу трайното изоставяне на лозарската дейност на определена площ.

Премия се отпуска, съгласно разпоредбите на настоящата глава, на производители, които обработват култивирани лозарски площи, предназначени за производство на винено грозде. Съответната площ не трябва да бъде по-малка от 10 акра.

2. Държавите-членки могат да определят площите, за които може да се отпусне премия. Те могат също така да подчинят определянето на условия, по-специално, за да се гарантира равновесието между производство и екология в съответните райони.

3. При отпускане на премия производителят губи правото на презасаждане по отношение на площта, за която е предназначена премията.

4. Държавите-членки определят размера на премията за хектар, като вземат под внимание елементите, както следва:

а) селскостопанския добив или производствения капацитет на стопанството;

б) технологичните методи на производството;

в) съответната площ, съотнесена към общата площ на стопанството;

г) типа вино, което се произвежда;

д) съществуването на свързана обработка на земята.

5. Размерът на премията не надхвърля максималните стойности, които трябва да се определят.

Член 9

Спрямо следните площи не се отпуска премия:

а) обработени лозарски площи, за които са констатирани нарушения на националните разпоредби или законодателството на Общността относно засаждането, за период, който следва да бъде определен, но който не надвишава 10 лозарски години;

б) лозарски площи, които вече не се поддържат;

в) лозарски площи, засадени за период, който следва да се определи, но не може да надвишава 10 лозарски години;

г) лозарски площи, които са получили финансиране за преструктуриране и конверсия за период, който следва да се определи, но който не надвишава 10 лозарски години.

Член 10

Подробни правила за прилагането на настоящата глава се приемат в съответствие с процедурата, определена в член 75.

Тези правила включват, по-специално:

а) датите за подаване на заявленията и за извършване на изкореняването;

б) условията за отпускане на премиите;

в) максималните суми, посочени в член 8, параграф 5;

г) екологични съображения;

д) определяне на периодите, посочени в член 9.

ГЛАВА III

ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И КОНВЕРСИЯ

Член 11

1. Създава се режим на преструктуриране и конверсия на лозята.

2. Режимът цели привеждане в съответствие на производството към търсенето на пазара.

3. Режимът обхваща една или повече от мерките, както следва:

а) конверсия на сортовете, включително и чрез повторно присаждане;

б) промяна на местонахождението на лозята;

в) подобряване на техниките на управление на лозята, свързани с целта на режима.

Режимът не обхваща обичайното обновление на лозята, които са приключили естествения си жизнен цикъл.

4. От режима могат да се ползват само онези райони на дадена държава-членка, по отношение на които тя е съставила опис на производствения потенциал съгласно член 16.

Член 12

Държавите-членки отговарят за плановете за преструктуриране и конверсия, включително и за одобрението на тези планове при необходимост. Плановете отговарят на правилата, определени в настоящата глава и правилата за приложение.

Член 13

1. Отпускането на помощ за преструктуриране и конверсия изисква готов план и, при необходимост, одобрен от държавата-членка. Помощта се отпуска под формата на:

а) обезщетение на производителите за понесена загуба на приходи вследствие изпълнението на плана, и

б) помощ за покриване на разходите по преструктурирането ѝ.

2. Обезщетението за производители, понесли загуба на приходи, може да е под формата на:

а) разрешение за съвместното съществуване на стари и нови лозови насаждения за определен период от време, който не трябва да превишава три години въпреки разпоредбите в глава I от настоящия дял; или

б) обезщетение, изплащано от Общността.

3. Помощта на Общността за разходите по преструктурирането и конверсията не може да надвишава 50 % от тези разходи. За регионите, класифицирани като региони по цел 1, съгласно Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно определяне на подробни правила за структурните фондове (52), помощта на Общността може да достигне до 75 %. Без да се засяга член 14, параграф 4, държавите-членки по никакъв начин не могат да участват във финансирането.

Член 14

1. Всяка година Комисията предоставя на държавите-членки първоначални разпределяния на база обективни критерии, като взема предвид спецификата на ситуациите и нуждите, както и усилията, които следва да бъдат направени предвид целта на режима.

2. Първоначалните разпределяния трябва да бъде адаптирани от гледна точка на реалните разходи и на ревизирани прогнози за разходите, предадени от държавите-членки, като се взема предвид целта на режима и се съобразят наличните средства.

3. Финансовите помощи между държавите-членки се разпределят, като се взема предвид делът на лозарските площи на Общността в съответната държава-членка.

4. В случай че на държавата-членка е разпределена финансова помощ за определен брой хектари, държавата-членка може да я ползва за по-голям брой хектари от разпределените. В този смисъл държавата-членка може да използва национални средства, за да допълни намалената сума на хектар, така че тя да достигне до нивото на първоначалния максимум на хектар на помощта на Общността.

Член 15

Подробни правила за прилагането на настоящата глава се приемат съгласно процедурата, определена в член 75.

Тези правила могат да включват, по-специално:

а) минималния размер на съответните лозя;

б) разпоредби, които регулират ползването на правата на презасаждане при изпълнение на плановете;

в) разпоредби, които целят предотвратяване на нарастването на производствения потенциал, вследствие прилагане разпоредбите на настоящата глава;

г) максималния размер на помощта на хектар.

