ПРЕПОРЪКА НА КОМИСИЯТА

от 9 април 2013 година

относно използването на общи методи за измерване и оповестяване на показатели за екологосъобразността на продукти и организации на база жизнения цикъл

(текст от значение за ЕИП)

(2013/179/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 191 и член 292 от него,

като има предвид, че:

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

1. ПРЕДМЕТ И СФЕРА НА ПРИЛОЖЕНИЕ

2. ОПРЕДЕЛЕНИЯ

За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

а) метод за определяне на продуктовия отпечатък върху околната среда (по-нататък ПООС): общ метод за измерване и оповестяване на потенциалното въздействие на даден продукт върху околната среда през целия му жизнен цикъл, както е описано в приложение II.

б) метод за определяне на организационния отпечатък върху околната среда (по-нататък ОООС): общ метод за измерване и оповестяване на потенциалното въздействие на организация върху околната среда в рамките на цялостния жизнен цикъл, както е описано в приложение III.

в) продуктов отпечатък върху околната среда: резултат от проучване на продуктовия отпечатък върху околната среда, основаващо се на метода на ПООС.

г) организационен отпечатък върху околната среда: резултат от проучване на организационния отпечатък върху околната среда, основаващо се на метода на ОООС.

д) екологосъобразност на база жизнения цикъл: количествено измерване на потенциалното въздействие върху околната среда, като се вземат предвид всички стадии от жизнения цикъл на даден продукт или организация, които са от значение от гледна точка на веригата на доставка.

е) оповестяване на данни за екологосъобразността на база жизнения цикъл: всяко разкриване на информация за екологосъобразността на база жизнения цикъл, включително на бизнес партньори, инвеститори, публични органи или потребители.

ж) организация: дружество, корпорация, фирма, предприятие, орган или институция, или част или комбинация от тях, регистрирани или не като юридическо лице по публичното или частното право, които имат собствени функции и администрация.

з) схема: инициатива със стопанска или идеална цел, подета от частни дружества или асоциация от такива дружества, от публично-частно партньорство или от неправителствени организации, която е свързана с изисквания за измерване или оповестяване на екологосъобразността на база жизнения цикъл.

и) браншова асоциация: организация, представляваща частни дружества, които членуват в нея, или частни дружества, принадлежащи към даден сектор, съответно на местно, областно, национално или международно равнище.

й) финансова общност: всички участници в стопанския живот, които предоставят финансови услуги (включително финансови консултации), в т.ч. банките, инвеститорите и застрахователните дружества.

к) данни на база жизнения цикъл: информация на база жизнения цикъл на определен продукт, организация или друг обект. Тази информация включва описателни метаданни и количествено изразена инвентаризация на база жизнения цикъл, както и данните от оценката на въздействието на база жизнения цикъл.

л) инвентаризационни данни на база жизнения цикъл: количествено изразени данни за входящите и изходящи потоци за даден продукт или организация в рамките на жизнения цикъл, конкретни (пряко измерени или събрани) или типови данни (които не са пряко измерени или събрани, а осреднени).

3. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ПООС И ОООС В ПОЛИТИКИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

Държавите членки следва:

4. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ПООС И ОООС ОТ ДРУЖЕСТВА И ДРУГИ ЧАСТНИ ОРГАНИЗАЦИИ

Дружествата и другите частни организации, които решат да измерват или оповестяват екологосъобразността на база жизнения цикъл на своите продукти или организация, следва:

Браншовите асоциации следва:

5. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ПООС И ОООС В СХЕМИ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗМЕРВАНЕТО ИЛИ ОПОВЕСТЯВАНЕТО НА ДАННИ ЗА ЕКОЛОГОСЪОБРАЗНОСТТА НА БАЗА ЖИЗНЕНИЯ ЦИКЪЛ

Схемите във връзка с измерването или оповестяването на данни за екологосъобразността на база жизнения цикъл следва:

6. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ПООС И ОООС ОТ ФИНАНСОВАТА ОБЩНОСТ

Членовете на финансовата общност следва по целесъобразност:

7. ВЕРИФИКАЦИЯ

8. ДОКЛАДВАНЕ ОТНОСНО ПРИЛАГАНЕТО НА ПРЕПОРЪКАТА

(1) Оценка на въздействието, придружаваща Съобщение на Комисията "Изграждане на единния пазар за екологични продукти: подобряване на качеството и достоверността на информацията относно екологосъобразността на продукти и организации" (SWD(2013) 111 окончателен).

(2) COM(2003) 302 окончателен

(3) 3 061-во заседание на Съвета по околна среда, Брюксел, 20 декември 2010 г.

(4) COM(2010) 608 окончателен/2

(5) COM(2011) 206 окончателен: „Акт за единния пазар — Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието — заедно за нов тип икономически растеж“ и COM(2012) 573 окончателен: „Акт за единния пазар II — заедно за нов растеж“

(6) COM(2012) 582 окончателен

(7) COM(2011) 571 окончателен

(115) WRI и WBCSB — Annex 3 of the Greenhouse Gas Protocol’s Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, 2011 (приложение 3 към Стандарта за отчитане и докладване на фирмената верига на стойността в рамките на Протокола за парниковите газове), 2011 г.

(101) Допълнителна информация относно методите за относително претегляне на въздействията при оценката им на база жизнения цикъл е дадена в докладите, разработени от Съвместния изследователски център (JRC) и Института по науките за околната среда в Лайден (CML), озаглавени „Background review of existing weighting approaches in LCIA" („Контекстуален преглед на съществуващите подходи за определяне на относителната тежест в рамките на оценките на въздействията на база жизнения цикъл“) и „Evaluation of weighting methods for measuring the EU-27 overall environmental impact“ („Оценка на методите за определяне на относителната тежест при изразяване на общото въздействие върху околната среда на ЕС-27“. Те се намират в уеб сайта: http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/publications

(77) Европейска комисия — Съвместен изследователски център — Институт по околната среда и устойчивостта (2010f). International Reference Life Cycle Data System Handbook (ILCD) Handbook — Nomenclature and other conventions (Справочник за международната референтна система от данни за жизнения цикъл — Номенклатура и други възприети условности). First edition. EUR 24 384. Publications Office of the European Union, Luxembourg. http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/publications

(55) Допълнителна информация относно категориите въздействия върху околната среда и методите за тяхната оценка е дадена в справочниците на Международната система за данни за жизнения цикъл (ILCD) „Framework and requirements for LCIA models and indicators“, „Analysis of existing Environmental Assessment methodologies for use in LCA“ и „Recommendation for life cycle impact assessment in the European context“. Те са достъпни на уеб сайта http://lct.jrc.ec.europa.eu/

(25) European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2011b). Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment. EC – IES - JRC, Ispra, November 2011. http://ec.europa.eu/environment/eussd/corporate_footprint.htm

При все че различните широко възприети методи и указания за отчитане на въздействието на продуктите върху околната среда са много близки помежду си по отношение на голяма част от методологичните указания, съществуват и някои несъответствия и/или недостатъчна яснота по някои важни пунктове на вземане на решение, което намалява съгласуваността и сравнимостта на резултатите от анализа. В настоящото приложение са обобщени избрани ключови изисквания от настоящото ръководство, в съпоставка с няколко от другите съществуващи методи. То се базира на документа „Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment” („Анализ на съществуващите методики за определяне на отпечатъка върху околната среда на продукти и организации: препоръки, логика и съгласуване)“, който може да бъде намерен чрез следния линк: http://ec.europa.eu/environment/eussd/corporate_footprint.htm (EC-JRC-IES, 2011b). Използвани са различни видове фон за отбелязване на случаите, при които ръководството за ПООС е в съзвучие (светлосив фон), в противоречие (диагонална щриховка) или отива по-далеч в сравнение със съответния друг метод (напр. съдържа повече подробности или задава по-високи изисквания — тъмносив фон). В случаите, при които не е възможно да се направи смислена съпоставка, не е използван никакъв фон.

Пример: „Бяла полиестерна фланелка; продуктов микс в мястото за продажба; 160 грама полиестер“ („white polyester T-shirt; product mix at point of sale; 160 grammes polyester“)

Възприета поредност при наименуването на потоците и процесите (Naming convention of flows and processes)

„Производствен микс, на мястото за продажба“ („production mix, at point of sale“)

Поле за наименование на „типа микс и типа местоположение“ („mix type and location type“ name field)

Пример: „Текстил, мебели и други продукти за обзавеждане“ („textiles, furniture and other interiors“)

Второ ниво на класификация на продуктовите потоци, отпадните потоци и процесите, след предхождащото най-горно ниво на класификация (second-level classifications of product flows, waste flows, and processes (for preceding top-level classification)

Най-горно ниво на класификация на продуктовите потоци, отпадните потоци и процесите (Top-level classification for Product flows, Waste flows, and Processes):

Допълнително диференциране в зависимост от изходния/рецепторния компонент на околната среда (Further differentiation of issuing / receiving environmental compartments)

Пример: Емисии — емисии във въздуха — емисии във въздуха, неспецифицирани (emissions – emissions to air - emissions to air, unspecified)

Определете „категория на елементарния поток“ в зависимост от изходния/рецепторния компонент на околната среда (Specify "elementary flow categories" by issuing / receiving environmental compartment):

Допълнителна, неидентифицираща класификация на елементарни потоци на „земни ресурси“ (Additional, non-identifying classification for "Resources from ground" elementary flows)

Допълнително диференциране в зависимост от изходния/рецепторния компонент на околната среда (Further differentiation of issuing / receiving environmental compartments)

Определете „категория на елементарния поток“ в зависимост от изходния/рецепторния компонент на околната среда ("elementary flow category" by the issuing / receiving environmental compartment):

Naming convention of flows and processes (възприета поредност при наименуването на потоците и процесите)

“Mix type and location type” name field (поле за наименование на „типа микс и типа местоположение“)

Second-level classifications of Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification) (второ ниво на класификация на продуктовите потоци, отпадните потоци и процесите (след предхождащото най-горно ниво на класификация))

Top-level classification of Product flows, Waste flows, and Processes (най-горно ниво на класификация на продуктовите потоци, отпадните потоци и процесите)

Recommended for both technical and non-technical target audience: additional, non-identifying classification of emission (препоръчително за проучвания, предназначени за ползватели както с техническа, така и с нетехническа специализация: допълнителна, неидентифицираща класификация на емисиите)

Additional, non-identifying classification of "Resources from ground" elementary flows (допълнителна, неидентифицираща класификация на елементарни потоци на „земни ресурси“)

Further differentiation of issuing/receiving environmental compartments (допълнително диференциране в зависимост от изходния/рецепторния компонент на околната среда)

То се базира на справочника International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Nomenclature and other conventions (Справочник за международната референта система от данни за жизнения цикъл (ILCD) — номенклатура и други възприети условности), издаден от Европейската комисия, Съвместния изследователски център, Института по околна среда и устойчивост, 2010 г. Допълнителна информация и контекстуални данни относно номенклатурата и възприетата практика при наименуването има в горепосочения справочник, който е на разположение в следния сайт: http://lct.jrc.ec.europa.eu/.

World Resources Institute (WRI), World Business Council for Sustainable Development (2011b): Greenhouse Gas Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard (Фирмена верига на стойността в рамките на протокола за парниковите газове (Обхват 3) — стандарт за фирмено отчитане и докладване).

