РЕШЕНИЕ (ЕС) 2022/459 НА КОМИСИЯТА

от 10 септември 2021 година

относно държавната помощ SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) и SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC), предоставена от Дания и Швеция на PostNord AB и Post Danmark A/S

(нотифицирано под номер С(2021) 6568)

(само текстовете на датски и шведски език са автентични)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като уведоми заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1. ПРОЦЕДУРА

(1) На 27 ноември 2017 г.Brancheorganisation for den danske vejgodstransport (Браншова организация на датския автомобилен товарен транспорт) („ITD“) внесе жалба до Комисията относно няколко мерки, които са били предоставени или е било планирано да бъдат предоставени от Дания и Швеция на Post Danmark A/S („Post Danmark“). Комисията оцени няколко от тези мерки в своето Решение SA.47707 от 28 май 2018 г. („решението от 2018 г.“) (2). В решението от 2018 г. Комисията обяви, че ще приеме отделно решение относно останалите мерки, които са предмет на настоящото решение: а) вливане на капитал от PostNord Group AB („PostNord Group“) в Post Danmark; б) вливане на капитал от Дания в PostNord AB; и в) вливане на капитал от Швеция в PostNord AB.

(2) С писма от 20 декември 2017 г., 12, 13 и 28 март 2018 г., 3, 6 и 26 април, 15, 26, 28 и 30 май, 1 и 13 юни 2018 г., 9 октомври 2018 г., 10 декември 2018 г., 6 и 13 март 2019 г. датските и шведските органи съвместно или поотделно предоставиха на Комисията допълнителна информация (3).

(3) С писмо от 14 юни 2019 г. Комисията уведоми Дания и Швеция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“), по отношение на помощта (4) („решението за откриване на процедурата“). Комисията поиска от Дания и Швеция да представят своите мнения и да предоставят цялата информация, която може да помогне за оценката на останалите мерки, и също така прикани всички заинтересовани страни да представят своите мнения относно останалите мерки.

(4) Комисията получи първите мнения по решението за откриване на процедурата от Швеция и Дания с писма съответно от 12 и 16 юли 2019 г.

(5) Комисията получи мнения от седем трети страни, включително ITD, относно решението за откриване на процедурата с писма от 17 септември 2019 г.

(6) На 3 и 14 октомври 2019 г. Комисията изпрати мненията на всички трети страни на Швеция и Дания.

(7) На 13 декември 2019 г. шведските и датските органи предоставиха своите мнения по мненията на третите страни с общо писмо и отделни писма.

(8) В хода на производството Комисията получи допълнителни мнения от Швеция и Дания на 24 март 2020 г. и на 19 май 2020 г. след искания за информация от 14 февруари 2020 г. и 22 април 2020 г.

(9) На 15 май 2020 г. и на 5 февруари 2021 г. Комисията получи допълнителни мнения от ITD. Последните бяха изпратени на Швеция и Дания на 9 февруари 2021 г. Дания и Швеция отговориха по електронната поща на 7 април 2021 г.

2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА

2.1. Бенефициери

2.1.1. Post Danmark и PostNord AB

(10) Предоставянето на пощенски услуги като неразделна част от датското правителство датира от 1711 г. Доставката на пощенски пратки в цялата страна е въведена през 1865 г. До 1995 г. пощенските услуги в Дания се извършват под ръководството на Министерството на благоустройството.

(11) Със Закон № 88 от 8 февруари 1995 г. (5) Дания прехвърля всички дейности на пощенската служба на Post Danmark, което е създадено като независимо публично предприятие. Съгласно Закона за пощенските услуги (6) Post Danmark има законен монопол върху вътрешните и трансграничните писма.

(12) Датският министър на транспорта създава Post Danmark като държавно дружество с ограничена отговорност съгласно Закон № 409 от 6 юни 2002 г. (7) Съгласно §4 от този закон държавата може да продаде до 25 % от акциите на Post Danmark. През 2005 г. Post Invest S.A. (управлявано от CVC Capital Partners) придобива 22 % от акциите в Post Danmark, а 3 % от акциите са предложени на служителите. През 2009 г. Post Invest S.A. продава дела си в дружеството обратно (8) на Дания, точно преди то да се слее (9) с шведския пощенски оператор Posten AB (10). След сливането е създадено PostNord AB.

(13) Целта на сливането е да се създаде по-стабилно предприятие и да се отговори на нарастващия натиск върху основния продукт на предприятието, а именно доставката на писма. PostNord AB е съсобственост на Дания (40 %) и Швеция (60 %), като правата на глас се разпределят по равно, и е едноличен собственик на PostNord Group. Структурата на предприятието е показана на фигура 1. Цялото предприятие, включително всички негови дъщерни дружества, се нарича „PostNord“. Фигура 1 Корпоративна структура на PostNord

(14) Post Danmark е дъщерно дружество, изцяло притежавано от PostNord Group, което работи в условията на пълна конкуренция с други пощенски оператори след либерализацията на датския пощенски пазар през 2011 г. в резултат на Директива 97/67/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11). Дания е възложила на Post Danmark задължението за предоставяне на универсална услуга („ЗПУУ“) съгласно датския закон за пощенските услуги (12), включващи по-специално доставка и разпространение на писма на територията на Дания. Post Danmark се сблъсква с конкуренция, особено на пазара на колетните пратки и на пазара на пощенските доставки на вестници и списания.

2.1.2. Пазарите, на които оперират PostNord и Post Danmark

(15) PostNord извършва дейност главно на пазарите на пощенски услуги в Швеция, Дания, Норвегия и Финландия и предоставя куриерски, товарни и логистични решения в скандинавския регион и в останалата част на Европа.

(16) Post Danmark извършва дейност на датския пазар на пощенски услуги и предлага разнообразни пощенски услуги (доставка на писма, колети, експресни доставки, куриерски услуги, услуги, свързани с електронни пощенски кутии, услуги за превоз на товари, експлоатация на мрежа от пощенски клонове).

2.2. Контекст на оценяваните мерки

2.2.1. Въздействие на цифровизацията върху Post Danmark

(17) Общите тенденции в областта на цифровизацията и специфичните обстоятелства в Дания (13) доведоха до бързо намаляване на броя на писмата, обработвани от Post Danmark, например обемът на писмовните пратки е намалял драстично от началото на 2000 г. насам, с по-висок темп от този в други сравними държави. В Дания обемът на писмата е намалял с повече от 80 % в периода 2006—2019 г. Развитието на обема на писмовните пратки, обработвани от Post Danmark, в сравнение с другите европейски пощенски оператори е показано на фигура 2. Фигура 2 Развитие на обема на пощенските пратки при европейските оператори на пощенски услуги Другите линии на графиката показват Германия (-27 %), Австрия (-29 %), Швейцария (-31 %), Белгия (-35 %), Франция (-43 %), Обединеното кралство (-50 %), Испания (-52 %), Италия (-63 %), Нидерландия (-64 %), Швеция (-50 %), Финландия (-47 %), Норвегия (-53 %, от 2008 г. насам), Ирландия (-48 %, от 2010 г. насам), Португалия (-44 %). Източник: Уебсайтове и годишни отчети на пощенските оператори

(18) Вследствие тази ускорена цифровизация е налице спад на приходите. В периода 2009—2019 г. приходите на Post Danmark намаляват с 55 %, до голяма степен поради по-ниските приходи от пазара за доставка на писма, а от 2012 г. нататък дружеството генерира годишни дефицити, вж. таблица 1: Таблица 1 Приходи и печалба преди лихви и данъци („EBIT“) на Post Danmark за периода 2009—2019 г.: МЛН. DKK 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г. 2013 г. 2014 г. 2015 г. 2016 г. 2017 г. 2018 г. 2019 г. Приходи 10 828 10 107 9 250 8 811 8 171 7 964 7 641 6 728 5 836 6 214 4 913 Печалба преди лихви и данъци (EBIT) 81 348 305 - 207 - 204 - 301 - 289 -1 178 - 790 -1 063 - 221

(19) Post Danmark предприема мерки за подобряване на финансовото си състояние и между 2009 г. и 2016 г. 8 000 служители на пълно работно време напускат дружеството. Тези мерки обаче се оказват недостатъчни и Post Danmark успява да избегне несъстоятелността само благодарение на вливането на капитал от PostNord Group в размер на 1 милиард датски крони на 23 февруари 2017 г. (разгледано в решението от 2018 г. (14)).

(20) За да направи Post Danmark отново икономически жизнеспособно, Съветът на директорите на PostNord AB разработва нов производствен модел. Производственият модел е част от по-широк план за преобразуване (15), който включва и реорганизация на администрацията (а именно намаляване на режийните разходи, разходите за ИТ и разходите за недвижими имоти). Новият производствен модел има за цел да повиши ефективността главно по следните три начина: а) доставката на бързи писма и други ежедневни пощенски пратки да се основава на логистичната мрежа за доставка (т.е. да се доставят заедно с колетите), за да се спестяват разходи чрез избягване на паралелни мрежи за доставка; б) пощенските пратки да се доставят директно от пощенски разпределителен център или пощенска станция, без да са необходими отделни съоръжения, освен центровете за сортиране на писма; в) обикновените писма и списания да се доставят по така наречения „цветен модел“, който да замени сегашния метод на доставка и да доведе до значително намаляване на броя на ежедневните маршрути.

(21) Този план е свързан с големи разходи, по-специално във връзка с уволнението на повече от 4 000 служители, включително на около 1 500 от 3 200 бивши държавни служители.

2.2.2. Споразумението от октомври

(22) В този контекст на 20 октомври 2017 г. Швеция и Дания подписват двустранно споразумение („споразумението от октомври“), в което са описани няколко мерки в полза на PostNord AB и Post Danmark. Споразумението от октомври гласи: „За да посрещне предизвикателствата на цифровизацията в Дания, дружеството [(PostNord AB)] е разработило нов производствен модел, с приблизително оценени разходи от около 5,0 милиарда шведски крони (16)“. По това време PostNord AB изчислява, че външното финансиране, необходимо за изпълнението на плана за преобразуване, ще бъде 3 милиарда шведски крони (приблизително 297 милиона евро) (17). Съгласно споразумението от октомври тази сума трябва да бъде финансирана чрез вливане на капитал в размер на 400 милиона шведски крони (приблизително 39,6 милиона евро) от Швеция и вливане на капитал в размер на 267 милиона шведски крони (приблизително 26,4 милиона евро) от Дания. Тези две вливания на капитал трябва да бъдат направени като вноска в капитала на PostNord AB (18). Освен това PostNord Group ще влее в Post Danmark собствени средства в размер на около 2,3 милиарда шведски крони (приблизително 228 милиона евро). Швеция и Дания са изплатили съответните си вливания на капитал, докато PostNord Group е вляло капитал в размер на 2,339 милиарда датски крони (DKK) (приблизително 314,6 милиона евро (19)). Вливането на капитал от PostNord Group се споменава в параграф 4 от споразумението от октомври, без да се посочва изрично сума: „Дружеството е оценило нуждата от капитал на 3,0 милиарда шведски крони, от които шведският акционер се съгласява да инвестира 400 милиона шведски крони, а датският акционер се съгласява да инвестира 267 милиона шведски крони, за да се подпомогне въвеждането на новия производствен модел, а дружеството ще осигури допълнителното финансиране. Тези инвестиции трябва да бъдат направени като вноска в капитала на дружеството при пазарни условия, без да се емитират нови акции.“ (подчертаването е добавено)

(23) Освен това в споразумението от октомври се посочва, че датската държава трябва да предостави 1,533 милиарда шведски крони (приблизително 151,6 милиона евро) на Post Danmark за финансиране на някои предшестващи разходи. В крайна сметка Дания уведомява за тази сума като компенсация за задължението за предоставяне на универсална услуга (ЗПУУ) и тя е одобрена като съвместима помощ в решението от 2018 г.

(24) В споразумението от октомври се подчертава, че споразумението между Дания и Швеция зависи от „съгласието на датското правителство, датския парламент, шведското правителство, шведския парламент и, по отношение на елементите на държавна помощ, от одобрение на Европейската комисия“ (20).