ГЛАВА IV

ИНФОРМАЦИЯ И ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

Член 16

1. Описът на производствения потенциал съдържа следната информация:

а) площите с лозови насаждения, класифицирани като сортове за производството на вино съгласно член 19, параграф 1, на територията на съответната държава-членка;

б) съответните сортове;

в) съвкупността от съществуващите права на засаждане;

г) национални или регионални разпоредби, приети в съответствие с настоящия дял.

2. Дадена държава-членка може да предвиди описът да се изготвя по райони. В този случай обаче регионалните описи трябва да бъдат готови до 31 декември 2003 г. Съгласно разпоредбите на настоящия регламент, ако даден район не успее да състави своя опис, то това няма да препятства прилагането на настоящия дял в други райони на същата държава-членка.

Член 17

1. Комисията може да прави оценка на:

а) производството на лозаро-винарския сектор;

б) промишлената употреба на лозаро-винарските продукти;

в) тенденциите за потребление на вино и други продукти на лозаро-винарския сектор, които подлежат на консумация без допълнителна преработка;

г) всеки един елемент, който трябва да бъде известен за целите на управлението на пазара или на режим за привеждане в съответствие на предлагането.

2. При извършването на тези оценки Комисията може да използва и външна помощ.

3. Комисията осигурява средства за провеждане на независимо изследване на интерспецифичните сортове. На база това изследване тя трябва да представи до 31 декември 2003 г. доклад на Европейския парламент и на Съвета, който, ако е необходимо, да бъде съпроводен с предложения.

Член 18

1. Производителите на грозде за производството на вино и производителите на гроздова мъст и вино декларират всяка година количествата, получени от последната реколта. Държавите-членки могат също така да задължат търговците на грозде, предназначено за винопроизводство, да декларират всяка година пласираните на пазара количества от последната реколта.

2. Производителите на мъст и вино и търговците, различни от търговците на дребно, декларират всяка година наличните количества от гроздова мъст и вино, били те от сегашната реколта или от предходни години. Внесените количества гроздова мъст и вино от трети страни се обявяват отделно.

Член 19

1. Държавите-членки трябва да класифицират сортове лози за производство на вино. Всички класифицирани сортове трябва да принадлежат към вида Vitis vinifera или да произхождат от кръстоска на този вид с други видове от рода Vitis. Сортове, които не могат да бъдат включени в класификацията са, както следва:

— Noah,

— Othello,

— Isabel,

— Jacquez,

— Clinton,

— Herbemont.

2. В своята класификация държавите-членки посочват сортовете лози, годни за производството на всяко от качествените вина, произведени в определен район, произведени на територията им. Тези сортове трябва да бъдат от вида Vitis vinifera.

3. Единствено посочени в класификацията сортове лози могат да бъдат засаждани, презасаждани или присаждани в рамките на Общността за целите на винопроизводството. Това ограничение не се прилага за лозовите насаждения, използвани за научни изследвания и експерименти.

4. Площите, засадени със сортове лози за целите на винопроизводството, но невписани в класификацията, трябва да бъдат изкоренени, освен в случаите когато продукцията от тези площи е предназначена изключително за семейна консумация на винопроизводителя. Държавите-членки предприемат необходимите мерки с цел наблюдение на това изключение.

5. В случаите когато дадени сортове биват изключени от класификацията, изкореняването се осъществява в рамките на 15 години от изключването им.

Член 20

Правилата относно лозарския регистър на Общността, са тези, определени в Регламент (ЕИО) № 2392/86.

Член 21

Глави I и II от настоящия дял не се прилагат в държава-членка, където винопроизводството не надвишава 25 000 хектолитра на лозарска година, като производството се изчислява на база средна продукция за последните 5 лозарски години.

Член 22

Държавите-членки могат да приемат и по-рестриктивни национални правила по отношение на новото засаждане или презасаждане или повторно присаждане. Те могат да изискат заявленията или информацията, предвидени в настоящия дял, да бъдат допълнени с друга информация, необходима за наблюдение развитието на производствения потенциал.

Член 23

1. Подробни правила за прилагане на настоящата глава се приемат в съответствие с процедурата, определена в член 75.

Те могат да се отнасят, по-специално до:

а) начина и степента на детайлизиране на информацията, необходима за съставяне на описа, посочен в член 16;

б) управлението на класифицирането на сортове лози, посочени в член 19;

в) предназначението на продуктите от сортовете грозде, които не фигурират в класификацията.

2. Разпоредбите за придружителен документ за материали за вегетативно размножаване на лози и подробни правила за прилагането му, особено по отношение на контрола, могат да бъдат приети съгласно процедурата, предвидена в член 75.

3. Регламент (ЕИО) № 2392/86 може да бъде изменен или отменен съгласно процедурата, предвидена в член 75.

4. Съгласно процедурата, предвидена в член 75, се взема решение, че дадена държава-членка е съставила описа, посочен в член 16, и, при необходимост, се решава това решение да бъде отменено при определени обстоятелства, в това число в случаите, когато държавата-членка не е успяла да актуализира описа.

ДЯЛ III

ПАЗАРНИ МЕХАНИЗМИ

ГЛАВА I

ПОМОЩ ЗА ЧАСТНО СКЛАДИРАНЕ

Член 24

1. За производителите се въвежда режим на помощ за частното складиране на:

а) трапезно вино;

б) гроздова мъст, концентрирана гроздова мъст и ректифицирана концентрирана гроздова мъст.