World Resources Institute (WRI), World Business Council for Sustainable Development (2004 г.): Greenhouse Gas Protocol - Corporate Accounting and Reporting Standard (Протокол за парниковите газове — стандарт за фирмено отчитане и докладване).

World Resources Institute (WRI), World Business Council for Sustainable Development (2011a): Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard. Greenhouse Gas Protocol (Отчитане и докладване на продуктовия жизнен цикъл. Протокол за парниковите газове). WRI, US, 144 стр.

World Meteorological Organization (WMO) (1999 г.): Scientific Assessment of Ozone Depletion (Научно оценяване на разрушаването на озоновия слой): 1998 г. Global Ozone Research and Monitoring Project - Report No. 44, ISBN 92-807-1722-7, Женева.

Van Zelm R., Huijbregts M.A.J., Den Hollander H.A., Van Jaarsveld H.A., Sauter F.J., Struijs J., Van Wijnen H.J. and Van de Meent D. (2008 г.): European characterisation factors for human health damage of PM10 and ozone in life cycle impact assessment (Европейски характеризационни коефициенти за увреждането на човешкото здраве от фините прахови частици PM10 и от озона, предназначени за използване при оценки на база жизнения цикъл). Atmospheric Environment 42, 441-453.

Van Oers L., de Koning A., Guinee J.B. and Huppes G. (2002 г.): Abiotic Resource Depletion in LCA (Разглеждане на изчерпването на абиотични ресурси при оценките на база жизнения цикъл). Road and Hydraulic Engineering Institute, Ministry of Transport and Water, Amsterdam.

Struijs J., Beusen A., van Jaarsveld H. и Huijbregts M.A.J. (2009 г.): Aquatic Eutrophication. Chapter 6 in (Еутрофикация на водите. Глава 6 в): Goedkoop M., Heijungs R., Huijbregts M.A.J., De Schryver A., Struijs J., Van Zelm R. (2009 г.): ReCiPe 2008 - A life cycle impact assessment method which comprises harmonised category indicators at the midpoint and the endpoint level. Report I: Characterisation factors, first edition (ReCiPe 2008 — метод за оценка на въздействието на база жизнения цикъл, включващ хармонизирани категорийни показания на равнище проблемни процеси и на равнище вреди. Доклад I: Характеризационни коефициенти, първо издание).

Seppälä J., Posch M., Johansson M. and Hettelingh J.P. (2006 г.): Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator (Стойности за различните страни на характеризационните коефициенти за вкисляване и еутрофикация на база на акумулирания излишък в качеството на показател за категория въздействия). International Journal of Life Cycle Assessment 11(6): 403-416.

Rosenbaum R.K., Bachmann T.M., Gold L.S., Huijbregts M.A.J., Jolliet O., Juraske R., Köhler A., Larsen H.F., MacLeod M., Margni M., McKone T.E., Payet J., Schuhmacher M., van de Meent D. и Hauschild M.Z. (2008 г.): USEtox - The UNEP-SETAC toxicity model: recommended characterisation factors for human toxicity and freshwater ecotoxicity in Life Cycle Impact Assessment (USEtox — моделът за токсичност на UNEP-SETAC: препоръчителни характеризационни коефициенти за токсичността за хората и за пресноводната екотоксичност при оценки на база жизнения цикъл). International Journal of Life Cycle Assessment 13(7): 532-546, 2008

PAS 2050 (2011). Specifications for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services(Спецификации за оценка на емисиите на парникови газове през цялостния жизнен цикъл на стоките и услугите). На разположение в следния уеб сайт: http://www.bsigroup.com/en/Standards-and-Publications/How-we-can-help-you/Professional-Standards-Service/PAS-2050/

Milà i Canals L., Romanyà J. и Cowell S.J. (2007 г.): Method for assessing impacts on life support functions (LSF) related to the use of ‘fertile land’ in Life Cycle Assessment (LCA) (Метод за оценяване на въздействията върху поддържащите живота функции (LSF), свързани с използването на „плодородна земя“ в рамките на оценка на база жизнения цикъл (LCA)). Journal of Cleaner Production 15: 1426-1440.

ISO 14025:2006. International Standard – Environmental labels and declarations – Type III environmental declarations – Principles and procedures (Международен стандарт — етикети и декларации във връзка с околната среда — Декларации от тип III във връзка с околната среда — принципи и процедури. Международна организация по стандартизация. Женева, Швейцария.

Междуправителствен комитет по изменението на климата — IPCC (2006 г.): IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories: Volume 4 Agriculture, Forestry and Other Land Use (Указания на IPCC относно националните инвентаризации на парниковите газове, том 4, Селско стопанство, горско стопанство и други видове земеползване), IGES, Япония.

Междуправителствен комитет по изменението на климата — IPCC (2003 г.): IPCC Good Practice Guidance for Land Use, Land-Use Change and Forestry (Указание на IPCC за добра практика в областта на земеползването, измененията в земеползването и горското стопанство), Intergovernmental Panel on Climate Change, Hayama

Frischknecht R., Steiner R. и Jungbluth N. (2008 г.): The Ecological Scarcity Method – Eco-Factors 2006. A method for impact assessment in LCA (Методът на екологичния недостиг — екологични коефициенти за 2006 г. Метод за оценка на въздействието при оценки на база жизнения цикъл). Environmental studies no. 0906. Federal Office for the Environment (FOEN), Bern. 188 стр.

Европейска комисия — Съвместен изследователски център — Институт по околна среда и устойчивост (2011b): Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment (Анализ на съществуващите методики за определяне на отпечатъка върху околната среда на продукти и организации: препоръки, логика и съгласуване), под печат.

Европейска комисия — Съвместен изследователски център — Институт по околна среда и устойчивост (2011а): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Recommendations based on existing environmental impact assessment models and factors for Life Cycle Assessment in a European context (Справочник за международната референтна система от данни за жизнения цикъл — препоръки, базиращи се на съществуващите модели и коефициенти за оценка въздействието върху околната среда на база жизнения цикъл в европейски контекст. Publications Office of the European Union, под печат.

Европейска комисия — Съвместен изследователски център — Институт по околна среда и устойчивост (2010 г.): International Reference Life Cycle Data System Handbook (ILCD) Handbook — Nomenclature and other conventions (Справочник за международната референтна система от данни за жизнения цикъл — номенклатура и други възприети практики). Първо издание — март 2010 г. ISBN 978-92-79-15861-2, doi: 10.2788/96557. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

Европейска комисия — Съвместен изследователски център — Институт по околна среда и устойчивост (2010 г.): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Framework and Requirements for Life Cycle Impact Assessment Models and Indicators (Справочник за международната система от данни на база жизнения цикъл — рамка и изисквания за моделите и показателите за оценки на база жизнения цикъл). Първо издание — март 2010 г. ISBN 978-92-79-17539-8, doi: 10.2788/38719. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

Европейска комисия — Съвместен изследователски център — Институт по околна среда и устойчивост (2010 г.): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Review schemes for Life Cycle Assessment (Справочник за международната система от данни на база жизнения цикъл — Схеми за преглед на оценки на база жизнения цикъл). Първо издание — март 2010 г. ISBN 978-92-79-19094-0, doi: 10.2788/39791. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

Европейска комисия — Съвместен изследователски център — Институт по околна среда и устойчивост (2010 г.): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - General guide for Life Cycle Assessment - Detailed guidance (Справочник за международната система от данни на база жизнения цикъл — Общо упътване за оценки на база жизнения цикъл — Подробни указания). Първо издание — март 2010 г. ISBN 978-92-79-19092-6, doi: 10.2788/38479. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

Dreicer M., Tort V. and Manen P. (1995): ExternE, Externalities of Energy, Vol. 5 Nuclear (Проект ExternE, Външни странични въздействия на енергийния сектор, том 5, Ядрена енергетика) Centre d'étude sur l'Evaluation de la Protection dans le domaine nucléaire (CEPN), edited by the European Commission DGXII, Science, Research and development JOULE, Luxembourg

Съвет на Европейския съюз (2010 г.): Council conclusions on sustainable materials management and sustainable production and consumption: key contribution to a resource-efficient Europe (Заключения на Съвета относно устойчивото управление на материалите и за устойчиво развитото потребление и производство, представляващи ключов принос за ефективно използване на ресурсите в Европа).

Съвет на Европейския съюз (2008 г.): Council Conclusions on the "Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan" (Заключения на Съвета относно „Устойчиво развито потребление и производство и План за действие за политика за устойчиво промишлено развитие“). http://www.eu2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/import/1204_Conseil_Environnement/Council_conclusions_Sustainable_consumption_and_production_EN.pdf

CE Delft (2010 г.). Biofuels: GHG impact of indirect land use change (Биогорива: въздействие на непреките промени в земеползването върху баланса на парниковите газове). На разположение чрез следния линк: http://www.birdlife.org/eu/pdfs/PPT_carbon_bomb_CE_delft.pdf

BSI (2011 г.): PAS 2050:2011 Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services(Спецификация за оценка на емисиите на парникови газове през цялостния жизнен цикъл на стоките и услугите). BSI, London, 38 стр.

ADEME (2011 г.): General principles for an environmental communication on mass market products (Общи принципи за обявяване на екологичните характеристики на масово разпространявани на пазара продукти) BPX 30-323-0. На разположение чрез следния линк: http://www2.ademe.fr/servlet/getDoc?id=38480&m=3&cid=96

Могат да бъдат намерени и други потенциални източници на типови данни, например в Указателя на ресурсите на Европейската платформа относно оценяването на базата на жизнения цикъл (Resource Directory of the European Platform on LCA) (91) . Ако необходимите данни не могат да бъдат намерени в горепосочените източници, могат да се използват и други източници.

Резултатът от така направения анализ е обобщен в Приложение X: Сравнение на ключовите изисквания на ръководството за ПООС с други методи. По-подробно описание може да бъде намерено в публикацията (EC-JRC-IES 2011b) „Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment“ („Анализ на съществуващите методики за определяне на отпечатъка върху околната среда на продуктите и организациите: препоръки, смисъл и съгласуване“) (11) . Докато при съществуващите методи често са посочени редица алтернативи за разрешаването на определен методологичен въпрос, целта при разработването на настоящото ръководство бе (доколкото това е възможно) да се определя единствено изискване за разрешаването на всеки методологичен въпрос, или да се дадат допълнителни указания, водещи до по-последователни, надеждни и възпроизводими проучвания на ПООС. По този начин бе дадено предимство на съвместимостта пред гъвкавостта.