2.2.3. Споразумението за прилагане на компенсацията за ЗПУУ

(25) На 11 юни 2018 г. PostNord AB и Дания сключват споразумение относно принципите за прилагане на компенсацията за ЗПУУ (21). Това споразумение съдържа и клауза, която задължава Съвета на директорите на PostNord AB да прехвърли вливането на капитал от PostNord Group на Post Danmark. Съветът на директорите взема решение да направи това в същия ден.

2.3. Подробно описание на оценяваните мерки

2.3.1. Оценявани мерки

(26) Обхватът на настоящото решение се отнася до трите вливания на капитал, изброени в съображение 1, както е описано по-подробно в раздели 2.3.2, 2.3.3 и 2.3.4.

2.3.2. Вливане на капитал от PostNord Group в Post Danmark

2.3.2.1. Цел

(27) Целта на вливането на капитал от PostNord Group в Post Danmark, обявена от датските и шведските власти, е да се подпомогне изпълнението на плана за преобразуване на Post Danmark.

2.3.2.2. Сума и произход

(28) Вливането на капитал от PostNord Group в Post Danmark възлиза на 2,339 милиарда датски крони.

2.3.2.3. Време на извършване

(29) PostNord Group е изплатило вливането на капитал в Post Danmark на три транша. Първо, на 4 април 2018 г. е изплатен транш в размер на 150 милиона датски крони. След това на 18 юни 2018 г. е изплатен транш в размер на 1 450 милиона датски крони. И накрая, на 4 февруари 2019 г. е изплатен транш в размер на 739 милиона датски крони.

2.3.3. Вливане на капитал от Дания в PostNord AB

2.3.3.1. Цел

(30) Вливането на капитал от Дания в PostNord AB също е част от споразумението от октомври, но има различна цел. Дания обясни, че целта на вливането на капитал от Дания е свързана със запазването на инвестиционния рейтинг на PostNord AB (22).

2.3.3.2. Сума и произход

(31) Вливането на капитал от Дания в PostNord AB възлиза на 267 милиона шведски крони.

2.3.3.3. Време на извършване

(32) Дания е изплатила своето вливане на капитал в PostNord AB на 10 декември 2018 г.

2.3.4. Вливане на капитал от Швеция в PostNord AB

2.3.4.1. Цел

(33) Също като Дания, Швеция обясни, че целта на вливането на капитал от нейна страна е запазването на инвестиционния рейтинг на PostNord AB (23).

2.3.4.2. Сума и произход

(34) Вливането на капитал от Швеция в PostNord AB възлиза на 400 милиона шведски крони.

2.3.4.3. Време на извършване

(35) Швеция е изплатила вливането си на капитал в PostNord AB на 10 декември 2018 г.

2.4. Жалбата на ITD

(36) На 27 ноември 2017 г. Комисията получи жалба от ITD — сдружение с над 810 членове, извършващи дейност в сектора на автомобилния превоз и логистиката в Дания (вж. съображение 1). Комисията оцени част от жалбата в решението от 2018 г. Жалбата се отнася до следните мерки: а) държавна гаранция, предоставена през 2002 г. от Дания на бивши държавни служители за задължения във връзка с обезщетения за уволнение в случай на несъстоятелност на Post Danmark; б) освобождаване от ДДС на дружества за електронна търговия, в сила от 1990 г. до 1 януари 2017 г.; в) предполагаемото неправилно разделяне на сметките на Post Danmark и твърдяното кръстосано субсидиране на търговските услуги от дейностите по задължението за предоставяне на универсална услуга между 2006 г. и 2013 г.; и г) вътрешния трансфер от PostNord Group към Post Danmark в размер на 1 милиард датски крони на 23 февруари 2017 г.; д) компенсацията за ЗПУУ за периода 2017—2019 г.; и е) трите вливания на капитал, посочени в споразумението от октомври (вж. съображения 22—24), които са предмет на настоящото решение.

2.5. Решението от 2018 г.

(37) На 28 май 2018 г. Комисията прие решението от 2018 г., в което заключи, че четирите мерки, посочени в жалбата на ITD, не представляват помощ или представляват съществуваща помощ и че компенсацията за задължението за предоставяне на универсална услуга в размер на 1,683 милиарда шведски крони е съвместима помощ съгласно Рамката за услугите от общ икономически интерес (УОИИ) (24) (в крайна сметка е изплатена сума в размер само на 1,533 милиарда шведски крони).

(38) В решението от 2018 г. Комисията обяви, че трите вливания на капитал, предмет на жалбата на ITD, ще бъдат оценени поотделно.

(39) На 20 септември 2018 г. ITD и Danske Fragtmænd A/S, дружество, извършващо дейност на датския пазар на услуги за автомобилен превоз на стоки и доставка на колетни пратки, обжалваха решението от 2018 г., позовавайки се на процедурни основания. В подкрепа на жалбата си жалбоподателите изтъкват само едно основание, твърдейки, че Комисията не е започнала официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, въпреки сериозните трудности, породени от преценката на разглежданата компенсация и на другите мерки, оспорени в жалбата на ITD. Общият съд регистрира делото под номер T-561/18 (25).

(40) На 5 май 2021 г. Общият съд потвърди заключението на Комисията, че компенсацията за ЗПУУ за периода 2017—2019 г. представлява съвместима помощ съгласно Рамката за УОИИ. Освен това той потвърди заключението на Комисията относно две от останалите четири мерки, посочени в жалбата, а именно държавната гаранция, предоставена през 2002 г. от Дания на бивши държавни служители за задължения във връзка с обезщетения за уволнение в случай на несъстоятелност на Post Danmark, и начина, по който Post Danmark е разпределяла разходите си в периода 2006—2013 г. Общият съд обаче отмени частично решението от 2018 г., като счете, че Комисията е трябвало да започне официалната процедура по разследване по отношение на вливането на капитал от 1 милиард датски крони от PostNord Group в Post Danmark на 23 февруари 2017 г. и на освобождаването от ДДС на дружествата за електронна търговия, когато закупуват транспортни услуги от Post Danmark.

2.6. Основания за откриване на официална процедурата по разследване

(41) На 14 юни 2019 г. Комисията откри официална процедура по разследване във връзка с мерките, описани в раздел 2.3, поради съмненията си относно съответствието с пазара на трите вливания на капитал.

2.6.1. Вливане на капитал от PostNord Group в Post Danmark

(42) В решението за откриване на процедурата Комисията счете, че от методологична гледна точка представеният от датските и шведските органи модел на дисконтираните парични потоци (DCF) е съобразен с приемливата практика за оценка на съответствието с пазара на дадена инвестиция. Нетната настояща стойност (ННС) на бъдещите парични потоци на дадено дружество (коригирана с дълга) е често използван начин за оценка на решенията за инвестиции в собствен капитал. В модела се разглеждат два парични потока, а именно единият, произтичащ от несъстоятелността на Post Danmark (отрицателни парични потоци), който ще бъде избегнат, и другият — от бъдещите оперативни печалби на Post Danmark (положителни парични потоци).

(43) Що се отнася до изчисляването на бъдещите оперативни печалби на Post Danmark, Комисията все пак изрази съмнения относно заложените темпове на растеж на пазара на доставка на писма и логистични услуги с оглед на факта, че през 2017 г. нетните продажби на Post Danmark са намалели с почти 10 %. По отношение на изчисляването на неблагоприятните последици от несъстоятелността на Post Danmark Комисията счете, че Дания и Швеция не са обосновали в достатъчна степен количественото определяне на неблагоприятните последици.

(44) Комисията също така отбеляза, че моделът на дисконтираните парични потоци е относително чувствителен към прилаганите допускания. По-конкретно инвестицията вече не би преминала успешно теста на принципа за оператор в условията на пазарна икономика, ако например средната претеглена цена на капитала (WACC) е […] %, а годишният общ прогнозен ръст на продажбите е […] %. В този контекст Комисията счете, че е необходима по-голяма сигурност по отношение на параметрите, които ще се използват при изчисленията.

(45) Като взе предвид информацията, изложена в съображения 42—44, Комисията изрази известни съмнения относно съответствието с пазара на вливането на капитал в PostNord Group (26).

2.6.2. Вливане на капитал от Дания в PostNord AB

(46) Комисията отбеляза, че датските органи не са взели предвид нито вероятността PostNord AB да загуби своя неофициален инвестиционен рейтинг при липса на вливане на капитал от Дания и Швеция, нито вероятността PostNord AB все пак да загуби този неофициален инвестиционен рейтинг, дори ако бъде осигурено вливане на капитал от Дания и Швеция.

(47) Освен това Комисията отбеляза, че датските власти не са взели предвид нито падежа на заемите, които ще бъдат рефинансирани, нито периода, през който се е предполагало, че неофициалният инвестиционният рейтинг на PostNord AB ще бъде запазен поради вливането на капитал от Дания и Швеция. И двата елемента обаче трябва да бъдат взети предвид, за да се оценят правилно икономиите от финансови разходи, дължащи се на вливанията на капитал, ако се приеме, че такива икономии съществуват.

(48) С оглед на съображения 46 и 47 Комисията изрази своите съмнения относно съответствието с пазара на вливането на капитал от датските органи (27).

2.6.3. Вливане на капитал от Швеция в PostNord AB

(49) Комисията счете, че аргументите, представени в съображения 46—48, се отнасят също така за оценката, представена от шведските органи, относно вливането на капитал от Швеция в PostNord AB. Освен това Комисията счете, че шведските органи не са доказали, че годишните икономии от разходи по заеми в размер на […] шведски крони, оценени от шведските органи като резултат от вливането на капитал от Дания и Швеция, ще осигурят на шведските органи възвръщаемост от вливането на капитал от тяхна страна, която съответства на пазарната.

(50) Комисията отбеляза, че шведските органи също са признали, че в анализа на кредитния рейтинг са налице няколко аспекта на несигурност. Това са по-специално фактът, че PostNord AB няма реален публичен кредитен рейтинг, и основното допускане, че целият текущ дълг е рефинансиран и че PostNord AB ще бъде в състояние да придобие […] шведски клони допълнителен дълг от пазара. Подобни неизмерими количествено аспекти на несигурност изглеждат трудно съвместими с подходящия подход, който би приложил един частен инвеститор.

(51) С оглед на съображения 49 и 50 Комисията изрази своите съмнения относно съответствието с пазара на вливането на капитал от шведските органи (28).

3. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

(52) На 17 септември 2019 г. Комисията получи мнения от следните заинтересовани страни: ITD, Dansk Distribution A/S, Dansk Scanning A/S, Danske Fragtmænd A/S, Jørgen Jensen Distibution A/S (JJD), UPS Europe SPRL/BVBA и една заинтересована страна, която пожела да остане анонимна. Всички заинтересовани страни представиха своите мнения поотделно.

3.1. ITD (жалбоподателят)

(53) ITD е със седалище в Падборг (Дания) и има офиси в Копенхаген и в Брюксел. ITD е датско професионално сдружение, в което членуват повече от 810 датски професионални дружества, които извършват дейност на националните и/или международните пазари на автомобилен транспорт на стоки и на логистични услуги (29). Целите, които преследва, включват осигуряването на стабилна политическа и правна рамка за конкурентоспособността на датските дружества за автомобилен транспорт и логистика и поддържането на високо ниво на професионализъм в сектора на автомобилния транспорт чрез предоставяне на насоки, инструменти и услуги на дружествата за автомобилен превоз на товари. ITD твърди, че приблизително половината от неговите членове превозват общи товари и колетни пратки и следователно са преки конкуренти на Post Danmark. Другата половина са потенциални бъдещи конкуренти в различни пазарни сегменти.

3.1.1. Трите вливания на капитал представляват една мярка

(54) ITD е на мнение, че трите вливания на капитал (вж. раздел 2.3) представляват една-единствена мярка, а не, както е посочено от Комисията в нейното решение за откриване на процедурата в съображение 69, три отделни мерки.