2. Отпускането на помощи става след сключване на дългосрочен договор за складиране с интервенционните агенции между 16 декември и 15 февруари следващата година и при условия, които следва да бъдат определени.

3. Дългосрочните договори за складиране се сключват за период, който приключва, както следва:

а) за трапезните вина — най-рано на 1 септември след датата на сключване и за гроздовата мъст, концентрираната гроздова мъст и ректифицираната концентрирана гроздова мъст — на 1 август след датата на сключване;

б) най-късно на 30 ноември след датата на сключване.

Член 25

1. Сключването на договорите за складиране се подчинява на условия, които се отнасят преди всичко до качеството на съответните продукти.

2. За трапезните вина договорите за складиране съдържат условия за прекратяване на плащанията по помощта, а също така и съответните задължения на производителя за всичките или част от количествата на съхранение, ако пазарните цени на съответния тип трапезно вино надхвърлят допустимия праг, който следва да се определи.

3. Размерът на помощта за частно складиране може да покрие единствено разходите по техническото съхранение и лихвите, като и двете бъдат изразени като фиксирана сума.

4. За концентрираната гроздова мъст размерът на помощта може да бъде коригиран с коефициент, който да съответства на степента на концентрация.

Член 26

1. Подробни правила за прилагането на настоящата глава се приемат съгласно процедурата, определена в член 75.

Тези правила могат да уреждат преди всичко:

— фиксирането на максималния праг, размера и коефициента, посочени в член 25,

— дългосрочните договори за складиране на трапезни вина могат да бъдат сключвани само за определени трапезни вина,

— гроздовата мъст, предмет на дългосрочни договори за складиране, може да бъде трансформирана изцяло или частично в концентрирана гроздова мъст или ректифицирана концентрирана гроздова мъст през времетраенето на договора,

— правилата относно прилагането на клаузата за прекратяване на плащанията по помощта, посочени в член 25, параграф 2,

— гроздовата мъст и концентрираната гроздова мъст, предназначени за производството на гроздов сок, могат да не бъдат предмет на дългосрочен договор за складиране,

— ефективното времетраене на договорите.

2. Съгласно процедурата, предвидена в член 75, може да се предвиди, че:

— режимът за помощи на частно складиране не се прилага, ако е очевидно от пазарната ситуация, че този режим не е оправдан,

— възможността за сключване на други дългосрочни договори за складиране е необходимо да бъде преустановена, ако е оправдано от пазарната ситуация, и по-специално от динамиката на сключване на договорите.

ГЛАВА II

ДЕСТИЛАЦИЯ

Член 27

1. Свръхпресоването на грозде, смачкано или не, и пресоването на винена утайка се забранява, както и повторната ферментация на гроздови джибри за други цели, освен за дестилация.

2. Филтрирането и центрофугирането на винената утайка не се смятат за пресоване, когато:

а) получените продукти са с добро и коректно търговско качество;

б) така обработената винена утайка не е приведена в сухо състояние.

3. Всяко физическо или юридическо лице или група от лица с изключение на лицата и групите, посочени в параграф 7, произвели вино, се задължават да доставят за дестилация всички вторични продукти, извлечени от това винопроизводство.

4. Количеството алкохол, което се съдържа във вторичните продукти, трябва да се равнява най-малко на 10 % по отношение на алкохолния обем, съдържащ се в произведеното вино, ако виното е получено директно от гроздето. Освен при дерогациите, предвидени за оправданите от техническа гледна точка случаи, количеството алкохол не може да бъде по-малко от 5 %, когато виното е получено чрез винификация на гроздова мъст, частично ферментирала гроздова мъст или млади вина в процес на ферментация. В случай че съответните проценти не бъдат достигнати, производителят, спрямо когото съществува това задължение, трябва да достави количество вино от собствената си продукция, за да се гарантира спазването на тези проценти.

Допускат се дерогации от параграф 3 и първата алинея от настоящия параграф за категории производители, които следва да бъдат определени за някои производствени райони, както и вината, подлежащи на дестилация, посочени в член 28.

5. Задължението за доставка, предвидено в параграф 3, може да бъде изпълнено чрез доставка на вино на производители на оцет.

6. Всяко физическо или юридическо лице или групи от лица, с изключение на лицата и групите, посочени в параграф 7, които притежават вторичните продукти, получени при всяка друга преработка на гроздето, различна от винификацията, се задължават да ги предоставят за дестилация.

7. Всяко физическо или юридическо лице или групи от лица, които преработват грозде, добито в лозарска зона А или в германската част на лозарска зона В или от лозарски райони в Австрия, се задължават да изтеглят вторичните продукти, получени от тази преработка, под контрол и при условия, които следва да се определят.

8. Лицата или групите, субекти на задълженията, посочени в параграф 3, или на това, посочено в параграф 6, могат да се освободят от това задължение чрез изтегляне на вторичните продукти от винификацията, под контрол и при условия, които следва да се определят.

9. Изкупната цена на винените джибри, винената утайка и на виното, доставени за дестилация в изпълнение на настоящия член, е равна на 0,995 EUR за обемен процент на хектолитър.

10. Цената за заплащане от дестилатора не може да бъде по-ниска от изкупната цена.