ПРИЛОЖЕНИЕ III

РЪКОВОДСТВО ЗА ПРОУЧВАНЕ НАОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)

РЕЗЮМЕ

Контекст

Какви са целите на ръководството и за кого е предназначено то

Процес и резултати

Връзката с ръководството за проучване на продуктовия отпечатък върху околната среда

Терминология: трябва, следва и може

1. ОБЩИ СЪОБРАЖЕНИЯ ОТНОСНО ПРОУЧВАНИЯТА НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)

1.1 Подход и начини на прилагане

1.2 Как да се ползва настоящото ръководство

1.3 Принципи при проучванията на организационния отпечатък върху околната среда

1.4 Фази на проучването на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)

2. РОЛЯ НА СЕКТОРНИТЕ ПРАВИЛА ЗА ПРОУЧВАНЕ НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (СППОООС)

2.1 Общи положения

2.2 Дефиниране на сектора, който е предмет на съответните секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС)

3. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЦЕЛТА (ЦЕЛИТЕ) НА ПРОУЧВАНЕТО НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)

4. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ОБХВАТА НА ПРОУЧВАНЕТО НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)

4.1 Общи положения

4.2 Дефиниране на организацията (в качеството на аналитична единица)

4.3 Съвкупност от продукти

4.4 Граници на системата при проучванията на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)

4.4.1 Организационни граници

4.4.2 Граници на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)

4.4.3 Диаграма на границите на системата

4.4.4 Как да се разглеждат в проучванията на ОООС компенсационните намаления на емисиите

4.5 Избор на категории въздействия с отпечатък върху околната среда (ООС) и на методи за оценка

4.6 Избор на допълнителна информация със значение за околната среда, която да бъде включена в ОООС

4.7 Допускания/ограничения

5. СЪСТАВЯНЕ И ЗАПИСВАНЕ НА ПРОФИЛА НА ИЗПОЛЗВАНИТЕ РЕСУРСИ И ЕМИСИИТЕ (ФАЗА НА ИНВЕНТАРИЗАЦИЯТА)

5.1 Общи положения

5.2 Стъпка на скрининг

5.3 План за управление на данните (незадължителен)

5.4 Данни за профила на използваните ресурси и емисиите

5.4.1 Преки дейности и въздействия

5.4.2 Предходни дейности, непряко свързани със съответната организация

5.4.3 Последващи дейности, непряко свързани със съответната организация

5.4.4 Допълнителни изисквания относно съставянето на профил на използваните ресурси и емисиите

5.4.5 Сценарии при моделиране на транспорта

5.4.6 Сценарии при моделиране на стадия на употреба

5.4.7 Сценарии при моделиране на края на жизнения цикъл

5.5 Номенклатура в профила на използваните ресурси и емисиите

5.6 Изисквания за качеството на данните

5.7 Събиране на конкретни данни

5.8 Събиране на типови данни

5.9 Преодоляване на оставащите липси на данни

5.10 Връзка между събирането на данни и следващите методологични фази в проучването на ОООС

5.11 Разглеждане на многофункционални процеси и инсталации

6. ОЦЕНКА НА ОРГАНИЗАЦИОННОТО ВЪЗДЕЙСТВИЕ С ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА

6.1 Класифициране и характеризиране (задължителни)

6.1.1 Класифициране на материалните и енергийни потоци с продуктов отпечатък върху околната среда

6.1.2 Характеризиране на материалните и енергийни потоци с продуктов отпечатък върху околната среда

6.2 Нормализиране и определяне на относителната тежест на въздействията (препоръчителни/незадължителни стъпки)

6.2.1 Нормализиране на резултатите от оценката на въздействията с отпечатък върху околната среда (препоръчително)

6.2.2 Определяне на относителната тежест на резултатите от оценката на въздействията с отпечатък върху околната среда (незадължително)

7. ИНТЕРПРЕТИРАНЕ НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТНОСНО ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА

7.1 Общи положения

7.2 Оценка на надеждността на модела на организационния отпечатък върху околната среда

7.3 Установяване на проблемните пунктове (значимите въпроси)

7.4 Оценка на неопределеността

7.5 Заключения, препоръки и ограничения

8. ДОКЛАДИ ЗА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА

8.1 Общи положения

8.2 Части на докладите

8.2.1 Първа част: резюме

8.2.2 Втора част: основна част на доклада

8.2.3 Трета част: приложение

8.2.4 Четвърта част: поверителен доклад

9. КРИТИЧЕН ПРЕГЛЕД НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА

9.1 Общи положения

9.2 Вид на прегледа

9.3 Квалификация на проверителите

10. СЪКРАЩЕНИЯ

11. ТЕРМИНОЛОГИЧЕН СПРАВОЧНИК

12. ЛИТЕРАТУРА

Приложение I обобщение на ключовите задължителни изисквания за проучванията на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС) и за разработването на секторни правила за проучване на организационния отпечатъка върху околната среда (СППОООС)

Приложение II. План за управление на данните (адаптиран от Инициативата за протокол на парниковите газове)

Приложение III. Проверочен списък за дейностите при събиране на данни

Приложение IV. Определяне на подходяща номенклатура и характеристики на конкретни потоци

Приложение V. Разглеждане на случаите на многофункционалност при рециклиране

Приложение VI: Указания за отчитане на свързаните с преки промени в земеползването емисии, имащи значение за изменението на климата

Приложение VII: Съпоставка на терминологията, използвана в настоящото ръководство, с терминологията на ISO

Приложение VIII. Съпоставка между ръководството за ОООС и справочника за Международната система от данни на база жизнения цикъл (Справочника за ILCD): някои по-важни различия

Приложение IX. Сравнение на ключовите изисквания за проучванията на организационния отпечатък върху околната среда с изискванията при други методи

РЕЗЮМЕ

Организационният отпечатък върху околната среда (ОООС) представлява многокритериален измерител на въздействието върху околната среда на стоките/услугите на дадена организация на база цялостния жизнен цикъл. Основната цел на проучванията на ОООС е да се търсят начини за намаляване на въздействията върху околната среда във връзка с дейностите на организациите, като се отчитат всички дейности по веригата на доставка (1) (като се започне от добива на суровините, премине се през производството и използването и се стигне до окончателното процедиране с отпадъците). Съответните организации могат да бъдат търговски дружества, публични административни органи, организации с идеална цел и други. Проучванията на ОООС взаимно се допълват с други инструменти, свързани с конкретни обекти и прагови стойности.

В настоящото ръководство са дадени указания как да се изчислява ОООС, както и как да се разработват специфични за даден отрасъл методологични изисквания, които да се използват при съставянето на секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС).

Контекст

Настоящият труд е свързан с един от градивните елементи на Стратегията „Европа 2020“ — Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа (2). В документа се предлагат начини за подобряване на ресурсната продуктивност и за преодоляване на обвързаността на икономическия растеж както с използването на ресурси, така и с въздействия върху околната среда, посредством разглеждането на процесите от гледна точка на жизнения цикъл (т.е. разглеждане на добива на суровини, производството, използването, окончателното процедиране с отпадъците и целия необходим транспорт в рамките на единен общ подход). Една от целите е: „(да) създаде общ методологичен подход, позволяващ на държавите-членки и на частния сектор да измерват, демонстрират и сравняват екологосъобразността на продукти, услуги и предприятия въз основа на цялостна оценка на въздействието върху околната среда в продължение на жизнения цикъл (екологичен отпечатък)“. Едно от действията на Европейския съвет в тази насока през 2010 г. бе да призове Европейската комисия и държавите членки да оптимизират използването на някои методи, като например анализа на база жизнения цикъл (LCA) на продуктите, отчитайки дейностите, изпълнени в контекста на Международната система за данни на база жизнения цикъл (International Reference Life Cycle Data System — ILCD) (3). Проектът за продуктовия отпечатък върху околната среда (ПООС) и организационния отпечатък върху околната среда (ОООС) бе иницииран с цел разработване на хармонизирана европейска методика за проучване на отпечатъка върху околната среда (ООС), която да е съвместима със широк набор от съответни екологични критерии, при използване на подход с отчитане на цялостния жизнен цикъл.

При този вид подход се взема под внимание пълният спектър на използваните ресурси и на въздействията върху околната среда във връзка с даден продукт или организация в рамките на веригата на доставка. Той включва разглеждане на всички стадии, като се започне от добива на суровините, премине се през производството, дистрибуцията, използването, и се стигне до процесите в края на жизнения цикъл, с всички съответни въздействия върху околната среда, последици за здравето и свързани с ресурсите тежести за обществото и комбинации от ползи и вреди. Такъв подход има съществено значение за постигането на ефективно управление, тъй като някои важни въздействия върху околната среда могат да се проявят в предходни стадии или последващи стадии от жизнения цикъл и по този начин да не са лесно забележими. Също така, този подход има съществено значение за изясняване на възможни компромиси между различните видове въздействия върху околната среда във връзка с конкретни политически и управленски решения и допринася за предотвратяване на нежелано изместване на натоварванията.

Какви са целите на ръководството и за кого е предназначено то

Проучванията на ОООС могат да се използват за различни цели, включително: определяне на характерни показатели и проследяването им; получаване на материали на най-ниска цена за околната среда (т.е. управление на веригата на доставка); дейности за смекчаване на въздействията; както и участие в доброволни или задължителни програми. Доколкото това е възможно, проучванията на ОООС следва да могат да се прилагат в контекста на схемите за екологосъобразно управление и одитиране (EMAS).

Настоящият документ съдържа подробни и пълни технически указания за провеждането на проучване на ОООС във всеки един сектор. Той е предназначен преди всичко за технически експерти, като например инженери и отговорници по опазване на околната среда, които биха разработвали проучвания на ОООС. При все това, за да може съответният специалист да провежда проучвания на ОООС не е необходимо да има предварително специална подготовка в областта на оценките на база жизнения цикъл.

Настоящото ръководство не е предназначено да се използва директно за сравнения и за формулиране на твърдения от сравнителен характер (например твърдения за превъзходство или еквивалентност на екологичните показатели на дадена организация в сравнение с друга конкурентна организация, осигуряваща същите продукти — това е постановка в съответствие с посоченото в ISO 14040:2006). За такива сравнения е необходимо разработване на допълнителни секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС), които да допълват дадените в настоящия документ общи указания, с оглед да се постигне по-голяма методологична хармонизация, конкретност, съответствие и възпроизводимост по отношение на даден сектор. Чрез СППОООС освен това се улеснява насочването на вниманието към най-важните параметри и се постига също така и намаляване на времето, усилията и разходите, необходими за проучване на ОООС. Във връзка с това, освен общи указания и изисквания за проучванията на ОООС, в настоящото ръководство са определени и изискванията за разработване на СППОООС.

Процес и резултати

Всяко посочено в настоящото ръководство изискване за проучванията на ОООС е формулирано с отчитане на препоръките в подобни широко признати методи за отчитане на състоянието на околната среда и съответните указателни документи. По-специално, взети са предвид следните методологични указания: стандарта ISO 14064 (2006 г.), проектостандарта ISO/WD TR 14069 (работен чернови вариант, 2010 г.), Справочника за международната система от данни на база жизнения цикъл (ILCD Handbook, 2011 г.), Протокола за парниковите газове на Международния институт по ресурсите и Международния бизнес съвет за устойчиво развитие (WRI/WBCSD Greenhouse Gas Protocol, 2011а), Въглеродния баланс (Bilan Carbone®, version 5.0), Указанията на британското министерство на околната среда, храните и селското стопанство (DEFRA) относно измерването и докладването на емисиите на парникови газове (2009 г.), проектът „Carbon Disclosure for Water“ (2010 г.) и Глобалната инициатива по отчетност (GRI, version 3.0).