(55) Според ITD решението по делото Гърция и други/Комисия (30) показва, че за да се определи дали помощта под формата на различни плащания представлява няколко мерки или една-единствена мярка, трябва да се разгледа „тяхната хронология, цел и обстоятелствата на предприемането им“ (31). Според ITD прилагането на тези критерии в настоящия случай може да доведе единствено до заключението, че трите вливания на капитал представляват една-единствена мярка: а) Хронология — ITD твърди, че и трите вливания на капитал са отпуснати на 20 октомври 2017 г., когато Дания и Швеция са подписали споразумението от октомври (вж. раздел 3.1.2); б) Цел — ITD твърди, че и трите вливания на капитал имат една и съща цел, а именно осъществяването на плана за преобразуване на Post Danmark, и че вливанията на капитал от Дания и Швеция нямат за цел да се запази инвестиционният рейтинг на PostNord, което според ITD е само страничен ефект от вливането на капитал. В това отношение ITD обяснява, че формулировката, използвана в споразумението от октомври, показва също, че вливанията на капитал от Дания и Швеция имат за цел да подкрепят изпълнението на плана за преобразуване на Post Danmark и че решението за откриване на процедурата би подкрепило това становище в съображения 59—61, 66 и 67; ITD твърди също така, че от „очевидния недостиг на финансиране“ (а именно, че в споразумението от октомври разходите за плана за преобразуване, част от който е новият производствен модел, се оценяват на 5 милиарда шведски крони (вж. съображение 22), но влетият от PostNord капитал е „само“ 2,339 милиарда датски крони) следва, че вливанията на капитал от Дания и Швеция са необходими, дори и да не са достатъчни за осъществяването на новия производствен модел. в) Обстоятелства на предприятието — ITD твърди, че обстоятелствата, в които се е намирало Post Danmark в момента на трите вливания на капитал, са били едни и същи.

(56) ITD твърди, че Комисията неправилно е използвала набор от критерии, различни от критериите, признати в делото Гърция и други/Комисия, а именно, че вливането на капитал: а) се извършва от различни видове инвеститори (Дания, Швеция и PostNord (32)), които се намират в различно финансово положение и имат различни разходи за финансиране, които изискват различни норми на възвръщаемост (вж. съображения 69—74 от решението за откриване на процедурата); б) нямат една и съща цел; в) не са предоставени на едни и същи бенефициери; и г) изискват допълнителни мерки за изпълнение.

(57) Във връзка със съображение 71 от решението за откриване на процедурата ITD отхвърля аргумента на Комисията, че делото BP Chemicals не е от значение за разглеждания случай, защото в делото BP Chemicals един и същ инвеститор е извършил неколкократни вливания на капитал. ITD счита, че делото BP Chemicals е от значение за настоящия случай по две причини. На първо място, ITD твърди, че BP Chemicals е друг случай, който доказва, че Комисията е трябвало да разгледа хронологията, целта и обстоятелствата (вж. съображение 55). Освен това ITD твърди, че в решението по делото BP Chemicals (или в което и да е друго решение) няма нито едно твърдение в подкрепа на становището, че е от значение дали един или няколко инвеститори вливат капитал. В тази връзка ITD отбелязва, че разходите за различните инвестиции естествено ще варират (независимо от това дали са направени от един или няколко инвеститори).

(58) ITD също така е на мнение, че Комисията е трябвало да се съсредоточи върху инвестициите и целевото предприятие, а не върху инвеститора. В това отношение, като се позовава на формулировката в споразумението от октомври, ITD счита, че противно на твърденията на Комисията, за всички вливания на капитал бенефициерът е един и същ — Post Danmark. В тази връзка в мнението си от 17 септември 2019 г. ITD е заявило следното във връзка със споразумението от октомври: „От точка 1 от споразумението от октомври 2017 г. става ясно, че е разработен „нов производствен модел с прогнозни разходи от приблизително 5,0 милиарда шведски крони“ и че „при прилагането на новия производствен модел, дружеството [PostNord] ще прехвърли [този] капитал на Post Danmark“. От точка 4 става ясно, че „нуждата от капитал [се оценява] на 3,0 милиарда шведски крони, от които шведският акционер се съгласява да инвестира 400 милиона шведски крони и датският акционер се съгласява да инвестира 267 милиона шведски крони в подкрепа на въвеждането на новия производствен модел на [Post Danmark]“ (подчертаването е добавено от ITD (33)).

(59) Що се отнася до изискването за допълнителни мерки за изпълнение, които биха повлияли на момента на отпускане на различните вливания на капитал, ITD обяснява, че от съдебната практика следва, че за да са налице мерки за изпълнение, във вече съществуващо споразумение или във вече съществуващ законодателен акт трябва да е предвидено изискването вливанията на капитал да могат да се предоставят само след тези мерки за изпълнение (34), или предоставянето на вливанията на капитал следва да е невъзможно без да се предприемат тези мерки за изпълнение (35). Според ITD и двете условия не са изпълнени (36).

(60) Освен това ITD посочва изплащането на първия транш от вливането на капитал от PostNord на 4 април 2018 г., за което очевидно не са били необходими мерки за изпълнение и което е извършено преди датата, на която Комисията счита, че е било предоставено вливане на капитал в PostNord. ITD се позовава също така на вливане на капитал в размер на 1 милиард датски крони, предмет на решението от 2018 г., което е могло да се осъществи без никаква мярка за изпълнение.

(61) Освен това ITD счита, че ако Комисията се отклони от аргументацията си в решението за откриване на процедурата (вж. съображения 69—76 от решението за откриване на процедурата), че вливанията на капитал са три отделни мерки (и следователно заключи, че има само една мярка), в такъв случай е необходимо ново решение за откриване на процедура.

3.1.2. Трите вливания на капитал са предоставени на една и съща дата

(62) ITD е на мнение, че дори ако Комисията твърди, че трите вливания на капитал са три отделни мерки, те все пак са предоставени на една и съща дата, а именно на 20 октомври 2017 г., със сключването на споразумението от октомври.

(63) Алтернативно, ако Комисията счита, че вливанията на капитал са били обвързани с одобрението на компенсацията за задължението за предоставяне на универсална услуга, трите вливания на капитал следва да се считат за предоставени на 28 май 2018 г., когато Комисията одобри компенсацията за ЗПУУ.

(64) В тази връзка ITD първо обяснява, че споразумението от октомври е обвързващо както за Дания, така и за Швеция (37), подобно на междуправителственото споразумение, сключено между Дания и Швеция за създаване на консорциум, който се занимава със строителството, управлението и експлоатацията на така наречената постоянна транспортна връзка „Йоресунд“ (Øresund Fixed Link) (38).

(65) Второ, ITD обяснява, че не са необходими мерки за изпълнение, за да влезе в сила споразумението от октомври. Мерките за изпълнение, посочени от Комисията в контекста на вливането на капитал от PostNord към Post Danmark и вливането на капитал от Дания към PostNord, не са били необходими според ITD нито по силата на споразумението от октомври, нито по силата на друг законодателен акт (39), нито е било невъзможно да се предоставят вливанията на капитал без мерки за изпълнение (40). Поради това ITD счита, че датата на предоставяне 11 юни 2018 г. както за вливането на капитал от PostNord към Post Danmark, така и от Дания към PostNord, е неправилна.

(66) ITD се позовава и на публикуването на 15 януари 2021 г. на доклад, изготвен от датския държавен одитор („Rigsrevisionen“). Този доклад представя заключенията на Rigsrevisionen относно адекватността на надзора на счетоводните практики на Post Danmark. Според ITD включената в този доклад графика, както и текстът на доклада, показват, че и трите вливания на капитал представляват една-единствена мярка и са предоставени на една и съща дата, а именно на 20 октомври 2017 г. — денят на споразумението от октомври.

3.1.3. Вливанията на капитал представляват помощ

3.1.3.1. Държавни ресурси, вменяване на отговорност, селективност, нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

(67) Що се отнася до оценката на помощта, извършена от Комисията в решението за откриване на процедурата, ITD приветства преценката на Комисията, че трите вливания на капитал са свързани с държавни ресурси и могат да се вменят в отговорност на Дания, Швеция или и на двете държави, че са селективни и нарушават конкуренцията, и че засягат търговията между държавите членки.

3.1.3.2. Предимство от вливането на капитал от PostNord в Post Danmark

(68) Що се отнася до анализа на дисконтираните парични потоци, изготвен от PostNord, в който се установява, че печалбите за PostNord в резултат от вливането на капитал от PostNord към Post Danmark надвишават загубите от ликвидацията на Post Danmark, ITD твърди, че този анализ не е надежден поради следните причини: а) анализът на дисконтираните парични потоци е извършен от самото PostNord, а не от независим експерт; б) цената на капитала в анализа на дисконтираните парични потоци е подценена, тъй като включва само едно вливане на капитал (т.е. вливането на капитал от PostNord към Post Danmark), докато според ITD всички вливания на капитал са свързани и следователно трябва да се разглеждат като една интервенция, която трябва да се вземе предвид в анализа на дисконтираните парични потоци; в) анализът на дисконтираните парични потоци включва разходи, които не отговарят на изискванията, тъй като в него са включени: (1) ипотечен дълг за недвижими имоти и заеми на Post Danmark, които дружеството няма да може да изплати в случай на ликвидация, докато според датското законодателство е трябвало да се вземат предвид разходите, свързани само със стойността на акциите на PostNord, като се има предвид ликвидационната стойност на активите на Post Danmark; (2) разходи, свързани с отговорностите на публичните органи, като например разходите на гаранта (а именно PostNord) за изплащане на ипотечния дълг и другите заеми на Post Danmark, т.е. форма на държавна помощ, която никой частен инвеститор не би се ангажирал да плати с оглед на катастрофалното финансово състояние на Post Danmark през последните няколко години; (3) непреките разходи, свързани с несъстоятелността, а именно предполагаемите по-високи разходи по заемите на PostNord и загубата на PostNord „поради невъзможността да предлага цялостни логистични решения в скандинавските държави“ (41), както и поради „загубата на полезни взаимодействия и мащаб на операциите в скандинавските държави“ (42), които никой частен инвеститор не би бил готов да плати, и следователно те следва да бъдат изключени, тъй като включват предоставяне на държавна помощ; г) според ITD анализът на дисконтираните парични потоци включва парични потоци, които не отговарят на изискванията, като например компенсацията за ЗПУУ, която е държавна помощ и следователно също трябва да бъде изключена.

(69) Освен това ITD заявява, че: а) дори и да се приеме, че акционерите на Post Danmark ще поемат преките и непреките разходи по несъстоятелността, дисконтираните парични потоци не следва да включват пълния размер на избегнатите разходи по несъстоятелността на Post Danmark, тъй като не е задължително неговата несъстоятелност да бъде избегната чрез предоставянето на вливане на капитал от PostNord; б) приходите в дисконтираните парични потоци са твърде високи и не отчитат риска лицензът за ЗПУУ да не бъде удължен след 2019 г. ITD предложи този риск да бъде взет предвид, като се използва по-висок дисконтов процент (а именно средната претеглена цена на капитала (WACC) за периода от 2020 г. нататък; в) с оглед на 10-процентното намаление на нетните продажби на Post Denmark през 2017 г. оценките в дисконтираните парични потоци за темповете на растеж на пазара на доставка на писма и логистични услуги са твърде оптимистични и следователно съмнителни; г) средната претеглена цена на капитала в дисконтираните парични потоци е твърде ниска, тъй като взема под внимание дружества, съпоставими с PostNord, а не с Post Danmark. Освен това при WACC не се отчита рискът от несъстоятелност като следствие от плана за преобразуване, както не се отчитат и произволните допускания относно бъдещите пазарни условия; д) потенциалната загуба на инвестиционния рейтинг би се дължала на факта, че вливането на капитал от PostNord е финансово необосновано, което от своя страна би доказало, че вливането на капитал от PostNord не отговаря на критерия за частен инвеститор на пазара.