11. Дестилаторът може:

а) да получи помощ за продукта, който подлежи на дестилация, при условие че полученият чрез дестилация продукт има алкохолно съдържание от най-малко 52 об. %; или

б) да достави продукта, получен чрез дестилация на интервенционна агенция, при условие че има алкохолно съдържание минимум 92 об. %.

Ако виното е било преработено в подсилено вино за дестилация, преди то да бъде доставено на дестилатора, то помощта, посочена в буква а), се изплаща на производителя на подсиленото вино, а продуктът, предназначен за дестилация, не може да бъде доставен на интервеционната агенция.

12. Може да се вземе решение доставката на алкохол за интервенционна агенция да бъде заменена с доставка до оператор, който е представил оферта в рамките на продажбите, организирани за реализация на продуктите за дестилация, която е била приета съгласно процедурата, посочени в член 31, параграф 1.

13. Параграфи 1—12 не се прилагат нито за гроздовия сок и концентрирания гроздов сок, нито за гроздовата мъст и концентрираната гроздова мъст, предназначени за производството на гроздов сок.

Член 28

1. Вината, произведени от сортове грозде, включени в класификацията за една и съща административна единица едновременно като сортове винено грозде и сортове с друго предназначение, в повече от нормалните количества и които също така не се изнасят през съответната лозарска година, подлежат на дестилация до датата, която следва да се определи. Освен при дерогация те могат единствено да бъдат в обращение с предназначение дестилация.

2. За определяне на нормалните количества произведено вино, по-специално се вземат предвид:

а) количествата, произведени през референтния период, който следва да се определи;

б) количествата вино, запазени за традиционна употреба.

3. Изкупната цена на виното, доставяно за дестилация, съгласно настоящия член, е равна на 1,34 EUR за об. % на хектолитър; тя може да варира през време на лозарската година, ако средната цена за тази лозарска година остане 1,34 EUR за об. %.

4. Цената, платена от дестилатора, не може да бъде по-ниска от изкупната цена.

5. Дестилаторът може:

а) да получи помощ за продукта, който подлежи на дестилация, при условие че продуктът, получен чрез дестилация, има алкохолно съдържание от най-малко 52 об. %; или

б) да достави на интервенционна агенция продукта, получен чрез дестилация, ако той има действително алкохолно съдържание от най-малко 92 об. %.

Ако виното е било преработено в подсилено вино, преди да бъде доставено на дестилатора, то помощта, посочена в буква а), следва да се изплати на производителя на подсилено вино, а продуктът, предназначен за дестилация, не може да бъде доставен на интервеционната агенция.

6. Може да се вземе решение доставката на алкохол за интервенционна агенция да бъде заменена с доставка до оператор, който е представил оферта в рамките на продажбите, организирани за реализация на продуктите за дестилация и съгласно процедурите, посочени в член 31, параграф 1.

7. Настоящият член се прилага независимо от член 1, параграф 2.

Член 29

1. Общността може да подпомага дестилацията на трапезни вина или вина, подходящи за производството на вина, за да поддържа пазара на вино и в резултат да улесни непрекъснатостта в доставянето на винени дестилати за тези части от сектора на спиртни напитки, които по традиция използват този алкохол.

2. Подкрепата се осигурява под формата на първична и вторична помощ, отпускана на дестилаторите.

3. Първичната помощ се отпуска въз основа на обема трапезни вина и вино, годно за производството на трапезно вино, подлежащо на дестилация.

4. Първична помощ се разпределя въз основа на система от договори, сключени между дестилаторите и производителите. Определя се минимална цена, която дестилаторите трябва да заплатят на винопроизводителите; тя може да варира през дадена лозарска година, ако средната за тази година цена е равна най-малко на 2,488 EUR за об. %.

5. Размерът на първичната помощ трябва да отразява:

а) необходимостта минималната средна цена, която дестилаторите следва да заплатят на производителите през дадена лозарска година, да съблюдава равнището, посочено в параграф 4;

б) необходимостта да се поддържа снабдяването на традиционните пазари от сектора на спиртните напитки на конкурентни цени.

6. Вторичната помощ се отпуска под формата на плащане за покриване на разумните разходи за съхранение на крайния продукт. Тя е предназначена за улесняване действието на режима на първичната помощ.

Член 30

1. Може да се наложи предприемането на мярка за кризисна дестилация, ако са налице изключителни случаи на смущения на пазара, предизвикани от сериозни количества излишъци и/или проблеми, свързани с качеството.

2. Мярката цели:

а) елиминиране на специфичните излишъци;

б) осигуряване непрекъснатостта на предлагането между две реколти.

3. Мярката е доброволна по отношение на производителите.

4. Мярката може да бъде ограничена до определени категории вина или производствени области. Тя може да се прилага и за качествените вина, произведени в определен район, единствено по молба на съответната държава-членка.

5. Един от критериите за въвеждането на мярката може да бъде явното влошаване с течение на времето на пазарната цена на дадена категория вино или вина от определени производствени области.

6. В случай че Общността прилага тази мярка три поредни години за определен тип вино (за определена област), Комисията трябва да изготви доклад до Европейския парламент и до Съвета относно продължаващата криза, който включва и предложения, ако е целесъобразно.