Резултатите от анализа са обобщени в Приложение IX. Сравнение на ключовите изисквания за проучванията на организационния отпечатък върху околната среда с изискванията при други методи. По-подробно описание на анализираните методи и на резултатите от анализа може да бъде намерено в публикацията „Анализ на съществуващите методики за определяне на отпечатъка върху околната среда на продукти и организации: препоръки, смисъл и съгласуване“ (4). При все че тези документи са много близки помежду си по отношение на голяма част от методологичните указания, съществуват и някои несъответствия и/или липса на яснота по някои важни точки във връзка с вземането на решения, което намалява съгласуваността и сравнимостта на резултатите от анализа. Докато при съществуващите методи често са посочени по няколко алтернативни възможности за решаване на определен методологичен въпрос, целта при разработването на настоящото ръководство бе да се дадат допълнителни указания и (доколкото това е възможно) да се дефинира единствено изискване за решаването на всеки методологичен въпрос, с оглед да се съдейства за провеждането на по-последователни, надеждни и възпроизводими проучвания на ОООС. По този начин бе дадено предимство на съвместимостта пред гъвкавостта.

Стремежът при съставянето на настоящото ръководство бе, доколкото това е възможно, то да е съгласувано с подготвяните нови международни норми, включително проектостандарта ISO 14069 и Протокола за парниковите газове, Обхват 3 (GHG Protocol Scope 3), както и с ръководството за проучване на продуктовия отпечатък върху околната среда (ПООС). Също така, бяха положени усилия за съгласуване (доколкото е възможно) на настоящото ръководство със съществуващите схеми за управление на околната среда (EMAS и ISO 14001). Следва да се отбележи, обаче, че с оглед провеждането на многокритериална оценка на организационно равнище с използване на подход на база жизнения цикъл, ръководството за ОООС по необходимост отива по-далеч в сравнение със съществуващите указателни документи по отношение на някои важни аспекти.

Както е посочено и по-горе, секторните правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС) представляват необходимо разширение и допълнение на по-общите указания за проучвания на ОООС, които се съдържат в настоящия документ (по-специално във връзка със сравненията между различни проучвания на ОООС). Когато бъдат разработени, СППОООС ще играят важна роля за подобряване на възпроизводимостта, качеството, последователността и релевантността на проучванията на ОООС.

Връзката с ръководството за проучване на продуктовия отпечатък върху околната среда

И за организационния, и за продуктовия отпечатък върху околната среда (5) (ОООС и ПООС) се използва базиращ се на жизнения цикъл подход за количествено определяне на въздействието върху околната среда. Но докато методът за ПООС е специфичен за отделни стоки или услуги, методът за ОООС се отнася за дейностите на дадена организация като цяло — с други думи, за всички дейности, свързани със стоките или услугите, които съответната организация предлага в рамките на веригата за доставки (като се започне от добива на суровините, премине се през използването и се достигне до различните варианти за обезвреждане на отпадъците). От тази гледна точка, проучването на организационния и на продуктовия отпечатък могат да се разглеждат като взаимно допълващи се дейности, като всяка от тях има свои специфични приложения.

За изчисляването на ОООС не е необходимо да се анализират всички отделни продукти на съответната организация. Вместо това, ОООС се изчислява с използване на сумарни данни, изразяващи потоците ресурси и отпадъци, които прекосяват дефинираната граница на организацията. Но след като ОООС бъде изчислен, той може да бъде разчленен до нивото на отделните продукти, като се използват съответни разпределителни ключове. Теоретично погледнато, сумата на ПООС на продуктите/услугите, осигурявани от дадена организация за определен отчетен период (например една година) следва да е близка до ОООС за същия отчетен период (6). Методиките съзнателно са разработени с оглед получаването на такъв резултат. От друга страна, ОООС може да помогне да се определят кои измежду различните продукти на дадена организация имат най-значителни въздействия върху околната среда и за кои от тях са необходими подробни анализи на ниво отделни продукти.

Терминология: трябва, следва и може

В настоящото ръководство са използвани точно определени термини за обозначаване на изискванията, препоръките и наличните вариантни възможности.

Терминът „трябва“ се използва, за да обозначи изискване, чието изпълнение е необходимо, за да може проучването на ОООС да бъде в съответствие с настоящото ръководство.

Терминът „следва“ се използва за обозначаване по-скоро на препоръка отколкото на задължително изискване. Всяко отклонение от изискване, въведено с понятието „следва“, трябва да бъде обосновано и ясно посочено.

Терминът „може“ се използва за обозначаване на допустим вариант.

Тази страница нарочно е оставена бяла.

1. ОБЩИ СЪОБРАЖЕНИЯ ОТНОСНО ПРОУЧВАНИЯТА НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)

1.1 Подход и начини на прилагане

Организационният отпечатък върху околната среда (ОООС) представлява многокритериален измерител на въздействието върху околната среда на стоките/услугите на дадена организация от гледна точка на цялостния жизнен цикъл (7). Той се отнася за търговски дружества, публични административни органи и други видове организации. В настоящото ръководство са дадени указания как да се изчислява ОООС, както и как да се разработват специфични за даден отрасъл методологични изисквания, които да се използват при съставянето на секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС). СППОООС представляват необходимо разширение и допълнение на общите указания за проучване на ОООС. Когато бъдат разработени, СППОООС ще играят важна роля за подобряване на възпроизводимостта, качеството, последователността и релевантността на проучванията на ОООС. Чрез СППОООС освен това се улеснява насочването на вниманието към най-важните параметри и се постига също така и намаляване на времето, усилията и разходите, необходими за проучване на ОООС.

Базиращо се на подхода на жизнения цикъл, проучването на ОООС дава метод за моделиране на въздействията върху околната среда на материалните и енергийни потоци и на съответните емисии и отпадъци (8), свързани с даден продукт, от гледна точка на цялостната верига на доставка (9) (като се почне от добива на суровините, премине се през използването и се стигне до окончателното обезвреждане на отпадъците). При този вид подход се взема под внимание пълният спектър на използваните ресурси и на въздействията върху околната среда във връзка с даден продукт или организация в рамките на веригата на доставка. Той включва разглеждане на всички стадии, като се започне от добива на суровините, премине се през производството, дистрибуцията, използването, и се стигне до процесите в края на жизнения цикъл, с всички съответни въздействия върху околната среда, последици за здравето и свързани с ресурсите рискове, тежести за обществото и комбинации от ползи и вреди. По това този метод се отличава от съсредоточаването на вниманието върху въздействията на даден конкретен обект или върху единични въздействия, и по този начин се намалява възможността за нежелано изместване на натоварването от въздействието. Такова изместване на натоварването може например да включва изместване на натоварването върху околната среда от един стадий на веригата на доставка в друг, от една категория въздействие към друга, от една организация към друга или от една държава към друга. Проучването на ОООС е взаимно допълващо се с други видове проучвания, като например оценките на въздействието върху околната среда (ОВОС) за конкретни обекти или оценките на рисковете от използването на химични вещества.

ОООС е преди всичко модел за отчитане на въздействията върху околната среда, а не толкова модел за финансово отчитане. Във връзка с това са положени усилия да се сведе до минимум нуждата от ползване на финансова информация (например при определянето на границите на съответната организация), която би могла да не изразява точно физическите зависимости, присъщи на моделираните системи.

Всяко от посочените в настоящото ръководство изисквания е формулирано с отчитане на препоръките на подобни широко признати методи за отчитане на корпоративното въздействие върху околната среда и съответните указателни документи. По-специално, взети са предвид следните методологични указания:

— ISO 14064 (2006 г.): Greenhouse gases – Part 1 and 3 (Парникови газове — Част 1 и Част 3);

— ISO/WD TR 14069 (проектостандарт, 2010 г.): GHG – Quantification and reporting of GHG emissions for organizations (Парникови газове — Количествено изразяване и докладване на емисиите на парникови газове на организации);

— The ILCD (International Reference Life Cycle Data System) Handbook, 2011 г. (Справочник за международната система от данни на база жизнения цикъл);

— The Corporate Accounting and Reporting Standard of the Greenhouse Gas Protocol (WRI/ WBCSD), 2011a (Стандарт за корпоративно отчитане и докладване съгласно Протокола за парниковите газове)

— Bilan Carbone®, version 5.0 (Въглероден баланс, версия 5.0);

— DEFRA - Guidance on how to measure and report our greenhouse gas emissions, 2009 г. (британско министерство на околната среда, храните и селското стопанство — Указания за начина на измерване и докладване на емисиите на парникови газове);

— The Carbon Disclosure Project for Water, 2010 г. (Проект за разкриване на въглеродния баланс във връзка с водите);

— The Global Reporting Initiative (GRI), version 3.0 (Глобална инициатива по отчетност, версия 3.0).

Резултатите от така направения анализ са обобщени в Приложение IX. Сравнение на ключовите изисквания за проучванията на организационния отпечатък върху околната среда с изискванията при други методи. По-подробно описание на анализираните методи и на резултатите от анализа може да бъде намерено в публикацията „Анализ на съществуващите методики за определяне на отпечатъка върху околната среда на продукти и организации: препоръки, смисъл и съгласуване“ (10). Докато при съществуващите методи често са посочени редица алтернативи за решаване на определен методологичен въпрос, целта при разработването на настоящото ръководство бе (доколкото това е възможно) да се определи единствено изискване за решаването на всеки методологичен въпрос, или да се дадат допълнителни указания, водещи до по-последователни, надеждни и възпроизводими проучвания на ОООС.

Ключовите изисквания за проучванията на ОООС (разработени подробно в настоящото ръководство) зависят в известна степен от предназначението на проучването (таблица 1), което може да бъде за следните видове приложения:

— Вътрешни за съответната организация приложения, които могат да включват използване във връзка с управлението по въпросите на околната среда, идентификация на проблемни пунктове от гледна точка на опазването на околната среда, подобряване на екологичните показатели и тяхното проследяване, и биха могли да включват също и възможности за спестяване на разходи;

— Външни приложения (напр. комуникации със заинтересовани лица или междуфирмена (B2B) комуникация, връзки с публични власти или инвеститори), които включват широк спектър от възможности, включително при отговаряне на инвеститорски запитвания за информация, за целите на маркетинга, при определянето на характерни показатели, както и в отговор на изискванията на политиките в областта на околната среда на европейско и национално равнище.

Таблица 1

Ключови изисквания към проучванията на ОООС в зависимост от вида приложение

Видове приложения, за които са предназначени проучванията Определяне на целта и обхвата Провеждане на скрининг Съответствие с изискванията за качество на данните Йерархия при многофункционалност Избор на методи за оценка на въздействието Класифициране и характеризиране Нормализиране Определяне на относителната тежест IИнтерпретиране на резултатите за ОООС Елементи при докладването Критичен преглед (1 лице) Критичен преглед от група (3 лица) Необходимост от СППООООС Вътрешно-фирмени (с претенция да съответстват на настоящото ръководство) З П П З З З П В З В З В В Външни Без сравнения/ сравнителни твърдения З П З З З З П В З З З П П Със сравнения / сравнителни твърдения З П З З З З П В З З / З З „З“ = задължително изискване „П“ = препоръчително (незадължително) изискване „В“ = възможна (незадължителна) дейност “/” = не се прилага

Изискване за проучванията на ОООС

Проучванията на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС) трябва да се основават на подхода на жизнения цикъл.