3.1.3.3. Предимство от вливането на капитал от Дания и Швеция в PostNord

(70) ITD счита, че има повече елементи, които поставят под съмнение вливането на капитал от Дания и Швеция, отколкото тези, посочени от Комисията в решението за откриване на процедурата: а) въз основа на споразумението от октомври е ясно, че вливанията на капитал от Дания и Швеция в PostNord трябва да бъдат прехвърлени на Post Danmark и че никой частен пазарен инвеститор няма да влее капитал в Post Danmark; б) и трите вливания на капитал не съответстват на пазарните условия, тъй като през декември 2019 г. Дания отпуска още 112 милиона датски крони (приблизително 15 милиона евро) за удължаване на лиценза за ЗПУУ на Post Danmark за периода от 1 януари 2020 г. до 30 юни 2020 г., за да може Post Danmark A/S да оцелее; в) изчислението на нетната настояща стойност, извършено за вливанията на капитал от Швеция и Дания, за да се покаже тяхното съответствие с пазара в контекста на поддържането на кредитния рейтинг на PostNord, не показва каква е възвръщаемостта (ако има такава); г) не е направено сравнение между стойността на вливанията на капитал и съпоставителния сценарий, при който PostNord би било ликвидирано и следователно никой частен пазарен инвеститор не би направил тези вливания на капитал.

3.2. Dansk Distribution

(71) Dansk Distribution A/S е със седалище в Карлслунде (Дания) и превозва колетни пратки, палети и общи товари. Dansk Distribution твърди, че се конкурира с Post Danmark в сектора на колетните пратки и по-общо в сектора на дистрибуцията. То има интерес да представи мнение, тъй като Dansk Distribution и Post Danmark участват в едни и същи търгове за логистични договори, в които се твърди, че Post Danmark предлага цени, по-ниски от пазарните.

(72) Dansk Distribution представи същото мнение като ITD.

3.3. Dansk Scanning

(73) Dansk Scanning A/S е със седалище в Есбьорг (Дания) и създава цифрови архиви за своите клиенти. То предлага набор от услуги за цифровизация. Dansk Scanning твърди, че се конкурира с Post Danmark в сектора на цифровизираните пощенски услуги, и по-специално на пазара на услуги за сканиране.

(74) Dansk Scanning представи същото мнение като ITD.

3.4. Danske Fragtmænd A/S

(75) Danske Fragtmænd A/S е със седалище в Орхус (Дания) и е дъщерно дружество на Fragtmænd Holding A/S. То предоставя логистични услуги на корпоративни клиенти в Дания. Получава поръчки и впоследствие съхранява, подбира, опакова и разпространява полуфабрикати и промишлени продукти, резервни части, стоки за бита и дълготрайни потребителски стоки. То може да извършва ежедневни доставки и да осигурява доставки от врата до врата. Освен това Danske Fragtmænd е активно на пазара на складови услуги и услуги в областта на информационните технологии.

(76) Dansk Fragtmænd A/S представи същото мнение като ITD.

3.5. Jørgen Jensen Distribution A/S

(77) JJD, със седалище в Икаст (Дания), предоставя услуги по превоз на товари. То предоставя редица транспортни услуги, включително доставка на колетни пратки, товари, палетизирани товари, доставки на дълги разстояния, включващи чувствителни на температура стоки (като храни) и нечувствителни на температура стоки. Освен това JJD развива активна дейност на пазарите на услуги за превоз на товари с вземане и доставка в кратки срокове, както и на куриерски услуги. JJD твърди, че се конкурира с Post Danmark в сектора на транспорта и дистрибуцията. То счита, че вливанията на капитал, предмет на настоящото решение, пряко засягат неговата дейност, тъй като ще дадат възможност на Post Danmark да предлага по-ниски цени от пазарните (15 % до 30 % по-ниски). JJD обяснява, че се е сблъскало с това в контекста на търгове и конкурси, основани на покани от клиенти (43).

(78) JJD представи същото мнение като ITD.

3.6. UPS

(79) UPS е глобален доставчик на специализирани пощенски и транспортни услуги. След Съединените американски щати най-големият пазар на UPS е Европа, където дружеството обслужва 56 държави и територии. От 1988 г. UPS извършва дейност на датския пазар, където предлага вътрешни, международни пощенски, както и логистични услуги, включително експресни и стандартни доставки на колетни пратки, както и редица услуги за въздушен, морски и автомобилен превоз на товари. UPS заявява, че се конкурира пряко с Post Danmark в сектора на неуниверсалните колети, пощенските услуги и логистиката.

(80) Мнението на UPS до голяма степен се припокрива с тези, представени от ITD и други трети страни, но има и специфични коментари, свързани с оценката на принципа за оператор в условията на пазарна икономика.

3.6.1. Вливане на капитал от PostNord в Post Danmark

(81) Първо, UPS заявява, че заложеният темп на растеж в изчисленията на дисконтираните парични потоци може да бъде потвърден, като се сравни надлежно с този на пощенския и логистичния сектор, както е посочено в редица изследвания и други източници (44).

(82) UPS също така предполага, че способността на PostNord да прогнозира точно очакваните резултати по конкретни цели, като например темпа на растеж на приходите и EBIT на дружеството, следва да бъде поставена под въпрос. Последното може да се оцени чрез „бек-тестване“ на историческия план спрямо действителните резултати за тези цели.

(83) Освен това UPS твърди, че допълнителните разходи по заеми в резултат от понижаване на рейтинга следва да бъдат включени в изчисляването на дисконтираните парични потоци не само в сценария на несъстоятелност при липса на вливане на капитал от PostNord, но и в сценария, при който се извършва вливане на капитал от PostNord. UPS счита, че това би било в съответствие с изявлението на датските органи, че кредитният рейтинг на PostNord може да се влоши също така вследствие на вливането на капитал в Post Danmark.

3.6.2. Вливания на капитал от Дания и Швеция в PostNord

(84) UPS твърди, че за да се определи дали вливанията на капитал от Дания и Швеция биха се осъществили от частен инвеститор, е трябвало да се извърши по-подробна оценка на предполагаемите допълнителни разходи по заеми, произтичащи от понижаването на кредитния рейтинг на PostNord. В тази оценка е следвало да се вземат предвид очакваните бъдещи нужди от финансиране под формата на анализ на прогнозните парични потоци и преглед на съществуващия дълг.

3.7. Анонимна трета страна

(85) Анонимната трета страна твърди, че се конкурира с Post Danmark в сектора на доставката на колетни пратки и товари.

(86) Анонимната трета страна представи същото мнение като ITD.

4. МНЕНИЯ НА ДАНИЯ И ШВЕЦИЯ

4.1. Съвместни мнения на Дания и Швеция относно решението за откриване на процедурата

(87) В съвместните си мнения Швеция и Дания посочват, че като отделни и независими собственици на PostNord AB са направили собствени оценки на икономическата обосновка на съответните си вливания на капитал. Поради тази причина техните мнения относно вливанията на капитал от Дания и Швеция са представени поотделно в раздели 4.2 и 4.3.

(88) В приложение към съвместните си мнения Швеция и Дания представиха мнението на PostNord AB относно решението за откриване на процедурата. Според PostNord AB „Правителствата на Дания и Швеция поискаха от PostNord AB да коментира частите от решението за откриване на процедурата и становищата на трети страни относно вътрешногруповите трансфери“. Тъй като Швеция и Дания са представили мнението на PostNord AB, Комисията третира това мнение като мнения на Дания и Швеция.

4.1.1. Вливанията на капитал представляват три отделни мерки

(89) На първо място, Швеция и Дания отбелязват, че не само трите вливания на капитал са отделни мерки, но и компенсацията за ЗПУУ за Post Danmark за периода 2017—2019 г. е отделна мярка. Те твърдят, че това произтича от споразумението от октомври, според което плащането от Дания на компенсацията за задължението за предоставяне на универсална услуга е било условие за датското вливане на капитал от 267 милиона шведски крони и шведското вливане на капитал от 400 милиона шведски крони. По подобен начин компенсацията за ЗПУУ е била необходима за оценката на PostNord Group, че нейното вливане на капитал ще бъде при пазарни условия. Според Дания и Швеция извършването на вливане на капитал (в съответствие с пазарните условия), което зависи от плащането на съвместима държавна помощ в полза на същото предприятие, е широко прието в практиката на Комисията (45).

(90) Второ, Дания и Швеция са съгласни с Комисията, че трите вливания на капитал представляват три отделни мерки. В това отношение те твърдят, че съображенията на Комисията (а именно фактът, че мерките се предоставят от различни инвеститори с различни финансови разходи, различни изисквания за възвръщаемост и процес на вземане на решения, че мерките имат различни бенефициери и различни цели) са подходящи и подкрепени от решението по дело Гърция/Комисия (46). По това дело Общият съд постановява, че Комисията е следвало да се позове на всички релевантни фактически и правни елементи, а не само на техния контекст и на хронологичната последователност на мерките.

(91) Освен това Дания и Швеция подчертават, че Швеция не е имала никакви задължения, произтичащи от Директива 97/67/ЕО на територията на Дания, и следователно не би имала други стимули, освен да вземе икономически обосновани инвестиционни решения, свързани с финансирането от PostNord Group на плана за преобразуване на Post Danmark. От това следва, че интересът на Швеция към Post Danmark е чисто търговски.

(92) Освен това Дания и Швеция обясняват, че в съдебната практика се признава, че няколко публични органа на една и съща държава членка следва да се разглеждат като отделни икономически оператори на пазара (47). По тази причина те смятат за безспорно, че две различни държави следва да се разглеждат като два отделни и индивидуални пазарни участника.

(93) Според Дания и Швеция те не само са различни инвеститори, но те и PostNord Group също са различни инвеститори. Това би следвало най-вече от анализа на рентабилността (или намаляването на загубите), направен от PostNord Group преди инвестицията ѝ в Post Danmark, който се различава от анализа на Дания и Швеция.

(94) Що се отнася до вливанията на капитал с различни бенефициери, Дания и Швеция смятат, че позоваванията на заинтересованите страни на споразумението от октомври, за което се твърди, че Post Danmark е определено като единствен бенефициер, не са обосновани, тъй като споразумението от октомври не е имало за цел да се определят действителните бенефициери за целите на държавната помощ. Споразумението от октомври е по-скоро принципно споразумение и това става ясно от формулировката му. Дания и Швеция обясниха, че съответните им вливания на капитал не са вливания в Post Danmark и следователно биха били предимно в полза на PostNord AB.

(95) Дания и Швеция обясняват, че всяка възможна непряка полза, която Post Danmark може да получи поради техните вливания на капитал, е твърде непряка, за да представлява предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Освен това други дъщерни дружества на PostNord Group биха получили подобно непряко предимство.

(96) Що се отнася до мерките, които имат различни цели, Дания и Швеция първо обясняват, че PostNord Group е направила вливане на капитал в Post Danmark с цел да улесни изпълнението на плана за преобразуване и да увеличи стойността за акционерите (или да намали потенциалните загуби). Второ, със съответните си вливания на капитал Дания и Швеция са целили да намалят риска от това да се счита, че цялата PostNord Group няма инвестиционен рейтинг, и по този начин да запазят или да увеличат стойността за акционерите.

4.1.2. Трите вливания на капитал са предоставени на различни дати.

(97) Дания и Швеция смятат, че е важно да разяснят националните си процедури за вземане на решения, приложими към съответните вливания на капитал, и да коригират решението за откриване на процедурата по отношение на това кога действително са били предоставени техните съответни вливания на капитал.

(98) В Дания всички разходи, които не са включени в държавния бюджет, както е описано в годишния финансов закон, изискват отделно правно основание, за да бъдат правно валидни. Финансовата комисия на парламента може да предостави такова правно основание под формата на министерско постановление (Akstykke) след искане, отправено от компетентното министерство (в случая Министерството на транспорта, строителството и жилищната политика). След като бъде прието, държавата запазва средствата за целта, описана в министерското постановление, и впоследствие министерството може да се разпорежда със средствата чрез сметката си при спазване на условията на министерското постановление. Приемането на министерското постановление не води до задължение за министерството да се разпорежда със средствата, а само до създаване на правно основание за това. Ако министерството не използва средствата (например поради невъзможност за финализиране на дадена сделка, забавяне или отмяна на определени проекти), средствата се връщат на Министерството на финансите. Министерското постановление за датското вливане на капитал е министерското постановление от 17 май 2018 г.