Член 31

1. Алкохолът, изкупен от интервенционната агенция, се реализира чрез публична продажба или чрез тръжна процедура. При реализирането на такъв алкохол, компетентните органи се стремят във възможно най-голяма степен да не окажат неблагоприятно влияние на пазарните канали за реализирането на алкохол, който традиционно зависи от съществуването на такива канали. Той може да не бъде пласиран в сектора на алкохола, предназначен за консумация.

2. Може обаче да се вземе решение, че ако снабдяването на части от този сектор, където е задължителна употребата на винения алкохол, не е гарантирано от прилагането на членове 27, 28 и 29, този алкохол може да се пласира в същия сектор.

Член 32

1. За вината, произведени от производители, които са увеличили алкохолното им съдържание чрез добавяне на захароза или мъст и които са се възползвали от помощта, посочена в член 34, фиксираната изкупна цена за всяка отделна дестилация — с изключение на случаите, посочени в член 27 — се редуцира в рамките на всяка лозарска област чрез еднаква за всеки фиксирана сума, изчислена на база размера на помощта, посочена в член 34, и увеличението на алкохолното съдържание, предвидено за съответната лозарска област.

2. По молба на съответния производител гореспосоченото намаление се прилага единствено в рамките на количествата, за които е било увеличено алкохолното съдържание, посочено в параграф 1.

Член 33

1. Подробни правила за прилагането на настоящата глава се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 75.

Тези правила могат да включват по-специално:

а) дерогациите, предвидени в настоящата глава;

б) по отношение на членове 27 и 28 — условията, при които се осъществява дестилацията, изчисляването на обема алкохол в произведеното вино, условията, при които може да се извърши доставката на продуктите до интервенционната агенция, и изкупните цени на продуктите, предназначени за дестилация, които могат да се изкупят от интервенционната агенция, или критериите за фиксиране на тези цени;

в) минималните норми, които трябва да се спазват за джибрите и утайката;

г) условията, при които може да се осъществи изтеглянето под контрол, посочено в член 27, параграф 7;

д) нормалните количества произведено вино, посочени в член 28, параграф 2;

е) подробни правила за прилагане на мярката, посочена в член 30, включително и продуктите, за които се отнася, и пласирането на продуктите от дестилация с оглед най-вече да се избегне всяко смущение на пазара на алкохол и спиртни напитки;

ж) възможността за промяна на изкупната цена, посочена в член 28, параграф 3;

з) определяне на минималната цена, посочена в член 29, параграф 4.

2. Размерът на помощите, посочени в членове 27 и 28, които ще способстват за реализацията на получените продукти, размерът на помощите, посочени в член 29, и правилата, които дефинират условията, които могат да доведат до прилагане на мярката, посочена в член 30, както и обхватът и формата на финансова помощ от страна на Общността за същата мярка, се определят съгласно процедурата, предвидена в член 75.

ГЛАВА III

ПОМОЩ ЗА ОПРЕДЕЛЕНИ СЛУЧАИ НА УПОТРЕБА

Член 34

1. Въвежда се помощ за използването на:

а) концентрирана гроздова мъст;

б) ректифицирана концентрирана гроздова мъст,

произведени в Общността, когато те се използват за засилване на алкохолното съдържание на винените продукти, за които подобно увеличение е разрешено по смисъла на настоящия регламент.

2. Отпускането на помощ може да бъде запазено за продукти, произхождащи от лозарска зона С III, в случаите когато при липса на такава мярка би било невъзможно запазването на начините на търговия с мъст и купажни вина.

3. Размерът на помощта е фиксиран в евро за об. % потенциално алкохолно съдържание и на хектолитър концентрирана гроздова мъст или ректифицирана концентрирана гроздова мъст, като се взема предвид разликата в разходите по обогатяването чрез тези продукти и чрез захароза.

Член 35

1. Въвежда се помощ за използването на:

а) гроздова мъст и концентрирана гроздова мъст, произведени на територията на Общността, за производството на гроздов сок или други хранителни продукти от този гроздов сок;

б) за гроздова мъст и концентрирана гроздова мъст, произведени в зона С III за целите на производството в Обединеното кралство и Ирландия на продукти, обхванати от позиция с код по КН 2206 00, по отношение на които съгласно приложение VII, буква В, точка 2 използването на съставно наименование, включващо думата „вино“, може да бъде разрешено от съответните държави-членки;

в) концентрирана гроздова мъст, произведена на територията на Общността, като основен елемент от група продукти, пласирани в Обединеното кралство и Ирландия, с ясни инструкции за потребителите за приготвяне от него на напитка, подобна на виното (домашно приготвено вино).

2. Чрез дерогация от разпоредбите на параграф 1, буква б) в случаите когато географското ограничение за производството на гроздова мъст и концентрирана гроздова мъст, посочено в тази точка, стане причина за нарушаване на конкуренцията, може да се вземе решение за разширяване на отпускането на помощ за гроздова мъст и концентрирана гроздова мъст, произведени в други райони на Общността, различни от зона С III.

3. Помощите, посочени в параграф 1, са запазени за използването на продукти, произхождащи от сортове лози, класифицирани или изключително като сортове винено грозде, или като сортове винено грозде, и сортове, предназначени за друга употреба; те могат също така да се отпускат и за грозде от същите сортове с произход от Общността.