1.2 Как да се ползва настоящото ръководство

Настоящото ръководство съдържа необходимата информация за провеждането на проучване на ОООС. Материалът в ръководството е представен последователно, по реда на методологичните фази на изчисляването на ОООС. Всеки раздел започва с общо описание на разглежданата фаза, заедно с преглед на въпросите, които е необходимо да бъдат взети предвид, и съответни примери. В означените като „изисквания“ текстове са определени методологичните норми, които „трябва/следва“ да бъдат спазени при проучванията на ОООС. Те са разположени в текстови полета, оградени с единични линии, след общите описания. Като „препоръки“ са означени текстовете, описващи най-добри практики, които не са задължителни, но са препоръчителни. Те са разположени в затъмнени текстови полета, оградени с плътни линии. В случаите, при които са посочени допълнителни изисквания относно съставянето на секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС), тези допълнителни изисквания са разположени в текстови полета, оградени с двойни линии, в края на съответните раздели.

1.3 Принципи при проучванията на организационния отпечатък върху околната среда

Необходимо е строго спазване на някои основни принципи за анализ, с оглед да може да се постигне целта за провеждане на последователни, надеждни и възпроизводими проучвания на ОООС. Тези принципи дават всеобхватни насоки за прилагането на метода за ОООС. Те трябва да бъдат вземани под внимание при всяка фаза от проучванията на ОООС, като се започне с определянето на целите и обхвата на проучването, мине се през събирането на данни, оценката на въздействието върху околната среда и се стигне до докладването и верификацията на резултатите от проучването.

Изискване за проучванията на ОООС

Ползвателите на настоящото ръководство трябва да спазват следните принципи при провеждането на проучвания на ОООС:

1) Релевантност Всички използвани методи и събирани данни с цел количествено определяне на ОООС трябва да бъдат във възможно най-голяма степен релевантни за съответното проучване.

2) Пълнота При количественото определяне на ОООС трябва да се включат всички екологично значими за околната среда (11) материални и енергийни потоци и други въздействия върху околната среда, както е необходимо в съответствие с определените граници на системата, изискванията по отношение на данните и използваните методи за оценка.

3) Последователност и сравнимост Изискванията в настоящото ръководство трябва да бъдат строго спазвани при всички стъпки на проучването на ОООС, с оглед да се осигури вътрешна последователност и сравнимост с други подобни анализи.

4) Точност Необходимо е да се полагат всички разумно постижими усилия за намаляване на неопределеността, както при моделирането, така и при докладването на резултатите.

5) Прозрачност Информацията за ОООС трябва да бъде изложена по начин, даващ на хората, за които е предназначена, необходимата основа за вземане на решения, а на заинтересованите лица — възможност да оценят нейната солидност и надеждност.

Принципи за разработването на СППОООС:

1. Съгласуваност на правилата за сппооос с ръководството за ОООС

В допълнение към изискванията в настоящото ръководство, при проучванията на ОООС трябва да се спазват и формулираните в СППОООС методологични изисквания. В случаите, при които изискванията в СППОООС са по-конкретни от изискванията в ръководството за ОООС, трябва да бъдат спазвани тези по-конкретни изисквания.

2. Участие на избрани заинтересовани страни

Процесът на разработване на СППОООС трябва да бъде открит и прозрачен и да включва консултиране със съответни заинтересовани страни. Следва да се полагат разумно възможни усилия за постигане на консенсус по време на процеса (изискване, адаптирано от стандарта ISO 14020:2000, 4.9.1, Принцип № 8). СППОООС трябва да бъдат подлагани на партньорска проверка.

3. Стремеж към постигане на сравнимост

Възможно е резултатите от проучванията на ОООС, проведени съгласно изискванията на настоящото ръководство и съответния документ за СППОООС да се използват при сравнения на екологичните показатели на организации от един и същ сектор на база цялостния жизнен цикъл, както и за сравнителни твърдения (предназначени да бъдат обявени пред обществеността). Следователно, сравнимостта на резултатите има съществено значение. Предоставяната за целите на такива сравнения информация трябва да бъде прозрачна, така че да дава възможност на служещите си с нея лица да разбират какви са границите на сравнимост на изчисляваните резултати (адаптирано от стандарта ISO 14025 (12)).

1.4 Фази на проучването на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)

При провеждането на проучване на ОООС трябва да бъдат изпълнени няколко последователни фази в съответствие с посоченото в настоящото ръководство — определяне на целите, определяне на обхвата, съставяне на профил на използваните ресурси и емисиите, оценка на въздействието на отпечатъка върху околната среда и интерпретация и докладване на отпечатъка върху околната среда — както е показано на фигура 1.

Фигура 1

Фази на проучването на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)

2. РОЛЯ НА СЕКТОРНИТЕ ПРАВИЛА ЗА ПРОУЧВАНЕ НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (СППОООС)

2.1 Общи положения

Освен общите указания и изисквания за проучванията на ОООС, в настоящото ръководство са посочени и изискванията относно разработването на СППОООС. СППОООС ще играят важна роля за подобряване на възпроизводимостта, на последователността (и, следователно, на сравнимостта между изчисленията на ОООС за организации в един и същ сектор), както и на релевантността на проучванията на ОООС. Чрез СППОООС освен това се улеснява насочването на вниманието към най-важните параметри и се постига също така и намаляване на времето, усилията и разходите, необходими за проучване на ОООС.

Целта е да се осигури съответствие на разработването на СППОООС с настоящото ръководство, а също и наличие в СППОООС на необходимите уточнения за постигане на сравнимост, по-добра възпроизводимост, последователност, релевантност, насоченост и ефективност на проучванията на ОООС. СППОООС следва да имат за цел да насочват проучванията на ОООС към тези аспекти и параметри, които са най-показателни за определяне на екологичните характеристики на съответния сектор. В СППОООС трябва/следва/може да се направи допълнително уточняване на изискванията, посочени в настоящото ръководство, както и да се добавят нови изисквания в случаите, при които ръководството дава възможност за избор между различни варианти.

В настоящото ръководство са определени ключовите области, които трябва да бъдат обхванати в СППОООС. Те включват например следните въпроси:

— избор и описание на границите на системата (организационните граници и границите на ОООС);

— определяне на докладвания период, както и на продължителността на периода от стадия на използване, който трябва да бъде разгледан;

— определяне на релевантните и нерелелвантните екологични аспекти (13);

— определяне на информацията, която трябва да се включи по отношение на стадиите на използване и на стадиите в края на жизнения цикъл, ако тези стадии се разглеждат в анализа;

— определяне на начина на съставяне на разглежданата съвкупност от продукти (14), включително на съответния ключов продуктов еквивалент (продуктови еквиваленти) (15);

— избор на данните, които да бъдат използвани, с определяне кои данни ще се събират директно (конкретни данни) и в кои случаи могат да се използват типови данни (16), съответно с указание за възможните източници на данни;

— специфични правила за решаване на проблемите при многофункционалност (17) по отношение на ключови процеси/дейности в сектора;

— изисквания за преглед;

— изисквания за докладване.

Проучванията на ОООС, които няма да се използват за формулиране на сравнителни твърдения, предназначени за публично оповестяване, могат да се провеждат без използване на СППОООС.

Изискване за проучванията на ОООС

При липса на съответни СППОООС, необходимо е ключовите области, които биха били обхванати в СППОООС (както са посочени в настоящото ръководство) да бъдат специфицирани, обосновани и изрично докладвани в съответното проучване на ОООС.

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

СППОООС следва да имат за цел да насочват проучванията на ОООС към тези аспекти и параметри, които са най-показателни за определяне на екологичните характеристики на съответния сектор.

В СППОООС трябва/следва/може да се направи допълнително уточняване на изискванията, посочени в настоящото ръководство, както и да се добавят нови изисквания в случаите, при които ръководството дава възможност за избор между различни варианти.

2.2 Дефиниране на сектора, който е предмет на съответните секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС)

Секторът трябва да бъде дефиниран по отношение на характерната секторна съвкупност (18) от продукти като се използват кодове по NACE (т.е. в съответствие със Статистическата класификация на икономическите дейности в Европейските общности NACE Rev. 2) NACE е система за статистическа класификация на икономическите дейности в Европа. За всяка единица, вписана в статистическите търговски регистри, се отбеляза в проучването по един код от NACE, в съответствие с основната икономическа дейност. Основната икономическа дейност е тази дейност, която допринася най-много за добавената стойност на съответната единица. Тъй като статистическата система NACE е разработена въз основа на Международната стандартна отраслова класификация на ООН (ISIC), тези две системи са много близки, но NACE е по-подробна в сравнение с ISIC.

Отбелязването на код по NACE се улеснява от обяснителните бележки в NACE, решенията на Управителния комитет на NACE, таблиците за съответствие, както и позовавания на класификацията на продуктите по видове дейности (CPA). Дейността, както е дефинирана тук „може да се състои от един прост процес (например тъкане), но може да включва също цяла поредица от подпроцеси, всеки от които може да попада в различни категории на класификацията (например изработването на автомобил включва специфични дейности като леене, щамповане, заваряване, сглобяване, боядисване и т.н.). Ако производственият процес е организиран като обединена поредица от елементарни дейности в една и съща статистическа единица, цялата комбинация от дейности се разглежда като една дейност“ (19).

Статистическата система NACE представлява йерархична структура със следните елементи (20):

1. Позиции, идентифицирани с буквен код (сектори);

2. Позиции, идентифицирани с двузначен цифров код (раздели);

3. Позиции, идентифицирани с тризначен цифров код (групи);

4. Позиции, идентифицирани с четиризначен цифров код (класове).

Международната стандартна отраслова класификация (ISIC) и NACE имат еднакви кодове на по-високите равнища, но на по-ниските равнища NACE е по-подробна. Тъй като в контекста на настоящото проучване е необходимо да се прилагат кодове по NACE на по-ниско равнище сектор, необходимо е да се използва поне двузначен код (т.е. на равнище раздел) (21). Това е в съответствие и със системата ISIC. По отношение на многосекторните дружества, следва да бъдат отбелязани всички определими кодове от NACE във връзка с тяхната съвкупност от продукти.

Пример:

Предприятие, произвеждащо фланелки и панталони, е от сектора на производството на облекло. Кодът по NACE (и ISIC) за сектора на производителите на облекло е 14. Ако предприятието извършва апретурни процеси (например избелване на джинси), то принадлежи също към сектора на производителите на текстил. Кодът по NACE (и ISIC) за сектора на производителите на текстил е 13. Следователно, за това предприятие трябва да бъдат отбелязани и двата кода — 13 и 14.

Секторът следва да бъде дефиниран по такъв начин, че тази дефиниция да обхваща всички съответни организации в този сектор. От друга страна, дефиницията трябва да бъде достатъчно конкретна, за да улеснява съставянето на подходящо представителни и имащи предписателен характер СППОООС, с по-конкретни указания в сравнение с указанията в настоящото ръководство. По този начин, насочеността на СППОООС се определя преди всичко от характерните за съответния сектор дейности, така както са представени в типична за този сектор съвкупност от продукти.

За да се определи наборът от дейности, по който няколко организации да бъдат групирани в рамките на едни СППОООС, следва да бъдат разгледани редица критерии:

— Организациите следва да осигуряват подобни стоки/услуги;

— Съответните въздействия върху околната среда във връзка с дейностите на организациите следва да могат да бъдат описани с подобни набори от категории въздействия с отпечатък върху околната среда, както и подобни методи и показатели;

— Организациите следва да имат подобни организационни граници и да ползват входящи материали и енергия (22), имащи в достатъчна степен подобен профил.