(99) В Швеция правителството се нуждае от мандат от парламента, за да прави промени в портфейла си от дружества, включително за вливания на капитал. Подобен мандат от парламента дава възможност на правителството да действа. По правило обаче той не го задължава да действа в определено време или по определен начин. Може да мине доста време между одобрението от парламента, което дава възможност на правителството да действа, и момента, в който правителството действително действа, ако изобщо действа. В края на 2019 г. шведското правителство имаше няколко мандата за действие, по които не е взело решение да действа частично или изцяло (48). Шведското вливане на капитал в PostNord AB изисква решение на правителството и съответно мандат от парламента.

(100) С оглед на съображения 97—99 Дания и Швеция правят разграничение между датата, на която са взети инвестиционните решения (с други думи, всяка оценка на съответствието с пазара е трябвало да бъде направена преди тази дата), датата, на която са отпуснати средствата за вливанията на капитал, и датата, на която те са предоставени или изплатени на бенефициера. Тези три момента във времето са показани на фигура 3, представена от Дания и Швеция: Фигура 3 Хронология на предоставянето на трите вливания на капитал:

(101) Дания и Швеция поясняват, че от фигура 3 следва, че: а) посоченото инвестиционно решение на датския собственик от 17 май 2018 г. е министерското постановление, посочено в съображение 98; б) инвестиционното решение на шведския собственик от 29 ноември 2018 г. (49) е взето след решението на парламента от 12 декември 2017 г. (50), което е дало възможност на правителството да го вземе; в) Инвестиционното решение на PostNord от 11 юни 2018 г. е взето след сключването на споразумението за изпълнение (вж. съображение 25) и последвалото решение на Съвета на директорите от същия ден, че вливането на капитал би било икономически разумно; г) Дания предоставя своето вливане на капитал едва на 10 декември 2018 г., когато е изплатено. Дания счита, че преди тази дата PostNord AB не е имало законно право да получи капитала. Според Дания министерското постановление от 17 май 2018 г. не я задължава да предостави помощта (вж. съображение 98); д) Швеция предоставя своето вливане на капитал на 29 ноември 2018 г. — същата дата, на която е взето инвестиционното решение; е) PostNord предоставя своето вливане на капитал на 11 юни 2018 г. — същата дата, на която е взето инвестиционното решение; Това е в съответствие със заключението на Комисията в съображение 82 от решението за откриване на процедурата; ж) Дания изплаща своето вливане на капитал на 10 декември 2018 г. — същата дата като датата на предоставяне; з) Швеция изплаща своето вливане на капитал на 10 декември 2018 г.; и) PostNord Group изплаща своето вливане на капитал (минус 150 милиона датски крони, вече изплатени на 4 април 2018 г.) на 18 юни 2018 г. — същата дата, на която е изплатена и компенсацията за задължението за предоставяне на универсална услуга, одобрена по дело SA.47707.

4.1.3. Вливането на капитал от PostNord Group в Post Danmark не включва държавна помощ

4.1.3.1. Съвместни мнения на Дания и Швеция относно вменяването на отговорност, държавните ресурси и нарушаването на конкуренцията

(102) Датските и шведските органи твърдят, че вливането на капитал от PostNord Group към Post Danmark представлява само трансфер в рамките на едно и също предприятие (т.е. PostNord Group) и не променя условията на конкуренция на пазара (51), тъй като Post Danmark вече е присъствало и е осъществявало дейност на пазара.

(103) В това отношение Дания и Швеция поясняват, че от решението на Съда по делото ENEA следва, че „ресурси на публични предприятия могат да се считат за държавни ресурси, когато държавата е в състояние, посредством упражняването на своето доминиращо влияние върху тези предприятия, да насочва използването на техните ресурси, за да финансира предимства в полза на други предприятия“ (подчертаването е добавено от датските и шведските органи) (52).

(104) В настоящия случай обаче датските и шведските органи смятат, че нито Дания, нито Швеция са били в състояние да насочат използването на ресурсите на PostNord Group към Post Danmark, но по-важното е, че прехвърлянето на средства между различните структури в PostNord (като вливането на капитал от Групата) не би било равносилно на предимство „в полза на други предприятия“ (53), а би било просто трансфер в рамките на едно и също предприятие (PostNord).

(105) Освен това датските и шведските органи поясняват, като отново се позовават на делото ENEA (54), че поведението на PostNord AB не е „зависело от инструкции на публичните органи“ и следователно не може да бъде вменено в отговорност на Дания или Швеция.

(106) В този контекст Дания и Швеция твърдят също така, че от съдебната практика на Съюза по делото Stardust Marine следва, че когато решенията се вземат от публични предприятия, самият факт, че публичното предприятие е под държавен контрол, не е достатъчен, за да бъдат вменени на държавата мерките, предприети от това предприятие. Всъщност трябва да се докаже, че публичните органи може да се считат за участвали в приемането на мярката, като тази отговорност на държавата може да бъде изведена от набор от показатели (55).

(107) Датските и шведските органи поясняват, че преводът на 150 милиона датски крони, извършен на 4 април 2018 г., е бил извършен, за да се гарантира, че Post Danmark е в състояние да продължи да функционира, докато изчаква очакваното одобрение от Комисията на компенсацията за ЗПУУ и последващото изпълнение на плана за преобразуване от PostNord Group, включително вливането на капитал от PostNord Group. Освен това няма доказателства, че Дания и Швеция са участвали по един или друг начин в решението за трансфера на 150 милиона датски крони.

(108) Що се отнася до трансферите, направени през юни 2018 г. и февруари 2019 г., тези вноски са част от решението на PostNord AB от 11 юни 2018 г. за изпълнение на плана за преобразуване (датата на споразумението за изпълнение, вж. съображение 25). Освен това по отношение на тези два трансфера Дания и Швеция твърдят, че няма доказателства, че са участвали в решението на PostNord AB да пристъпи към изпълнението на плана за преобразуване (включително извършването на вътрешните трансфери от 18 юни 2018 г. и 4 февруари 2019 г.), освен в качеството си на акционери на PostNord AB. Поради това Дания и Швеция смятат, че Комисията греши, като посочва в съображение 87 от решението за откриване на процедурата, че вътрешният трансфер на капитал може да се вмени на Дания и Швеция, тъй като е бил част от споразумението от октомври. В тази връзка Дания и Швеция твърдят, че споразумението от октомври ангажира само двамата собственици (Дания и Швеция), но не и PostNord Group.

(109) Освен това Дания и Швеция твърдят, че споменаването в параграфи 1 и 4 от споразумението от октомври на намерението на PostNord AB да приложи новия производствен модел и свързаното с него вливане на капитал от PostNord Group към Post Danmark е просто излагане на фактическия контекст на споразумението от октомври. Това не означава, че Дания и Швеция носят отговорност за решението на PostNord AB да изпълни плана за преобразуване. Това се потвърждава от факта, че: а) по инициатива на PostNord AB планът за преобразуване е изготвен още през есента на 2016 г.; б) вътрешният капиталов трансфер към Post Danmark е бил извършен още през февруари 2017 г.; и в) основополагащите анализи и оценки на ситуацията и бизнес плана на Post Danmark са извършени от PostNord AB, а не от Дания и Швеция.

(110) Според Дания и Швеция фактът, че предоставянето от Дания на компенсация за задължението за предоставяне на универсална услуга е било обвързано с изпълнението на плана за преобразуване (параграф 9 от споразумението от октомври), само допълнително подчертава, че решението за изпълнение на този план за преобразуване е било на PostNord AB, тъй като условието би било излишно, ако PostNord AB вече е било задължено да го направи.

4.1.3.2. Съвместни мнения на Дания и Швеция относно липсата на предимство

(111) Дания и Швеция твърдят, че PostNord Group е извършила вливането на капитал в Post Danmark в съответствие с принципа за оператор в условията на пазарна икономика. Решението на PostNord да извърши вътрешните капиталови трансфери се основава на методи, които са в съответствие с пазарната практика, като например анализа на дисконтираните парични потоци, модела за оценка на капиталови активи и средната претеглена цена на капитала (WACC).

(112) По-специално както Дания, така и Швеция твърдят, че темповете на растеж на Post Danmark на пазара за доставка на писма ([…] % годишно), логистичния пазар ([…] %) и общия (комбиниран) растеж (т.е. очаква се да достигнат […] % през 2026 г. и […] % след 2026 г.), приети в модела за дисконтираните парични потоци, са консервативни. Това се основава на очакванията, че бизнесът с логистични услуги ще расте с минимален темп, равен на базовия растеж на БВП, и че спадът в бизнеса с доставка на писма се очаква да се забави до 2022 г. и да се стабилизира през 2026 г. Прогнозните темпове на растеж се основават на тенденциите през последните няколко години и отчитат прогнозната инфлация и ръста на населението. Предполагаемото забавяне в спада на услугите за доставка на писма до 2022 г. се основава на факта, че голяма част от датските пощенски пратки вече са цифровизирани (приблизително 80 % от обемите в сравнение с 2001 г.), и на предположението, че останалата част от пощенските пратки ще намалява с много по-бавни темпове в сравнение с първата, много голяма част (56).

(113) Освен това Дания и Швеция твърдят, че при сценарий на несъстоятелност на Post Danmark пазарът би се усъмнил в способността и желанието на PostNord Group да подкрепя останалите дъщерни дружества. При такъв сценарий неофициалният кредитен рейтинг на PostNord AB ще бъде значително понижен от еквивалента на слаб инвестиционен клас в областта на […] до спекулативен клас в областта на […]. Това би съответствало на разлика между […] облигация и […] облигация от […] базисни пункта (BPS) или еквивалента на […] % доходност. В това отношение Дания и Швеция смятат, че допускането за […] % увеличение на разходите по заеми при сценарий на несъстоятелност е консервативно. В същото време увеличените разходи по заеми са изчислени въз основа на […] SEK брутен дълг, който се счита за средното салдо на лихвоносните задължения, необходимо между 2018 г. и 2026 г. за финансиране на PostNord Group при сценарий за несъстоятелност на Post Danmark.

(114) Дания и Швеция твърдят, че ако Post Danmark изпадне в несъстоятелност, PostNord ще загуби конкурентното предимство, осигурявано от цялостната скандинавска мрежа, заедно с комбинираните полезни взаимодействия в настоящия производствен модел. Това би довело до загуба на приходи в размер на […] % от собствените скандинавски операции на PostNord до 2026 г. (индекс с инфлацията и ръста на пратките), възлизаща на […] милиона шведски крони, докато съответното въздействие върху печалбата преди лихви, данъци и амортизация (EBITDA) би било […] %.

(115) Дания и Швеция представиха два подробни количествени анализа, за да докажат съответствието с пазара на вливането на капитал от PostNord Group. Тези анализи доразвиват изчисленията, които PostNord Group е направила преди инвестицията. И двата анализа са модели на дисконтираните парични потоци, основани на прогнози за разходите и приходите, дисконтирани към момента на инвестицията, за да се определи общата рентабилност на тази инвестиция. Основната разлика между двата анализа е видът на печалбата, която те разглеждат.