4. Размерите на помощите трябва да бъде фиксирани, така че разходите по предлагането на гроздова мъст и концентрирана гроздова мъст с произход от Общността, да бъдат такива, че те да могат да запазят традиционните си пазарни канали.

5. Една част от помощта, предвидена в параграф 1, буква а), която следва да се определи, е заделена за организиране на кампании за търговско представяне, насърчаващи консумацията на гроздов сок. За организиране на кампаниите помощта може да бъде фиксирана на по-високо ниво от това, произтичащо от прилагането на параграф 4.

Член 36

Подробни правила за прилагане на настоящата глава се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 75.

Правилата следва да обхващат преди всичко:

а) условията за отпускане на помощта, посочена в член 34, параграф 1;

б) мерките, необходими за осигуряване на контрол при използването на продуктите, посочени в член 35, параграф 1;

в) размера на помощта, посочена в членове 34 и 35, който трябва да се фиксира преди започването на всяка лозарска година;

г) решението, посочено в член 35, параграф 2.

ГЛАВА IV

ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

Член 37

Производителите, субекти на задълженията, посочени в членове 27 и 28, могат да ползват интервенционните мерки, предвидени в настоящия дял, при условие че са спазвали горепосочените задължения за референтен период от време, който следва да се определи. Този период, заедно с подробните правила за прилагане на настоящия член, се установява съгласно процедурата, предвидена в член 75.

Член 38

1. В случай че на пазара на Общността се наблюдават прекалено високи цени за даден тип вино и има вероятност тази ситуация да продължи, като по този начин предизвиква смущения на пазара, Комисията може да предприеме необходимите мерки.

2. Интервенционни мерки могат да бъдат предприети за изброените в член 1, параграф 2, буква б) продукти, различни от трапезните вина, в степента, необходима, за да се подкрепи пазара на трапезни вина, и в съответствие с процедурата, предвидена в член 75.

ДЯЛ IV

ОРГАНИЗАЦИИ НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ И СЕКТОРНИ ОРГАНИЗАЦИИ

ГЛАВА I

ОРГАНИЗАЦИИ НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ

Член 39

1. „Организация на производителите“, по смисъла на настоящия регламент, означава всяко юридическо лице, което:

а) е учредено по инициатива на производителите на продукти, предмет на настоящия регламент;

б) което цели за членовете си: i) да гарантира предварително планиране и адаптиране на производството към търсенето, преди всичко по отношение на качеството и ефективността; ii) да насърчава концентрацията на предлагането и пазарната реализация на продуктите; iii) да редуцира производствените разходи и стабилизира цените на производител; iv) да насърчава използването на екологични начини на обработка на земята, производствени технологии и управление на отпадъчните продукти, по-специално, по отношение на опазване на качеството на водите, почвата и природата и подържането и стимулирането на биологичното разнообразие.

2. Организациите на производители, признати съгласно настоящия регламент, трябва да могат да налагат съответните санкции на своите членове при неспазване на задълженията, установени в устава на организацията.

3. Държавите-членки могат да признаят като организация на производителите, за целите на настоящия регламент, всички групи от производители, които направят искане за това, при условие че:

а) отговарят на изискванията, определени в параграфи 1 и 2, и предоставят за целта, наред с другите доказателства, доказателство, че имат минимален брой членове и произвеждат минимално количество продукция, годна за продажба;

б) предлагат достатъчна гаранция за правилното осъществяване, продължителността и ефективността на своята дейност;

в) помагат ефективно на своите членове за получаването на техническа помощ при използването на екологично чисти начини на обработка на земята.

Член 40

1. Държавите-членки:

а) вземат решение за признаване на дадена организация на производителите в срок от три месеца от подаването на заявлението за признаване и съответните придружителни документи;

б) извършват периодични проверки по отношение спазването на изискванията за признаване от страна на организациите на производителите, налагат съответните санкции, предвидени за тези организации, в случай на неспазване на изискванията, и, при необходимост, вземат решение за оттегляне на признаването на дадена организация;

в) уведомят Комисията, в срок от два месеца, за всяко взето решение за признаване или оттегляне на признаване.

2. Комисията се уверява в спазването на член 39 и параграф 1, буква б) от настоящия член, като извършва проверки, след които може да изиска от държавите-членки, когато е необходимо, оттегляне на даденото признаване.

ГЛАВА II

СЕКТОРНИ ОРГАНИЗАЦИИ

Член 41

1. С цел подобряване функционирането на пазара на качествени вина, произведени в определен район, и трапезни вина с географско указание, държавите-членки производители, преди всичко в изпълнение на решенията на секторните организации, могат да определят правила за търговия, с които да регулират предлагането при първа продажба, при условие че тези правила се отнасят до задържането и/или поетапното пускане на продукция на пазара и изключването на каквото и да било друго съгласувано действие като:

— фиксиране на цените дори и като ориентир или препоръка,

— задържане на значително количество от годишната реколта, което обикновено би било налично, както и всяка необичайна операция по ограничаване на предлагането,

— отказ да се издадат атестации на национално ниво и/или на ниво Общност, необходими за обращението и търговията с лозаро-винарски продукти, при условие че търговията е в съответствие с тези правила.

2. Правилата, посочени в параграф 1, трябва широко да се доведат до знанието на операторите чрез официални публикации в съответната държава-членка.