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

Секторът, за който се разработва СППОООС трябва да бъде дефиниран с използване на кодове по NACE. СППОООС трябва да се базират на минимум двузначен код по NACE (обичаен вариант). В някои случаи, обаче, би могло да се правят (обосновани) отклонения (например да се използват тризначни кодове), ако това е необходимо поради сложността на сектора. В случаите, при които могат да се установят различни начини на производство на подобни съвкупности от продукти, дефинирани чрез използване на различни кодове по NACE, в съответните СППОООС трябва да са отразени всички такива кодове по NACE.

3. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЦЕЛТА (ЦЕЛИТЕ) НА ПРОУЧВАНЕТО НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)

Определянето на целите е първата стъпка при проучването на ОООС и то предопределя цялостния контекст на проучването. Необходимо е целите да бъдат ясно определени, за да могат задачите, методите, резултатите и предназначението на проучването да бъдат оптимално съгласувани помежду си, както и за да има споделена визия, която да е водеща за участниците в проучването.

Важен елемент от фазата на определяне на целите е да се установи за какви приложения е предназначено проучването и каква трябва да бъде съответната степен на задълбоченост и строгост на анализа. От своя страна, това следва да бъде отразено в дефинираните ограничения на проучването (във фазата на определяне на обхвата). За анализи, свързани например с доставката на материали при най-ниска екологична цена, проектирането на продукта, формулирането на характерни показатели или докладването, ще е необходимо провеждането на изцяло количествени проучвания, в съответствие с посочените в настоящото ръководство изисквания. Възможно е също използването в рамките на едно проучване на ОООС и на комбинирани видове подход, при които количествен анализ да се използва само за някои части от веригата на доставка, а за останалите части да се правят качествени описания за потенциални екологични „проблемни пунктове“ (например, количествен анализ „от люлката до изхода“ (23), комбиниран с качествени описания „от изхода до гроба“ (24) на екологичните съображения, или с количествени анализи на стадиите на използване и на приключване на жизнения цикъл на избрани представителни видове продукти).

Възможни са редица причини за провеждането на проучване на ОООС, като например необходимост да бъдат разбрани в рамките на цялостния жизнен цикъл най-значимите въздействия върху околната среда, дължащи се на дейностите на дадена организация, да се открият възможности за намаляване на въздействията върху околната среда, преди всичко във връзка с установените „проблемни пунктове“, да се използва проучването при вземането на стратегически решения (например за контрол на рисковете в рамките на веригата на доставка), да се отговори на запитвания на инвеститори и други заинтересовани лица по отношение на екологичните показатели на организацията, както и за целите на докладване на корпоративната степен на устойчиво развитие, за докладване до заинтересовани лица, и т.н.

Пример: Определяне на отпечатъка върху околната среда на дружество, произвеждащо джинси и фланелки: определяне на целите

Аспекти Описание За какво приложение (какви приложения) е предназначено проучването: Докладване на корпоративната степен на устойчиво развитие Причини за провеждане на проучването; Да се демонстрира ангажимент и практика на непрекъснато постигане на подобрения Ползватели, за които е предназначено проучването: Клиентите Сравнения или сравнителни твърдения, предназначени да бъдат обявени пред обществеността: Няма такива. Проучването ще бъде публично достъпно, но няма да се използва за правене на сравнения или за формулиране на сравнителни твърдения. Възложител на проучването; Дружеството G ООД Процедура за преглед: Независим външен проверител, г-н Y

Изисквания за проучванията на ОООС

Определянето на целите на проучването на ОООС трябва да включва разглеждане на следните въпроси:

— За какво приложение (какви приложения) е предназначено проучването;

— Причини за провеждане на проучването и контекст на вземането на решения;

— Ползватели, за които е предназначено проучването;

— Дали съответните сравнения и сравнителни твърдения ще се обявяват пред обществеността;

— Възложител на проучването;

— Процедура за преглед (ако е приложима).

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

В СППОООС трябва да бъдат посочени какви са изискванията за преглед на съответните проучвания на ОООС.

4. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ОБХВАТА НА ПРОУЧВАНЕТО НА ОРГАНИЗАЦИОННИЯ ОТПЕЧАТЪК ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА (ОООС)

4.1 Общи положения

При определянето на обхвата на проучването на ОООС се описват подробно системата, която трябва да бъде оценена, както и съответните спецификации за анализа.

Изисквания за проучванията на ОООС

Определянето на обхвата на проучването на ОООС трябва да съответства на определените цели на проучването и на изискванията на настоящото ръководство. В обхвата трябва да бъдат дадени и ясно описани следните елементи (които са описани по-подробно в следващите раздели):

— Определяне на организацията (аналитичната единица (25)) и на съвкупността продукти (видове и количества стоки/услуги, осигурявани през докладвания период);

— Граници на системата (организационни граници и граници на ОООС);

— Категории въздействия върху околната среда;

— Приемания и ограничения.

4.2 Дефиниране на организацията (в качеството на аналитична единица)

Организацията е характерната единица, използвана при анализа и (заедно със съвкупността от продукти) представлява базата за определяне на организационните граници. Тя е паралелна на концепцията за „функционална единица“ в традиционните оценки на база на жизнения цикъл (LCA) (26). В най-общ смисъл, най-ширококообхватната функция на организацията, от гледна точка на изчисляването на ОООС, е осигуряването на стоки и услуги в рамките на определен докладван период. Проучването на ОООС има за цел да покаже какви са натоварванията върху околната среда във връзка с осигуряването на продукти от страна на организацията. В този смисъл, дефинирането на организацията във връзка със съвкупността от продукти улеснява прякото изразяване на физическия обмен на организацията с околната среда.

Изисквания за проучванията на ОООС

При дефинирането на организацията (или на ясно определена нейна част, която е предмет на проучването на ОООС), трябва да бъдат определени следните елементи:

— Наименованието на организацията;

— Видовете стоки/услуги, предоставяни от организацията (т.е. сектора, в който е организацията);

— Местоположението на дейностите (т.е. държавите);

— Кода (кодовете) по NACE.

Пример:

Аспект Описание Организация: Дружеството Y ООД Сектор за стоки/услуги Производител на облекло Местоположение (-я): Париж, Берлин, Милано Код (-ове) по NАСЕ 14

4.3 Съвкупност от продукти

Съвкупността от продукти (Product Portfolio) изразява количеството и характера на стоките и услугите, осигурявани от организацията през докладвания период, който следва да бъде една година. Тази съвкупност представлява базата за съставяне на профила на използваните ресурси и емисиите (т.е. на инвентаризационните данни) за организацията, което съответства на входящите и изходящите количества (27), свързани с осигуряването от организацията на съвкупността от продукти в дефинираните в проучването граници на системата.

Разглеждането на ОООС може да бъде ограничено в рамките на ясно определена част от съвкупността от продуктите на съответната организация. Такъв може да е случаят, например, ако съвкупността от продукти на даден търговец на дребно се състои от продукти собствено производство (собствени марки) и продукти, които се предлагат от тази организация без каквато и да е трансформация. При това положение, би могло да се направи анализ „от „люлката до гроба“ за собствените продукти, а за останалите продукти анализът да е от вида „от люлката до входа“, или „от входа до изхода“. Друг типичен пример е организация, която има дейности в различни сектори, и решава да ограничи обхвата на съответния анализ да е само за един сектор.

Изисквания за проучванията на ОООС

Необходимо е за съответната организация да се дефинира съвкупност от продукти, изразяваща количеството и характера на стоките и услугите (или на ясно определена част от тях), осигурявани от организацията в докладвания период, и изясняваща въпросите „какво“ и „какво количество“. Ако обхватът на дадено проучване на ОООС е ограничен само за част от съвкупността от продукти, това трябва да бъде обосновано и докладвано.

Докладваният период следва да бъде една година.

За целите на моделиране на използването и на сценариите за края на жизнения цикъл, необходимо е да бъде предоставена също информация за продуктовите показатели, изясняваща въпросите „колко добре“ и „за колко време“ (28). Използваните при анализа количествени данни за входящите и изходящи количества, събрани във връзка с анализа, трябва да се изчисляват във връзка с дефинираната съвкупност от продукти.

Пример за съвкупност от продукти:

Аспект Описание [КАКВО] Фланелки (средно за размери S, M, L), изработени от полиестер, панталони (средно за размери S, M, L), изработени от полиестер [КАКВО КОЛИЧЕСТВО] 40 000 фланелки, 20 000 панталони [КОЛКО ДОБРЕ] Носят се веднъж седмично и се перат с перална машина при 30 °С веднъж седмично, като енергопотреблението на пералната машина е 0,72 MJ/kg дрехи и потреблението на вода е 10 литра/kg дрехи при един цикъл на изпиране. Една фланелка тежи 0,16 kg и един чифт панталони тежи 0,53 kg. Въз основа на тези стойности се получава специфично енергопотребление 0,4968 MJ/седмица и специфично потребление на вода 6,9 литра/седмица. [ЗА КОЛКО ВРЕМЕ] Стадий на използване с продължителност пет години, както за фланелките, така и за панталоните. [ГОДИНА] 2010 г. [ДОКЛАДВАН ПЕРИОД] Една година

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

Необходимо е в СППОООС допълнително да се уточни начинът на дефиниране на съвкупността от продукти, по-специално по отношение на въпросите „колко добре“ и „за колко време“. Също така е необходимо да се посочи какъв трябва да е докладваният период (ако е различен от една година), и да се даде обосновка защо е избран такъв различен период.

4.4 Граници на системата при проучванията на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)

Организационните дейности са в крайна сметка вписани в мрежи от социални, финансови и физически зависимости. За да се определи кои от тези зависимости ще се разглеждат в съответното проучване на ОООС и кои няма да бъдат включени в проучването, е необходимо да се формулират граници. Една важна констатация от прилагането на подходи на база жизнения цикъл при отчитането на въздействията върху околната среда е, че използването на ресурси и емисиите при предходни процеси (т.е. във връзка със закупени от организацията стоки и услуги) или съответно при последващи процеси (т.е. във връзка с дистрибуцията, складирането, използването и края на жизнения цикъл на стоките/услугите, осигурявани от организацията) могат да имат важно значение за общия екологичен профил на организацията. Следователно, за постигането на ефикасно и ефективно управление във връзка с околната среда е необходимо да се обръща внимание на тези предходни и последващи процеси, както и да се разглежда до каква степен може да им се повлияе чрез вземане на решения на нивото на организацията.

Като се има предвид, че изборът на границите на системата очевидно играе важна роля и оказва влияние върху размера на определяния ОООС, тези граници трябва да бъдат формулирани по принципен и последователен начин. Дефинирането на границите на системата предопределя също доколко са подходящи резултатите от анализа за различни приложения. Например, ако целта е да се получат резултати, подходящи за информиране на ръководството, отговорно за околната среда, относно преките въздействия в близост до съответния обект, най-подходящо е организационните граници да са свързани с обекта. Но ако трябва да се информира ръководството за по-широки въздействия по веригата на доставка, по-удачно е да се изберат такива граници на системата, които да включват предходни и/или последващи процеси. Например, ако анализът на ОООС покаже, че голямата част от въздействията върху околната среда протичат в по-ранни стадии от веригата на доставка във връзка с определени процеси, това дава основание да се правят подобрения по веригата на доставка. Ако анализът покаже, че най-голямо значение имат последващите процеси, това би могло да насочи към възможности за изменение на продуктите или за промяна в състава на съвкупността от продукти.