(116) При първия анализ (представен в таблица 2) първо се изчислява стойността на предприятието, за да се изчисли стойността на собствения капитал. Той се състои от модел на дисконтираните парични потоци по отношение на нетните парични потоци, натрупани на нивото на Post Danmark като цяло, а именно печалбите, налични за разпределение както за покриване на дълга, така и за разпределение на акционерите (нетни парични потоци за фирмата), дисконтирани с WACC на Post Danmark. В допълнение към тези печалби първият анализ включва потенциалните загуби, които PostNord Group би понесла в случай на съпоставителен сценарий, при който Post Danmark фалира. Тези загуби включват, наред с другото, по-високи разходи за лихви поради потенциални опасения относно способността на PostNord Group да обслужва дълга си, приходите, дължащи се на полезните взаимодействия между Post Danmark и другите дейности на PostNord Group, и приходите, които PostNord Group получава от Post Danmark като компенсация за разходите на ниво група (като разходи за […] и […]). Стойността на собствения капитал се изчислява, като от стойността на предприятието се извади нетният дълг. Таблица 2 Post Danmark A/S — модел на дисконтираните парични потоци за оценка на вливането на капитал от PostNord Group — стойност на предприятието/фирмата (сумите са в милиони датски крони) 2018 г. 2019 г. 2020 г. 2021 г. 2022 г. 2023 г. 2024 г. 2025 г. 2026 г. Допускания за терминалната стойност на предприятието/фирмата Печалба преди лихви, данъци и амортизация (EBITDA) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Капиталови разходи […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Промяна в нетни краткосрочни активи […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Увеличение на собствения капитал за ЗПУУ 1 161 Нетно увеличение на провизиите […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Данък върху EBIT […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] FCFF (вкл. ЗПУУ) (нетен паричен поток за фирмата) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] WACC […] % Терминален темп на растеж на FCFF […] % Терминална стойност на предприятието/фирмата […] Настояща стойност (НС) на FCFF (А) […] НС на терминалната стойност на предприятието/фирмата (Б) […] Стойност на предприятието/фирмата (В)=(А)+(Б) […] Нетен дълг (Г) […] Стойност на собствения капитал (Д)=(В)-(Г) […] НС на последиците от несъстоятелността (Е) […] Загуби от собствения капитал на PostNord Group при сценарий за ликвидация на Post Danmark (Ж)=(Е)-(Д) […] Вливане на капитал от PostNord Group З) -2 339

(117) Според Дания и Швеция от таблица 2 следва, че в случай на сценарий за ликвидация на Post Danmark загубите, които PostNord Group (като единствен акционер) би претърпяла (а именно загуби от собствения капитал, („Ж“) в размер на […] милиона датски крони, биха били по-високи от разходите, които PostNord Group действително е претърпяла, като е вложила капитал („З“) в размер на 2 339 милиона датски крони, за да подкрепи Post Danmark.

(118) Вторият количествен анализ (представен в таблица 3) е насочен пряко върху стойността на собствения капитал и се състои в прилагането на метода на дисконтираните парични потоци (DCF), който се основава на печалбите, начислявани само на собственика на Post Danmark, т.е. PostNord Group. При метода на дисконтираните парични потоци към собствения капитал за отправна точка се вземат същите нетни парични потоци за предприятието, използвани в първия анализ, и след това се изваждат разходите за лихви по дълга, възстановяването на разходи по заеми и входящите парични потоци от нови заеми на ниво Post Danmark и така се стига до нетните парични потоци към собствения капитал. Този нетен паричен поток се дисконтира с цената на собствения капитал на собственика (PostNord Group). Подобно на първия анализ, при изчисляването на стойността на собствения капитал, предоставена от Дания, се отчитат отрицателните последици за PostNord Group в съпоставителния сценарий. Таблица 3 Post Danmark A/S — модел за оценка на дисконтираните парични потоци за вливането на капитал от PostNord Group — стойност на собствения капитал (сумите са в милиони датски крони) 2018 г. 2019 г. 2020 г. 2021 г. 2022 г. 2023 г. 2024 г. 2025 г. 2026 г. Допускания за терминалната стойност на собствения капитал FCFF (вкл. ЗПУУ) (нетен паричен поток за фирмата) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Увеличение на собствения капитал за ЗПУУ -1 161 Нетен паричен поток за фирмата (без ЗПУУ) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Изменение на нетния дълг […] […] […] […] […] […] […] […] […] Разходи за лихви […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Разлики в данъка между FCF за фирмата и FCF към собствения капитал (FCFЕ) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Увеличение на собствения капитал за ЗПУУ 1 161 FCFЕ (вкл. ЗПУУ) (нетен паричен поток към собствения капитал) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Цена на собствения капитал […] % Терминален темп на растеж на FCFE […] % Терминална стойност на собствения капитал […] Настояща стойност на FCFE (А) […] НС на терминалната стойност на собствения капитал (Б) […] Стойност на собствения капитал (Д)=(А)+(Б) […] НС на последиците от несъстоятелността (Е) […] Загуби от собствения капитал на PostNord Group при сценарий за ликвидация на Post Danmark (Ж)=(Е)-(Д) […] Вливане на капитал от PostNord Group З) -2 339

(119) Според Дания и Швеция от таблица 3 следва, че в случай на сценарий за ликвидация на Post Danmark загубите, които PostNord Group (като единствен акционер) би претърпяла (а именно загуби от собствения капитал, („Ж“) в размер на […] милиона датски крони, биха били по-високи от разходите, които PostNord Group действително е претърпяла, като е вложила капитал („З“) в размер на 2 339 милиона датски крони, за да подкрепи Post Danmark.

(120) Според Дания и Швеция и двата анализа, представени в съображения 116 и 118, доказват съответствие с пазара на вливането на капитал от PostNord Group, тъй като настоящата стойност на загубите, избегнати поради вливането на капитал, е по-висока от разходите за това вливане.

(121) Тези анализи също така показват (както се вижда от таблица 4), че вътрешната норма на възвръщаемост („IRR“) от […] % на вливането на капитал от PostNord Group в Post Danmark би надвишила минималната възвръщаемост, изисквана от оператор в условията на пазарна икономика, т.е. цената на собствения капитал от […] %, както е пояснено по-долу в съображение 148. Баланс в края на периода

Дата на паричния поток 31 декември 2017 г. 30 юни 2018 г. 30 юни 2019 г. 29 юни 2020 г. 29 юни 2021 г. 30 юни 2022 г. 30 юни 2023 г. 29 юни 2024 г. 29 юни 2025 г. 30 юни 2026 г. Терминална стойност на собствения капитал Нетни краткосрочни активи […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Дълготрайни материални активи […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Краткосрочни активи за финансиране […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Нетен паричен поток към собствения капитал (вкл. ЗПУУ) […] […] […] […] […] […] […] […] […] Излишни налични средства […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Финансови дълготрайни активи […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Провизии […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Заеми към кредитни институции […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Нетни финансови активи и пасиви […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Собствен капитал […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Вливане на капитал от инвеститори (-) /дивиденти (+) -2 339 […] […] […] […] […] […] […] […] […] IRR на собствения капитал […] % Цена на собствения капитал […] %

(122) Дания и Швеция твърдят, че приложените допускания в моделите за дисконтираните парични потоци са предпазливи и консервативни, тъй като, както е видно от средната претеглена цена на капитала (WACC) на извадката от предприятия-аналози от пощенския сектор, използваната в модела на дисконтираните парични потоци WACC от […] % е с […] процентни пункта […] от тази за сравнимите предприятия. Освен това прогнозите за рентабилността са разумни и обосновани с пазарни проучвания (57), а предположенията за темповете на растеж на приходите и рентабилността на Post Danmark са сравнени с извадка от предприятия-аналози на Post Danmark (58).

4.1.4. Вливанията на капитал от Дания и Швеция в PostNord AB не са свързани с държавна помощ

(123) По отношение на това дали Дания и Швеция, в качеството си на собственици и инвеститори в PostNord AB, е трябвало да оценят вероятността PostNord AB да загуби инвестиционния си рейтинг при липса на вливане на капитал, те твърдят, че подобно изискване е много спекулативно. Освен това те смятат, че съпоставимите собственици, които обмислят дали да инвестират в собственото си дружество (както Дания и Швеция твърдят, че са направили), имат подробни познания за собствените си предприятия, но не е задължително да са описали, изчислили и документирали изрично и подробно всички тези ефекти, преди да направят конкретна инвестиция. Изискването за такава документация би надхвърлило значително документацията, която нормалните пазарни участници биха изготвили преди такива инвестиции. Частните предприятия в подобни ситуации обикновено се ръководят от т.нар. правило за преценка на стопанската дейност, т.е. от стандарта, по който ръководството на предприятието може да носи отговорност за своите решения. Решаващият въпрос според това правило е дали основанието за решението е било разумно и дали решението е взето в интерес на предприятието.

(124) Швеция и Дания твърдят, че основанието за вземане на решение за вливане на капитал в PostNord AB е било разумно, достатъчно и подобно на това, което би изисквал съпоставим частен инвеститор, поради следните причини: а) преди да вземат инвестиционните си решения, Дания и Швеция са се консултирали с външни финансови консултанти, които са извършили икономически оценки за съответствие с пазара и са препоръчали извършването на вливанията на капитал; б) Дания и Швеция са доказали, че вливанията на капитал са разумни инвестиции, като са определили количествено предвидените разходи при непредоставяне на капитала и са направили по-качествени оценки на положителните и отрицателните ефекти от вливанията на капитал; и в) Дания и Швеция са доказали, че не са имали други мотиви за извършване на инвестиция в PostNord AB, освен да вземат икономически обосновани инвестиционни решения, свързани с финансирането от PostNord на изпълнението на плана за преобразуване на Post Danmark.

(125) Според Дания и Швеция анализът на дисконтираните парични потоци показва, че инвестициите им имат положителна възвръщаемост под формата на създаване на стойност, тъй като в случай на загуба на инвестиционния си рейтинг PostNord AB би претърпяло загуби от стойността на предприятието в размер на 1 071 милиона шведски крони. Това би надвишило действителните общи разходи в размер на 667 милиона шведски крони, които Дания и Швеция са понесли, а именно общия размер на вложения от тях капитал. Те са разчитали на ефекта от своите инвестиции върху стойността на предприятието (ЕV) на PostNord AB и целта им да защитят стойността си като акционери (т.е. стойността на собствения капитал от […] SEK) и според тях принципът за оператор в условията на пазарна икономика не изисква собствениците да извършват икономически оценки въз основа на съпоставителен сценарий, при който PostNord AB ще бъде ликвидирано.

(126) Освен това Дания и Швеция твърдят, че макар това да не е било изрично споменато в икономическите анализи на собствениците, те са били съвсем наясно с нуждите от рефинансиране на PostNord. Освен това Дания и Швеция са ангажирали финансови консултанти (SEB и Rothschild), които са извършили задълбочени анализи на финансовото състояние на PostNord. В тези анализи е взет предвид падежът на заемите, които ще бъдат рефинансирани. Следователно според Дания и Швеция предположението, че PostNord се нуждае от значително рефинансиране и поради тази причина има конкретна нужда да остане в инвестиционен клас, за да може да получи достъп до кредитния пазар и да бъде гъвкаво при избора на най-подходящите и евтини източници на финансиране, е надлежно обосновано.

(127) Накрая, Дания и Швеция твърдят, че макар да не се изискват в оценката на принципа за оператор в условията на пазарна икономика, последващите доказателства, като например доходността на облигациите, емитирани от PostNord и други предприятия-аналози през 2018 г. и 2019 г., показват, че вливанията на капитал действително са били в съответствие с пазара и че без тях разходите за лихви биха могли да се увеличат с […] базисни пункта.

4.2. Мнение на Дания относно решението за откриване на процедурата

(128) Отделните коментари на Дания се отнасят само до вливанията на капитал от самата нея и от Швеция. Дания твърди, че оценката на вероятността PostNord AB да загуби инвестиционния си рейтинг със и без вливанията на капитал от нея и от Швеция не е била изрична, а имплицитна в оценката на датските органи, направена преди тяхното инвестиционно решение. Според оценката е вероятно (т.е. от […] % до […] % сигурно) PostNord AB да загуби инвестиционния си рейтинг при липса на вливане на капитал от Дания и Швеция.

(129) С вливането на капитал от Дания и Швеция в размер на 667 милиона шведски крони е щяло да се гарантира, че съотношението на нетния дълг към EBITDA ще остане под […] през следващите години — ниво, което обикновено се изисква от финансовия пазар за преминаване в инвестиционен клас. Освен това вливането на капитал от собствениците само по себе си би засилило кредитоспособността на дружеството, като даде сигнал на финансовите пазари, че собствениците са оценили и вярват в бъдещите финансови резултати на PostNord AB.