3. Всяка година държавите-членки, които са се възползвали от възможностите, предвидени параграф 1, изготвят доклад до Комисията относно решенията, приети през предходната година, по силата на предоставените възможности. Комисията разглежда тяхното съответствие с правото на Общността, по-специално, с правилата за свободното движение (членове 28—31 от Договора), конкуренцията (членове 81—86 от Договора) и принципа за забрана на дискриминацията (член 34, параграф 3 от Договора).

4. Организациите, посочени в параграф 1, провеждат някои от следните мерки в един или повече региона на Общността, като вземат под внимание интересите на потребителите:

i) усъвършенстване на познанието и прозрачността за продукцията и пазара;

ii) способстване за по-доброто координиране на начините за реализация на продуктите чрез проучване и изследване на пазара;

iii) изготвяне на типови договори в съответствие с правилата на Общността;

iv) по-пълно оползотворяване на производствения потенциал;

v) осигуряване на информация и провеждане на проучвания, необходими за привеждане в съответствие c ориентирането на производството към продукти, които в по-голяма степен са адаптирани към пазарните изисквания, потребителския вкус и очаквания — най-вече по отношение качеството на продуктите и опазването на околната среда;

vi) търсене на начини за ограничаване употребата на фитосанитарни продукти и други входящи материали и суровини с цел да се гарантира качеството на продуктите и опазването на водите и почвите;

vii) разработване на методи и похвати за подобряване качеството на продуктите на всички етапи от производството, винификацията и търговията;

viii) зачитане и запазване на биологичното земеделие, както и наименованията за произход, етикетите за качество и географските указания;

ix) насърчаване на интегрираното производство и други екологично чисти методи на производство.

ДЯЛ V

ЕНОЛОГИЧНИ ПРАКТИКИ И ОБРАБОТКИ, ОПИСАНИЕ, ОБОЗНАЧЕНИЕ, ПРЕДСТАВЯНЕ И ЗАЩИТА

ГЛАВА I

ЕНОЛОГИЧНИ ПРАКТИКИ И ОБРАБОТКИ

Член 42

1. Разрешените енологични практики и обработки в Общността са утвърдени за производството на продукти, предмет на настоящия регламент, различни от гроздовия сок и концентрирания гроздов сок, гроздовата мъст и концентрираната гроздова мъст, предназначени за подготовката на гроздов сок.

2. Разрешените енологични практики и обработки могат да се използват единствено за осигуряване на правилната винификация, правилното запазване и пречистване на даден продукт.

3. Разрешените енологични практики и обработки изключват добавянето на вода, освен когато това се налага от специфична техническа потребност, а също така и на алкохол с изключение на прясната гроздова мъст в процес на ферментация, забавена от добавката на алкохол, ликьорни вина, пенливи вина, вина, подсилени за дестилация, в условия, които следва да се определят, и искрящи вина.

4. Що се отнася до енологичните практики и обработки, държавите-членки могат да наложат по-строги условия с цел да осигурят запазването на основните характеристики на качествените вина, произведени в определен район, трапезните вина с географско указание и произвеждани на тяхната територия, пенливите вина и ликьорните вина. Държавите-членки уведомяват Комисията за тези условия, която от своя страна трябва да ги доведе до знанието на другите държави-членки.

5. Освен ако не се вземе друго решение, единствено сортовете грозде, фигуриращи в класификацията, установена в съответствие с член 19, като винени сортове грозде или продукти, извлечени от тях, могат да бъдат използвани в Общността за производството на:

а) гроздова мъст в процес на ферментация, забавена от добавката на алкохол;

б) концентрирана гроздова мъст;

в) ректифицирана концентрирана гроздова мъст;

г) вино, подходящо за производството на трапезно вино;

д) трапезно вино;

е) качествено вино, произведено в определен район;

ж) ликьорно вино;

з) частично ферментирала гроздова мъст, екстрахирана от сухо грозде;

и) вино от презряло грозде.

6. Купажирането на вино, годно за производството на бяло трапезно вино или на бяло трапезно вино, с вино, годно за производството на червено трапезно вино, или с червено трапезно вино, не може да доведе до получаването на трапезно вино.

Тази разпоредба обаче не може да възпрепятства в някои определени случаи, които следва да се определят, купажиране на вино, посочено в първа алинея, ако крайният продукт носи характеристиките на червено трапезно вино.

Чрез дерогация от първа алинея подобни случаи на купажиране се разрешават до 31 юли 2005 г. в районите, където тази практика е традиционна, и в съответствие с подробни правила, които следва да се определят.

Член 43

1. Разрешените енологични практики и обработки се определят в приложения IV и V.

2. По-специално:

— разрешените енологични практики и обработки, засягащи обогатяването, асидификацията, деасидификацията и подслаждането, и правилата за съдържанието на серен двуокис и максималното съдържание на летлива киселина са определени в приложение V, букви А—Ж;

— разрешените енологични практики и обработки и правила, засягащи производството на пенливи вина и качествени пенливи вина, са определени в приложение V, букви З и И;

— разрешените енологични практики и обработки и правила, засягащи производството на ликьорно вино са определени в буква К от приложение V.