Изисквания за проучванията на ОООС

Необходимо е границите на системата да включват както организационните граници (във връзка с дефинираната организация), така също и границите на ОООС (които определят аспекти във връзка с веригата на доставка).

4.4.1 Организационни граници

С оглед постигане на максимална физическа представителност на модела на ОООС, най-подходящо е организационните граници да се дефинират на база съвкупността от продукти (29), а не да се дава икономическа дефиниция. По тази причина организационните граници при проучванията на ОООС се дефинират по такъв начин, че да обхванат всички инсталации и съответни процеси, които са изцяло или частично притежавани и/или експлоатирани от съответната организация и които пряко допринасят за осигуряването на съвкупността от продукти (30). Това съответства на подхода на база „контрол“, тъй като на теория тази организация би следвало да може да има пряк достъп до конкретни данни (31) за дейностите под нейния експлоатационен или финансов контрол, както и да може да влияе на решенията във връзка с околната среда по отношение на инсталациите, които според резултатите от ОООС дават основание за безпокойство. Дейностите и въздействията, свързани с процеси, попадащи вътре в дефинираните организационни граници, се считат за „преки“ дейности и въздействия.

Например, в случая на търговците на дребно, произведените от други организации продукти не се включват в организационните граници на съответния търговец на дребно. По такъв начин границите на търговците на дребно включват техните капитални съоръжения, както и всички процеси/дейности, свързани с тяхната търговска услуга. Но от друга страна, произведените или преработени от търговеца продукти трябва да бъдат включени в организационните граници.

Тъй като някои съвместно притежавани/експлоатирани инсталации могат да допринасят за осигуряване както на дефинираната съвкупност от продукти на съответната организация, така и на съвкупност (-и) от продукти на други организации, възможно е да се наложи да се направи съответно разпределение на входящите и изходящите количества (вижте раздел 5.11).

Изисквания за проучванията на ОООС

Организационните граници при изчисляване на ОООС трябва да обхващат всички инсталации/дейности, които съответната организация притежава и/или експлоатира (частично или изцяло) и които допринасят за осигуряване на съвкупността от продукти през докладвания период.

Всички дейности и процеси, протичащи в рамките на организационните граници, но които не са необходими за функционирането на организацията, се включват в анализа, но се докладват отделно. Примери за такива процеси/дейности са градинарските дейности, осигуряването на храна във ведомствен стол и др.

При търговците на дребно, произведените или преработени от съответния търговец продукти трябва да бъдат включени в организационните граници.

Пример:

Инсталация Статут Има ли пряк принос за съвкупността от продукти? Включване в границата на системата Текстилен завод Експлоатиран / не е притежаван Да Да Текстилен завод Частично притежаван / експлоатиран Да Да Шивашка фабрика Притежавана / експлоатирана Да Да Фабрика за бутилки Миноритарен дял Не Не

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

Необходимо е в СППОООС да бъдат посочени характерните процеси, дейности и инсталации за съответния сектор, които да бъдат включвани в организационните граници.

Също така, в СППОООС трябва да бъдат посочени характерните дейности и процеси, които протичат в рамките на организационните граници, но не са необходими за функционирането на съответните организации. Тези дейности и процеси трябва да се включват в анализа, но да се докладват отделно.

4.4.2 Граници на организационния отпечатък върху околната среда (ОООС)

В зависимост от приложението, за което са предназначени, при проучванията на ОООС може да е необходимо да се използват и граници, които да са по-широкообхватни от организационните граници. Във връзка с това се дефинират граници на ОООС, включващи и непреките дейности и съответните въздействия. Непреки са тези дейности и въздействия, които протичат в предходни или последващи стадии по веригата на доставка във връзка с дейностите на съответната организация, но попадат извън дефинираните организационни граници.

На фигура 2 е показано кои процеси/дейности задължително трябва или е възможно да бъдат включени в проучването на ОООС. При някои организации е възможно последващите (непреки) дейности да се изключат от проучването, на база на изрична обосновка. Например при организациите, произвеждащи междинни продукти (32) или продукти с неопределима крайна употреба, за които стадият на употреба е неизвестен (напр. дървен материал, захар), би могло стадият на употреба да се изключи от анализа. Ако търговци на дребно предлагат продукти, произведени от други организации, производствените процеси трябва да бъдат включени в качеството на предходни процеси.

Фигура 2

Организационни граници и граници на ОООС. Забележка: всяко изключване (например на последващи дейности) трябва да бъде изрично обосновано в контекста на конкретното проучване и на приложението, за което то е предназначено.

Възможно е да има транспорт на служители, както в рамките на организационните граници (например ако служителите отиват на работа с автомобили, които са собственост или се експлоатират от работодателя, или използват обществен транспорт, заплатен от работодателя) или във вид на непряк процес (например когато служителите отиват на работа с лични автомобили или с обществен транспорт, заплащан от тях). За да се осигури сравнимост между различните проучвания на ОООС, транспортът на служителите трябва винаги да се включва в анализа, дори и ако не е пряка дейност на съответната организация.

Тъй като продуктите в даден сектор могат да имат различна продължителност на живота (която се описва в съвкупността от продукти в отговор на въпроса „за колко време“ — вижте 4.3 Съвкупност от продукти), необходимо е да бъде зададен времеви обхват, който да се използва за последващите процеси/дейности, за да се осигури сравнимост и съответствие между различните проучвания на ОООС. Ако продължителността на живота на даден продукт е по-къса от зададения времеви обхват, трябва да се вземат предвид нужните замени. Замените са необходими, за да се покрие зададеният времеви обхват и, в този смисъл, не са свързани с повторна употреба.

Изисквания за проучванията на ОООС

Границите на ОООС трябва да бъдат дефинирани в съответствие с цялостната логика на веригата на доставка. Необходимо е тези граници като минимум да включват дейностите, свързани със съвкупността от продукти — изпълнявани както в обектите на организацията (преки дейности), така и в предходни стадии (непреки дейности). Обикновено границите на ОООС трябва да включват всички стадии от веригата на доставка, като се започне от добива на суровините (33) и се премине през обработката, производството, дистрибуцията, складирането, използването и третиранетo в края на жизнения цикъл на съвкупността от продукти (т.е. „от люлката до гроба“). Необходимо е да бъдат взети предвид всички процеси в дефинираните граници на ОООС. Необходима е изрична обосновка в случай, че някои последващи (непреки) процеси бъдат изключени (например стадият на използването на междинни продукти или на продукти с неопределима крайна употреба).

Транспортът на служителите трябва винаги да се включва в анализа, дори и ако представлява непряка дейност.

Ако търговци на дребно предлагат продукти, произведени от други организации, производствените процеси трябва да бъдат включени в качеството на предходни процеси.

Трябва да се вземат предвид замените, необходими за покриване на зададения времеви обхват (вижте посоченото относно СППОООС в 4.3 Съвкупност от продукти). Броят на замените е равен на „времевия обхват/продължителността на живота – 1“. Тъй като се разглежда средна стойност, броят на замените не е необходимо да е цяло число. По отношение на бъдещите производствени процеси, необходими за тези замени, се приема че са идентични на процесите през докладваната година. Ако за даден сектор не е подходящо да се зададе фиксиран времеви период (вижте посоченото относно СППОООС в раздел 4.3), стадият на използване трябва да обхваща продължителността на живота на продуктите в съвкупността на продукти на съответната организация (без замени).

Препоръка: степента на надеждност, с която може да бъде оценена цялостната верига на доставка във връзка с ОООС на дадена организация зависи в голяма степен от характера и разнообразието на продуктите, осигурявани от тази организация.

Ако организацията осигурява междинни продукти и практически не е възможно да бъдат определени надеждни сценарии за използването и края на жизнения цикъл, за предпочитане е да бъдат моделирани само преките въздействия и непреките въздействия от предходните стадии. Също така, организацията би могла да разгледа възможността да моделира стадиите на използване и на края на жизнения цикъл само по отношение на малка и представителна група продукти.

При всички случаи границите на системата трябва да бъдат формулирани и обосновани в съответствие с определените цели на проучването и с приложенията, за които то е предназначено.

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

Необходимо е в СППОООС бъде посочена границата на ОООС, включително с уточняване на стадиите от веригата на доставка, които трябва да бъдат включени в нея, а също и преките (от „от входа до изхода“) и непреките (предхождащи и последващи) процеси и дейности, които да бъдат включвани в проучванията на ОООС. Всяко отклонение от обичайния подход „от люлката до гроба“ трябва да бъде изрично посочено и обосновано, например при изключване на неизвестен стадий на употреба или стадий на приключване на жизнения цикъл на междинни продукти. Също така, в СППОООС трябва да има обосновка и за изключванията на процеси/дейности.

Необходимо е СППОООС да бъде уточнен зададеният времеви интервал, както и сценариите, които да се разглеждат за последващите дейности. Ако определянето на фиксиран времеви интервал не е подходящо или релевантно за даден сектор (например за някои консумативни продукти), това трябва да бъде посочено в СППОООС и да бъде обяснено защо случаят е такъв.

4.4.3 Диаграма на границите на системата

Диаграмата на границите на системата представлява схематично изражение на анализираната система. Тя изяснява кои части от веригата на доставка на организацията са включени или изключени от анализа. Диаграмата на границите на системата може да бъде полезен инструмент за дефиниране на границите на системата и за организиране на последващите дейности по събирането на данни и по тази причина следва да бъде включена в определянето на обхвата.

Препоръка: изготвянето на диаграма на границите на системата не е задължително, но е в голяма степен препоръчително. Диаграмата на границите на системата ще е от полза за организацията при дефинирането и структурирането на анализа.

Изисквания за проучванията на ОООС

В определянето на обхвата на проучването следва да се включи диаграма на границите на системата.

4.4.4 Как да се разглеждат в проучванията на ОООС компенсационните намаления на емисиите

Понятието „компенсационно намаление на емисиите“ („offset“) се използва често във връзка с дейностите на трети страни за намаляване на емисиите на парникови газове. Компенсационните намаления на емисиите представляват крайни количества намалени (т.е., компенсирани) емисии на парникови газове, постигнати например за да бъде спазена доброволна или задължителна цел или лимит за емисиите. Компенсационните количества намалени емисии се изчисляват спрямо базова линия, представляваща хипотетичен сценарий за това какви биха били емисиите при отсъствие на проект за намаляването им, който генерира намаленията на емисии. Съответни примери са компенсационните намаления на емисиите в рамките на Механизма за чисто развитие, кредитите намалени емисии, както и други компенсации, постигнати извън разглежданата система.

Изисквания за проучванията на ОООС

Компенсационните количества намалени емисии не трябва да се включват в проучванията за ОООС, но могат да се докладват отделно в качеството на „допълнителна информация със значение за околната среда“.