(130) Дания заявява, че не би било стандартна пазарна практика да се пристъпва към точно финансово изчисление на съпоставителния сценарий и действителния сценарий за това дали кредитният рейтинг на PostNord AB ще бъде запазен единствено поради вливанията на капитал от Дания и Швеция, тъй като с оглед на оперативното преобразуване на Post Danmark може да се очаква, че при всички случаи кредитоспособността на PostNord AB постепенно ще се подобри.

(131) Дания обаче също така счита, че анализът на Rothschild е предоставил илюстративен, но реалистичен пример за потенциалните загуби на PostNord AB от попадането му в неинвестиционен клас, въз основа на общите задължения, съществуващи през 2017 г. (т.е. […] SEK), и при допускане за срок до падеж от […] години. Този анализ показва, че PostNord AB е трябвало да бъде с инвестиционен клас, за да си осигури ниски лихви за рефинансиране на задълженията, чийто падеж настъпва в близко бъдеще. Следователно анализът показва, че реалистичният риск от спад в стойността на предприятието на PostNord AB поради увеличените инвестиционни разходи би подтикнал всеки частен инвеститор собственик при сходни обстоятелства да влее капитал без нивото на детайлност на оценката, изисквано от Комисията.

(132) Дания също така твърди, че периодът, в който инвестиционният рейтинг на PostNord AB е щял да бъде запазен поради вливането на капитал от Дания и Швеция, е несигурен. Въпреки това, тъй като по-голямата част от задълженията на PostNord AB е трябвало да бъдат рефинансирани през 2018—2019 г., за PostNord AB е било от решаващо значение да запази инвестиционния си рейтинг през този период. Освен това PostNord AB извършва дейност на пазар, който е в процес на значителна промяна, което би означавало, че финансовите пазари вероятно ще прилагат по-строги критерии за разграничаване между инвестиционен и неинвестиционен рейтинг и ще проявяват по-малка гъвкавост по отношение на съотношението на нетния дълг към EBITDA. При тези обстоятелства инвестиционният рейтинг на PostNord AB е щял да остане важен за няколко години, дори и след приключване на преобразуването на Post Danmark.

(133) Дания твърди, че съотношението на нетния дълг към EBITDA е един от основните финансови показатели, използвани от агенциите за кредитен рейтинг за определяне на риска от неизпълнение от страна на емитента, поради което поддържането на това специфично съотношение под определен праг би било от решаващо значение за PostNord AB, за да запази инвестиционния си рейтинг. Същевременно финансовите пазари могат да определят своите кредитни оценки само на база на очакваните бъдещи резултати, например вероятността за успешно преобразуване на Post Danmark. В този контекст вливанията на капитал от Дания и Швеция в PostNord AB биха повлияли положително на направената от пазара оценка на риска.

4.3. Мнение на Швеция относно решението за откриване на процедурата

(134) Отделните коментари на Швеция се отнасят само до вливанията на капитал от самата нея и от Дания. Швеция твърди, че ако PostNord Group беше прехвърлила капитал на Post Danmark без компенсацията за ЗПУУ от Дания или вливанията на капитал в PostNord AB от страна на акционерите, изпълнението на плана за преобразуване на Post Danmark щеше да погълне финансовите ресурси на PostNord Group до степен, в която цялата група би била изложена на риск.

(135) Съгласно оценката на Швеция въздействието на несъстоятелността на Post Danmark върху стойността на собствения капитал на шведското дялово участие в PostNord AB като цяло е несигурно, но се оценява като отрицателно.

(136) Швеция твърди, че без вливането на капитал и без компенсацията за ЗПУУ за Post Danmark PostNord Group би попаднала в неинвестиционен клас със значителен финансов риск, повишени разходи по заеми и ограничена финансова гъвкавост. По-ниският рейтинг би могъл да доведе до неблагоприятно въздействие върху отношенията с клиентите и доставчиците, трудности при задържането на талантливи служители, както и други показателни последствия от липсата на (капиталова) подкрепа от страна на собственика. Поради това Швеция счита, че е било от решаващо значение да се осигури ниво на финансов риск, съответстващо на кредитен рейтинг от инвестиционен клас или близък до него […], който е съпоставим с този на сходните предприятия.

(137) Въз основа на анализ на дисконтираните парични потоци Швеция стига до заключението, че като се включи датската помощ в размер на 1 533 милиона шведски крони, свързана с компенсацията за ЗПУУ за периода 2017—2019 г., нетната настояща стойност на датския бизнес се увеличава от […] SEK на […] SEK, което впоследствие води до увеличаване на стойността на собствения капитал. Увеличението на стойността на собствения капитал на шведския акционер в размер на […] SEK явно надхвърля неговата инвестиция от 400 милиона шведски крони, което показва, че решението на Швеция да влее капитал в PostNord AB е било в съответствие с принципа за оператор в условията на пазарна икономика.

4.4. Коментари на Дания и Швеция относно мненията на третите страни

4.4.1. Трите вливания на капитал представляват три отделни мерки, не една-единствена мярка

(138) Поради причините, обяснени в раздел 4.1.1, Дания и Швеция не са съгласни с ITD и другите трети страни, че трите вливания на капитал следва да се разглеждат като една мярка. Дания и Швеция също така отбелязват, като се позовават на съображение 75 от решението за откриване на процедурата, че компенсацията за ЗПУУ за периода 2017—2019 г. е отделна мярка.

(139) По-специално Дания и Швеция смятат, че не може да се приеме твърдението на ITD, че за да се отговори на въпроса дали няколко мерки следва да се анализират поотделно, трябва да се разгледат „обстоятелствата на бенефициера, а не обстоятелствата на инвеститорите“. Дания и Швеция смятат, че спазването на принципа за оператор в условията на пазарна икономика следва да зависи от икономическата логика, разглеждана от гледна точка на всеки инвеститор (59).

(140) По отношение на целта на трите вливания на капитал и твърдението на ITD, че предполагаемият недостиг на финансиране — разликата между очакваните разходи за новия производствен модел (а именно 5 милиарда шведски крони съгласно споразумението от октомври) и вливането на капитал от PostNord Group в размер на 2,339 милиарда датски крони би означавало, че вливанията на капитал от Швеция и Дания всъщност са предназначени също така за плана за преобразуване (60), Дания и Швеция отбелязват, че очакваните разходи за новия производствен модел, както е посочено в споразумението от октомври, не са равни на нуждата от капитал, тъй като очакваните разходи включват прогнозни оперативни загуби, понесени от самото Post Danmark, което прави нуждата от капитал по-малка.

(141) По отношение на твърдението на ITD, че крайният бенефициер на трите вливания на капитал е Post Danmark (вж. съображение 58), Дания и Швеция отбелязват, че споразумението от октомври няма за цел да се определи действителният бенефициер за целите на държавната помощ. Това е по-скоро принципно споразумение, което впоследствие е изпълнено с правно обвързващи ангажименти спрямо PostNord AB.

4.4.2. Трите вливания на капитал не са предоставени на датата на споразумението от октомври

(142) Поради причините, пояснени в раздел 4.1.2, Дания и Швеция също така не са съгласни с позицията на ITD, че трите вливания на капитал са били предоставени на датата на споразумението от октомври. Дания и Швеция се позовават на условията, изброени в решенията по делата Magdeburger Mühlenwerke и BSCA (61), когато обясняват, че дадена мярка може да се счита за предоставена само чрез правно обвързващ акт, с който компетентният национален орган се задължава да предостави мярката на получателя, с безусловно и правно обвързващо обещание или когато са изпълнени всички условия за получаване на помощта и когато получателят на помощта може да бъде установен.

(143) Според Дания и Швеция споразумението от октомври не отговаря на нито едно от тези три условия поради следните причини: а) споразумението от октомври не е правно обвързващо и Дания и Швеция не са поели ангажимент да предоставят вливане на капитал по силата на това споразумение. Важно е да се отбележи, че споразумението от октомври е принципно споразумение (62) между две държави, а не израз на правно обвързващ ангажимент към PostNord AB; б) споразумението от октомври е условно, тъй като за него се изискват няколко мерки за изпълнение. В тази връзка Дания и Швеция посочват необходимостта от получаване на съгласие от съответните им правителства и парламенти. Без тяхното съгласие Дания и Швеция биха могли да се откажат от споразумението във всеки един момент без правни последици. Дори одобрението от съответните парламенти не би било достатъчно, тъй като те не задължават съответните правителства да се разпореждат с капитала (вж. съображения 98 и 99). Освен това елементите на държавна помощ в споразумението от октомври трябваше да бъдат нотифицирани до Комисията и одобрени от нея. При това, за да се обвърже изплащането на компенсацията за ЗПУУ с използването ѝ за прекратяване на договорите на бивши държавни служители, е било необходимо споразумение за изпълнение (63) между Дания и PostNord AB. Същото споразумение съдържа разпоредби, които задължават PostNord да извърши собствено вливане на капитал в Post Danmark (съображение 25). Държавите смятат също така, че с текста на споразумението от октомври се подкрепя необходимостта от мерки за изпълнение, например „тези инвестиции трябва да бъдат направени като вноска в капитала на дружеството при пазарни условия, без да се емитират нови акции“. По мнението на Дания и Швеция това би означавало, че вливанията на капитал са обвързани с условието да бъдат направени при пазарни условия, което изисква допълнителен анализ дали това е възможно (64); в) в споразумението от октомври не са посочени бенефициерите, тъй като действителният бенефициер на държавните вливания на капитал не е същият като описаният в споразумението от октомври.

(144) Освен това държавите смятат за неотносимо твърдението на ITD, че за да бъдат характеризирани като такива за целите на държавната помощ мерките за изпълнение следва да бъдат определени предварително и че би било невъзможно да се предостави помощ, без да се предприемат мерките за изпълнение (вж. съображение 59). В това отношение държавите се съмняват в относимостта на съдебната практика, посочена от ITD. Първо, решението по дело Arriva Italia и други все още не е било обявено към момента, в който ITD е представила своите коментари. Във всеки случай, според държавите, делото Arriva Italia и други не се отнася до това дали може да бъдат наложени мерки за изпълнение или кога може да бъдат наложени тези мерки, а по-скоро до това дали националният закон, който предоставя правото да се получи помощта, съдържа мерки за изпълнение и дали те са изпълнени (65). На второ място, другите решения, на които ITD се позовава (вж. бележка под линия 35), се отнасят до това дали националните мерки представляват схеми за помощ и дали преобразуването на дадено дружество в определена правна форма представлява схема за помощ или индивидуална помощ. Според държавите тази съдебна практика очевидно не е относима към твърдението на ITD.

(145) Според Дания и Швеция допълнителната аргументация на ITD, че и трите вливания на капитал са били предоставени на 28 май 2018 г., не е обоснована, както е обяснено в съображения 100 и 101.