Член 44

1. От всички продукти, обхванати от позиции с код по КН 2204 10, 2204 21 и 2204 29, единствено ликьорните вина, пенливите вина, пенливите газирани вина, искрящите вина, искрящите газирани вина, качествените вина, произведени в определен район, трапезните вина и, където това е приложимо, независимо от член 45, законно внесените вина могат да бъдат предлагани и доставяни за пряка консумация на територията на Общността.

2. С изключение на бутилираното вино, за което има данни, че бутилирането е станало преди 1 септември 1971 г., вина, различни от качествените вина, произведени в определени райони, получени от сортовете лози, посочени в член 42, параграф 5, но неотговарящи на определенията, съдържащи се в точки 12—18 от приложение I, могат да бъдат използвани единствено за семейна консумация от винопроизводителя, за производството на винен оцет или за дестилация.

3. Може да се вземе решение за години с неблагоприятни климатични условия продуктите от лозарските зони А и B, които не притежават минималното естествено алкохолно съдържание, определено за съответната лозарска зона, да се използват в рамките на Общността за производството на пенливи вина и пенливи газирани вина, ако такива вина имат действително алкохолно съдържание от не по-малко от 8,5 об. %, или за производството на искрящи газирани вина. В този случай те се обогатяват до пределните степени, определени в буква Г, точка 5 от приложение V.

4. Без да се засягат по-рестриктивните разпоредби, които държавите-членки прилагат по отношение на тази подготовка на тяхната територия за продукти, които не са обхванати от позиции с код по КН 2204 10, 2204 21 и 2204 29, прясната гроздова мъст в процес на ферментация, забавена от добавката на алкохол, може да бъде използвана единствено в подготовката на такива продукти.

5. Гроздов сок и концентриран гроздов сок с произход от Общността не подлежат на винификация или добавяне към виното. Тези продукти се подлагат на контрол по отношение на тяхното използване. Те не могат да претърпят алкохолна ферментация на територията на Общността.

6. Разпоредбите на параграфи 4 и 5 не се прилагат за продукти, предназначени за производството в Обединеното кралство и Ирландия на продукти, обхванати от позиция с код по КН 2206 00, за които в съответствие с приложение VII, буква В, точка 2 държавите-членки могат да разрешат използването на съставно наименование, включващо думата „вино“.

7. Виното, годно за получаване на трапезно вино, което няма минималното действително алкохолно съдържание за трапезното вино, може да се разпространява единствено за производството на пенливо вино или за производство на оцет и за дестилация, или за други промишлени цели. Обогатяването на това вино и купажирането на същото с трапезно вино за увеличаване действително алкохолно съдържание до нивата, определени за трапезно вино, може да се извърши единствено в помещенията на винопроизводителя за негова сметка.

8. Нито виното, нито която и да било друга напитка, предназначена за пряка консумация от потребителите, могат да бъдат получени от винена утайка или гроздови джибри с изключение на алкохола, спиртните напитки (eau-de-vie) и пикета.

9. Пикетът, чието производство е разрешено от съответната държава-членка, може да бъде единствено използван за целите на дестилацията или за семейна консумация от винопроизводителите.

10. Подсиленото за дестилация вино може да бъде използвано единствено за целите на дестилацията.

11. Гроздовата мъст в процес на ферментация, екстрахирана от изсушено грозде, може да бъде пусната на пазара единствено за производството на ликьорни вина и то само в лозарските райони, където нейното използване е било традиционно до 1 януари 1985 г., а също така и за получаването на вино от презряло грозде.

12. Прясно грозде, гроздова мъст, гроздова мъст в процес на ферментация, концентрирана гроздова мъст, ректифицирана концентрирана гроздова мъст, гроздова мъст в процес на ферментация, забавена от добавянето на алкохол, с произход от трети страни не могат да бъдат трансформирани във вино или добавяни към вино на територията на Общността.

13. Продуктите, посочени в параграф 12, не могат да претърпят алкохолна ферментация на територията на Общността. Настоящата разпоредба не се прилага за продукти, предназначени за производството в Обединеното кралство и Ирландия на продуктите, обхванати от позиция с код по КН 2206 00, за които съгласно приложение VII, буква В, точка 2 държавите-членки могат да разрешат използването на съставно наименование, съдържащо думата „вино“.

14. Купажирането на вино с произход от трета страна с вино, произведено в Общността, и купажирането на географската територия на Общността между вина, произхождащи от трети страни, се забранява.

15. Съветът може да допусне дерогация от параграф 12, първото изречение от параграф 13 и параграф 14 в съответствие с международните задължения на Общността.

Член 45

1. Освен чрез дерогация, следните продукти не могат да бъдат предлагани или пласирани на пазара за пряка консумация от човека:

а) продуктите, обхванати от позиции с код по КН 2204 30 10, 2204 21, 2204 29 и 2204 10, внесени или не, които са били обект на енологични практики, неразрешени от Общността, в случаите когато те се допускат съгласно националните правила;

б) продуктите, посочени в член 1, параграф 2, букви а), б) и в), които не притежават коректно и добро търговско качество;

в) продуктите, посочени в член 1, параграф 2, които не съответстват на определенията, посочени в приложение I.

2. Дерогациите, посочени в параграф 1, за вносни продукти се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 133 от Договора.

Член 46

1. Подробни правила за прилагането на настоящата глава и приложения IV и V се приемат в съответствие