4.5 Избор на категории въздействия с отпечатък върху околната среда (ООС) и на методи за оценка

Категориите въздействия с отпечатък върху околната среда (ООС) (34) представляват конкретните категории въздействия (35), разглеждани при проучването на ОООС. Тези категории се отнасят обикновено за използването на ресурси (например фосилни горива и руди), за емисиите на вредни за околната среда вещества (например парникови газове и токсични химични вещества), които могат също да са вредни и за човешкото здраве. Използват се модели за количествено изразяване на причинно-следствените връзки между входящите количества материали/енергия и емисиите, свързани с дейностите на съответната организация (които са инвентаризирани в профила на използваните ресурси и емисиите), като при това се разглежда всяка категория въздействие с ООС (вижте фигура 1). За всяка категория въздействие се използва самостоятелен модел за оценка на въздействието с ООС и съответен показател за категорията въздействие с ООС (36).

Моделите за оценка на въздействията с ООС, използвани при проучванията на ОООС, са модели, разглеждащи процесите в развитие) (37), защото този вид модели се смятат за най-добре разработени от научна гледна точка (38). Би могло да изглежда, че при оценката на въздействията с ООС някои въздействия се пропускат, но те всъщност се отчитат с показателите, отразяващи процесите в развитие. Например, в проучванията на ОООС не се изчисляват изрично въздействията върху биологичното разнообразие (което е краен резултат във връзка с екосистемите), но те са представени чрез редица процесни показатели, имащи отношение към биоразнообразието, най-вече екотоксичността, еутрофикацията, вкисляването, земеползването, изменението на климата и разрушаването на озоновия слой.

Целта на оценката на въздействието с ООС (39) е да се групират и агрегират инвентаризационните данни от профила на използваните ресурси и емисиите, в съответствие с техния принос за всяка категория въздействие на ООС. Това осигурява впоследствие необходимата основа за интерпретация на резултатите за ООС във връзка с целите на проучването (например, установяване кои са „проблемните пунктове“ във веригата за доставка, както и кои са опциите за подобрение). По тези причини, изборът на категориите въздействия с ООС трябва да бъде изчерпателен, така че да обхваща всички съответни екологични въпроси във връзка с дейностите на организацията.

В настоящото ръководство (в таблица 2) (40) е даден списък на обичайните категории въздействия с ООС и съответните модели и показатели за оценка, които да бъдат използвани при проучванията на ОООС. Допълнителни инструкции как да се изчисляват тези въздействия са дадени в глава 6. Също така, в глава 6 са включени и данни, необходими за провеждане на оценката.

Таблица 2

Обичайни категории въздействия с ООС, съответни показатели за тези категории въздействия и модели за оценка на въздействията при проучвания на ОООС

Категории въздействия с ООС Модели за оценка на въздействията с ООС Показатели за категориите въздействия с ООС Източник Изменение на климата Бернски модел — потенциали за глобално затопляне (GWP) при 100-годишен времеви хоризонт тонове CO2 еквивалент Междуправителствен комитет по изменението на климата, 2007 г. Разрушаване на озоновия слой Модел EDIP, на база стойности на озоноразрушаващи потенциали, посочени от Световната метеорологична организация (WMO) при безкраен времеви хоризонт kg CFC-11 еквивалент (41) Световна метеорологична организация, 1999 г. Екотоксичност — пресни води (45) Модел USEtox CTUe (сравнителна единица за токсичност за екосистеми) (46) Rosenbaum и др., 2008 г. Токсичност за хората — канцерогенни ефекти Модел USEtox CTUh (сравнителна единица за токсичност за хора) (47) Rosenbaum и др., 2008 г. Токсичност за хората — неканцерогенни ефекти Модел USEtox CTUh (сравнителна единица за токсичност за хора) (47) Rosenbaum и др., 2008 г. Прахови и аерозолни частици/неорганични вдишвани частици Модел RiskPoll kg PM2,5 еквивалент (42) Humbert, 2009 г. Йонизираща радиация — ефекти върху човешкото здраве Модел за ефекта върху човешкото здраве (Human Health effect model) kg U235 еквивалент (към въздуха) Dreicer и др., 1995 г. Фотохимично образуване на озон Модел LOTOS-EUROS kg NMVOC еквивалент (43) Van Zelm и др., 2008 г., както моделът е приложен в метода ReCiPe Вкисляване Модел на натрупващите се превишения (Accumulated Exceedance model) mol H+ еквивалент Seppälä и др., 2006 г. Posch и др., 2008 г. Еутрофикация — земна Модел на натрупващите се превишения (Accumulated Exceedance model) mol N еквивалент Seppälä и др., 2006 г. Posch и др., 2008 г. Еутрофикация — акватична Модел EUTREND сладка вода: kg P еквивалент морска вода: kg N еквивалент Struijs и др., 2009 г., както моделът е приложен в метода ReCiPe Изчерпване на водни ресурси Швейцарски модел Ecoscarcity използвани m3 вода, отнесени към местния недостиг на вода (48) Frischknecht и др., 2008 г. Изчерпване на минерални и фосилни ресурси Модел CML2002 kg Sb еквивалент (44) van Oers и др., 2002 г. Земеползване Модел на база органичните вещества в почвата (SOM) kg C (недостиг) Milà i Canals и др., 2007 г.

В зависимост от характера на дейностите на организацията и предназначението на резултатите, ползвателите на настоящото ръководство могат да предпочетат да стеснят съвкупността на разглежданите категории въздействия с ООС. Необходимо е обосновките за такова изключване (такива изключвания) да бъдат придружени от подходящи документи. Някои примери за възможни източници на такива потвърдителни документи (без този списък да е изчерпателен) са:

— Процес с международен консенсус;

— Независим външен преглед (съгласно изискванията в 9. Критичен преглед на организационния отпечатък върху околната среда);

— Процес с участие на многобройни заинтересовани страни;

— Проучвания с оценка на база жизнения цикъл, които са преминали през партньорска проверка;

— Стъпка на провеждане на скрининг (вижте 5.2 Стъпка на скрининг).

Пример: обосновка за изключване от анализа на категории въздействия с ООС

Категории въздействия с ООС Обосновка Прахови и аерозолни частици/неорганични вдишвани частици Експертът проверител потвърждава, че съгласно представените данни няма значими въздействия на прахови и аерозолни частици/неорганични вдишвани частици. Йонизираща радиация По-ранни секторни проучвания (да се дадат позовавания) показват, че няма значима йонизираща радиация.

Изисквания за проучванията на ОООС

В проучването на ОООС следва да се включат всички обичайни категории въздействия с ООС и да се прилагат съответните модели и показатели за оценка на въздействията с ООС (вижте таблица 2). Всяко изключване на категория трябва да бъде изрично документирано, обосновано, посочено в доклада за ОООС и подкрепено с подходяща документация. Влиянието на всяко изключване на категория върху окончателните резултати, особено във връзка с ограниченията по отношение на сравнимостта с други проучвания на ОООС, трябва да бъде разгледано в интерпретационната фаза и докладвано. Подобни изключвания на категории подлежат на преглед.

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

В СППОООС трябва да се посочи и обоснове всяко изключване на някоя от обичайните категории въздействия с ООС, особено на тези, които имат отношение към сравнимостта.

4.6 Избор на допълнителна информация със значение за околната среда, която да бъде включена в ОООС

Потенциалните значими въздействия върху околната среда на дадена организация могат да стигат отвъд широко възприетите модели за оценка на въздействията с ООС на база жизнения цикъл. Важно е тези въздействия да бъдат разглеждани, в случаите когато това е възможно. Например, във връзка с даден конкретен обект или дейност е възможно да настъпят въздействия върху биологичното разнообразие в резултат от промени в земеползването. За тази цел може да е необходимо да се използват допълнителни категории въздействия с ООС, които не са включени в дадения в настоящото ръководство списък на обичайните категории, или дори допълнителни качествени описания. Такива допълнителни методи следва да се разглеждат като допълващи обичайните категории въздействия с ООС. Например, редица инициативи и схеми за развитие (като Глобалната инициатива по отчетност (49)) предоставят модели, предназначени за качествено отчитане от страна на организациите на техните местни въздействия върху биоразнообразието.

Възможно е някои организации, разположени в близост до море, да имат емисии директно в морската вода, без тези емисии да преминават през сладки води. Тъй като в списъка на обичайните категории въздействия с ООС е включена само екотоксичност при емисии в сладки води, важно е да се разглеждат също емисиите, които се отделят директно в морски води. Тъй като в момента не съществува модел за оценка на общото въздействие на такива емисии, те трябва да бъдат включени на елементарно ниво.

В допълнение към посочването на абсолютните стойности за всяка разглеждана категория въздействие с ООС, възможно е също да е необходимо да се използват и показатели за интензивност. Такъв е например случаят при постигането на подобрение в екологичните показатели, както и при правенето на сравнения или на сравнителни твърдения. Примери за такива показатели за интензивност са въздействията, отнесени към единица продукт, към броя на служителите, към брутните продажби и към добавената стойност.

Изисквания за проучванията на ОООС

Ако обичайният набор категории въздействия с ООС или обичайните модели за оценка на въздействията не отразяват цялостно потенциалните въздействия върху околната среда на разглежданата организация, необходимо е да бъдат включени допълнително всички съответни (количествени/качествени) аспекти във връзка с околната среда в качеството на „допълнителна информация със значение за околната среда“. Допълнителната информация във връзка с околната среда се докладва отделно от резултатите от оценката на обичайните категории въздействия с ООС. Тя не трябва да заменя задължителните модели за оценка на обичайните категории въздействия с ООС. Използваните модели за тези допълнителни категории и съответните показатели трябва да бъдат с ясни позовавания и да са ясно документирани.

Изисквания за допълнителната информация със значение за околната среда:

— Да се базира на информация, която е формирана и е прегледана или верифицирана (в съответствие с изискванията на стандарта ISO 14020 и клауза 5 на стандарта ISO 14021:1999);

— Да е конкретна, точна и незаблуждаваща;

— Да е от значение за конкретната категория продукти.

— Да е подложена на преглед;

— Да е ясно документирана.

Емисиите, отделяни директно в морски води, трябва да бъдат включени в допълнителната информация със значение за околната среда (на ниво инвентаризационни данни).

Ако допълнителната информация със значение за околната среда се използва за обосноваване на интерпретационната фаза на проучването на ОООС, необходимо е данните, използвани за съставяне на тази информация да съответстват на същите изисквания за качество, които са валидни за данните, използвани при изчисляване на резултатите за ОООС (вижте 5.6 Изисквания за качеството на данните (50)).

Допълнителната информация със значение за околната среда трябва да се отнася само за въпроси от областта на околната среда. Информацията и инструкциите, които не са свързани с отпечатъка върху околната среда на съответната организация, не трябва да се включват в ОООС. Също така, не трябва да се включва и информацията, отнасяща се за правни изисквания.

Допълнителни изисквания, отнасящи се за разработването на СППОООС

В СППОООС трябва да бъде посочена:

Всякаква допълнителна информация, която е необходимо да бъде включвана в проучванията на ОООС, или за която се препоръчва да бъде представена, тъй като е от значение за съответния сектор. Такава допълнителна информация трябва да бъде докладвана отделно от резултатите от оценката на обичайните категории въздействия върху ООС (вижте таблица 2). Всички използвани модели и направени допускания при съставянето на допълнителната информация във връзка с околната среда трябва да бъдат придружени с адекватна документация, да са ясно документирани и да се подложат на преглед. Допълнителната информация със значение за околната среда може да включва (без този списък да е изчерпателен):

— Други релевантни въздейс