(146) Що се отнася до позоваването от страна на ITD на доклада на Rigsrevisionen (съображение 66), Дания и Швеция отбелязват следното: а) когато Rigsrevisionen посочва в доклада си, че Post Danmark е получило вливания на капитал от собствениците (т.е. Дания и Швеция), това е невярно, както се вижда директно от следващото изречение, където са изброени вливанията на капитал: „Det fremgår af figur 3, at Post Danmarks regnskabsreglement er blevet ændret 2 gange siden postdirek-tivet fra 2008. Det fremgår desuden, at Post Danmark de seneste år flere gange har fået tilført kapital fra ejerne og koncernen . Det drejer sig om 3 tilførsler i 2017, der henholdsvis medførte 2.340 mio. danske kroner fra PostNord til Post Danmark , 267 mio. svenske kroner fra den danske stat til PostNord og 400 mio. svenske kroner fra den svenske stat til PostNord . I tillæg hertil forpligtede den danske stat sig i 2017 til delvist at kompensere PostNord med 1.533 mio. svenske kroner for udgifter i forbindelse med afskedi-gelser af tidligere tjenestemænd.“ (подчертаването е добавено) „Фигура 3 показва, че наредбата относно счетоводството на Post Danmark е изменяна два пъти след приемането на Пощенската директива [Директива 97/67/ЕО] от 2008 г. Освен това тя показва, че Post Danmark няколко пъти е получавало капитал от собствениците и групата. Става въпрос за 3 капиталови трансфера през 2017 г.:2 340милиона датски крони от PostNord към Post Danmark , 267 милиона шведски крони от датската държава към PostNord и 400 милиона шведски крони от шведската държава към PostNord . Освен това през 2017 г. датската държава се ангажира да компенсира частично PostNord с 1 533 милиона шведски крони за разходи, свързани с уволнението на бивши държавни служители.“ (подчертаването е добавено). Следователно Rigsrevisionen има предвид вливания на капитал от Дания и Швеция към PostNord AB, а не към Post Danmark; б) Rigsrevisionen не е проверил сметките на Post Danmark, както твърди ITD. Както ясно е посочено в него, докладът се отнася конкретно за надзора върху Post Danmark от страна на датското Министерство на транспорта, строителството и жилищната политика и на транспортния орган. в) в графиката, включена в доклада (посочена в съображение 66), Rigsrevisionen погрешно посочва, че различните вливания на капитал са били прехвърлени през 2017 г. Според държавите, както е видно от годишния доклад на Post Danmark за 2019 г. (66), сумите са били прехвърлени от PostNord Group през 2018 г. и 2019 г., а в годишния доклад на PostNord AB за 2018 г. също е посочена сумата, получена от държавите (67). Във всеки случай Rigsrevisionen не е орган за държавна помощ и не е направил оценка относно датата на предоставяне, която е от значение за целите на държавната помощ.

4.4.3. Изчисленията на дисконтираните парични потоци за вливанията на капитал от PostNord Group в Post Danmark са надеждни.

(147) Дания и Швеция оспорват твърдението на ITD, че WACC, използвана за вливането на капитал от PostNord Group към Post Danmark, е трябвало да бъде по-голяма, за да отрази вероятността задължението за предоставяне на универсалната услуга да не бъде поверено на Post Danmark. Те обясняват, че ЗПУУ винаги е било възлагано на Post Danmark и PostNord Group не би имала причина да очаква, че датската държава има намерение да промени това положение, особено след като универсалната услуга е задължение, което изисква големи разходи и генерира загуби.

(148) Дания и Швеция също така оспорват твърдението на ITD, че WACC е трябвало да бъде по-висока от WACC на предприятията-аналози на PostNord Group, за да се отразят рисковете, свързани с осъществяването на плана за преобразуване, тъй като съответният бизнес риск е бил обхванат в основния бизнес план и са били приложени допълнителни премии за риск на дружеството (за цифровизация и размер), както е показано в таблица 5: Таблица 5 Post Danmark A/S — изчисление на WACC Модел за оценка на капиталови активи […] % Премия за риск — размер […] % Премия за риск — цифровизация […] % Цена на собствения капитал […] % Цена на дълга […] % Коефициент на собствения капитал […] % Коефициент на дълга […] % WACC […] % Забележка: Данъчна ставка 22 %

(149) Освен това Дания и Швеция твърдят, че резултатите на Post Danmark биха се подобрили в сравнение с целите, заложени в бизнес плана за периода 2018—2020 г., както е посочено в годишния доклад на PostNord AB за 2018 г. на стр. 25. Според Дания и Швеция това е в подкрепа на заключението, че допусканията при изчислението на дисконтираните парични потоци са били разумни и консервативни. То също така опровергава твърдението на ITD, че тенденцията в оперативните резултати на Post Danmark от 2017 г. насам е била изключително и все по-отрицателна. Напротив, налице е възходяща тенденция при EBIT преди елементите, които оказват влияние върху съпоставимостта. Както е посочено в годишния доклад на PostNord AB за 2018 г., намалените загуби се дължат на изпълнението на плана за преобразуване.

(150) Противно на аргументите на ITD, Дания и Швеция считат, че техните вливания на капитал в PostNord AB не е трябвало да бъдат включени в дисконтираните парични потоци за вливането на капитал от групата. Дания и Швеция обаче твърдят, че дори ако вливанията на капитал бъдат включени в изчислението на нетната настояща стойност (ННС) на вливането на капитал от PostNord Group в таблица 1 от решението за откриване на процедурата, като по този начин вливането на капитал („А“) се увеличи с 667 милиона шведски крони (460 милиона датски крони), общата стойност без вливането на капитал („Ж“) ще остане положителна, а именно около […] DKK ([…] датски крони — 460 милиона датски крони).

(151) Противно на доводите на ITD, Дания и Швеция също така считат, че еднократният ефект, свързан с кредитите за недвижими имоти в Дания ([…] DKK), е трябвало да бъде включен в дисконтираните парични потоци за вливането на капитал от PostNord Group, тъй като включването на този ефект се основава на клаузи за кръстосано неизпълнение по кредитното улеснение на PostNord Group. Във всеки случай според държавите включването на еднократния ефект, свързан с недвижимите имоти, в дисконтираните парични потоци не оказва съществено въздействие върху резултата и дори ако еднократният ефект, свързан с недвижимите имоти, беше изключен, общата стойност без вливането на капитал щеше да остане положителна.

(152) В отговор на аргумента на ITD, че компенсацията за ЗПУУ включва държавна помощ и поради това следва да бъде изключена от анализа на дисконтираните парични потоци, двете държави твърдят, че компенсацията за ЗПУУ е неутрализирана в анализа чрез съответните разходи, свързани със загубата на предоставянето на ЗПУУ.

(153) И накрая, в отговор на довода на ITD, че моделът за дисконтираните парични потоци е разработен от самото PostNord, държавите твърдят, че публични предприятия като PostNord очевидно разполагат с вътрешни компетентни лица, които са напълно способни да извършат инвестиционен анализ, който отговаря на изискванията на принципа за оператор в условията на пазарна икономика, вместо да го възлагат на независим експерт.

5. ОЦЕНКА

5.1. Квалифициране на вливането на капитал като една мярка или три отделни мерки

(154) ITD (както и други трети страни) твърди, че всички вливания на капитал следва да се разглеждат като една мярка (вж. раздел 3.1.1). Дания и Швеция, напротив, твърдят, че вливанията на капитал следва да се разглеждат като три отделни мерки (вж. раздел 4.1.1). В решението за откриване на процедурата Комисията счита, че трите вливания на капитал са три отделни мерки, всяка от които изисква собствена подходяща оценка (вж. съображение 69 от решението за откриване на процедурата).

(155) След като прегледа всички мнения, получени в рамките на официалната процедура по разследване, Комисията поддържа становището си от решението за откриване на процедурата, че трите вливания на капитал са три отделни мерки, всяка от които изисква своя собствена отделна оценка.

5.1.1. Различни инвеститори

(156) PostNord Group, Дания и Швеция не са един и същ инвеститор. Логиката и процесът на вземане на решения за извършване на вливанията на капитал са различни за всеки от съответните инвеститори (както е видно от различната аргументация, представена от Дания и Швеция в раздели 4.2 и 4.3). Съответствието с пазара на тези мерки не може да бъде оценено като една мярка, тъй като Швеция, Дания и PostNord Group имат свои собствени разходи за финансиране и всяка от тях изисква своя собствена възвръщаемост на инвестициите. Това означава например, че дадена операция може да бъде икономически обоснована за Швеция или за Дания, но не и за другата държава членка.

(157) Процесите на вземане на решения в двете държави са напълно различни (вж. съображения 98 и 99) и включват напълно различни участници. Що се отнася до съответните вливания на капитал от Дания и Швеция в качеството им на акционери на PostNord AB, Швеция и Дания също се намират в различно финансово положение една от друга, тъй като имат различни финансови разходи и изисквания за възвръщаемост на инвестициите и също така имат различни разходи по заеми. В същото време Швеция и Дания се намират в различно положение от това на PostNord Group. PostNord Group също има свой собствен вътрешен процес на вземане на решения и още през есента на 2016 г. е започнала подготовката за изпълнението на плана за преобразуване, който в крайна сметка е довел до извършеното от нея вливане на капитал. Дори ако PostNord Group трябва да вземе предвид позицията на своите акционери по отношение на собственото си вливане на капитал в Post Danmark, не е възможно тя да съгласува своя процес на вземане на решения с независимите процеси на вземане на решения на Дания и Швеция. Следователно съответствието с пазара на вливането на капитал от PostNord Group трябва да бъде оценено с оглед на последиците от тази инвестиция за PostNord Group.

5.1.2. Различни бенефициери

(158) Противно на това, което твърдят ITD и другите трети страни, трите вливания на капитал нямат едни и същи бенефициери. Вливането на капитал от PostNord Group е изплатено на Post Danmark, докато вливанията на капитал от Дания и Швеция са изплатени на PostNord AB.

(159) ITD и други трети страни оспорват този факт (вж. съображение 58) въз основа на условията на споразумението от октомври. На първо място, начинът, по който ITD представя цитата от споразумението от октомври („дружеството PostNord ще прехвърли този капитал на Post Danmark“), създава невярната представа, че в крайна сметка PostNord AB ще прехвърли на Post Danmark капитал в размер на 5 милиарда шведски крони. Думата „този“ е добавена от ITD и според Комисията променя смисъла. Пълният текст на цитата е следният: „За да посрещне предизвикателствата на цифровизацията в Дания, дружеството е разработило нов производствен модел, с приблизително оценени разходи от около 5,0 милиарда шведски крони, включително намаляване на броя на служителите в датския бизнес с приблизително 4 000 души между 2017 г. и 2020 г. („новия производствен модел“). Като елемент от прилагането на новия производствен модел дружеството ще прехвърли капитал на Post Danmark, както е посочено в предложението на Съвета на директорите на дружеството от 29 септември 2017 г.“ (68)

(160) От този цитат следва, че не се прави връзка между вливането на капитал от 5 милиарда шведски крони и предполагаемия факт, че всички тези средства ще бъдат прехвърлени на Post Danmark. Просто се посочва, че като елемент от прилагането на новия производствен модел дружеството ще прехвърли капитал на Post Danmark. Това не изключва факта, че като друг елемент от новия производствен модел, отделно, капитал ще бъде прехвърлен на PostNord AB. Точно това се случва, както следва от параграф 4 от споразумението от октомври: „Дружеството е оценило нуждата от капитал на 3,0 милиарда шведски крони, от които шведският акционер се съгласява да инвестира 400 милиона шведски крони, а датският акционер се съгласява да инвестира 267 милиона шведски крони в подкрепа на въвеждането на новия производствен модел и дружеството ще осигури допълнителното финансиране. Тези инвестиции ще бъдат направени като вноска в капитала на дружеството (69) при пазарни условия, без да се емитират нови акции (70). (подчертаването е добавено)

(161) Второ, както в датското постановление, посочено в съображение 101, буква а), така и в решението на шведския парламент, посочено в съображение 101, буква б), се говори за прехвърляне на капитал към PostNord AB. В датското постановление се посочва […] (71). В решението на шведския парламент се посочва: „на парламента (Riksdag) се предлага законопроект за упълномощаване на правителството да вземе решение за вливане на капитал в PostNord AB в размер на максимум 400 милиона шведски крони“ (72).

(162) Освен това в хода на официалното си разследване Комисията не откри нито един елемент, който да противоречи на информацията, предоставена от Дания и Швеция (съображение 94).

(163) Поради това Комисията счита, че споразумението от октомври е било принципно споразумение (вж. съображение 143, буква а)), което в действителност е оставило значителна свобода на действие на държавите и на PostNord AB при действителното прилагане на конкретни мерки. Например сумата, която в крайна сметка е отпусната на Post Danmark чрез вливането на капитал от PostNord Group, не съответства на сумите, предвидени в споразумението от октомври. Следователно условията на споразумението от октомври не могат да се разглеждат като решаващо доказателство за бенефициерите на вливанията на капитал о