РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 24/2009 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 19 декември 2008 година

относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции

(EЦБ/2008/30)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), и по-специално член 5 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,

като има предвид, че:

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Определения

За целите на настоящия регламент:

Член 2

Съвкупност от отчетни единици

1. ДСИЦ резиденти на територията на участващите държави-членки образуват общата съвкупност от отчетни единици. Общата съвкупност от отчетни единици подлежи на задължението, установено в член 3, параграф 2.

2. Общата съвкупност от отчетни единици с изключение на тези ДСИЦ, които са изцяло изключени съгласно член 5, параграф 1, буква в), образуват действителната съвкупност от отчетни единици. Действителната съвкупност от отчетни единици подлежи на отчетните задължения, установени в член 4, като се спазват условията за дерогации, установени в член 5. ДСИЦ, които са задължени да отчитат своите годишни финансови отчети съгласно член 5, параграф 3 или към които се прилагат ad hoc отчетни задължения съгласно член 5, параграф 5, образуват също част от действителната съвкупност от отчетни единици.

3. Ако ДСИЦ не е юридическо лице съгласно неговото национално право, лицата, които са правно овластени да представляват ДСИЦ, или при липса на формално представителство лицата, които съгласно приложимото национално право носят отговорност за действията на ДСИЦ, са отговорни за предоставяне на информацията, изисквана съгласно настоящия регламент.

Член 3

Списък на ДСИЦ за статистически цели

1. Изпълнителният съвет на ЕЦБ създава и поддържа за статистически цели списък на ДСИЦ, които образуват общата съвкупност от отчетни единици. ДСИЦ представят на НЦБ данните, които НЦБ изискват в съответствие с Насоки ЕЦБ/2008/31 от 19 декември 2008 г. за изменение на Насоки EЦБ/2007/9 относно паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари (преработени) (4). НЦБ и ЕЦБ предоставят този списък и неговите актуализации по подходящ начин, включително по електронен път, чрез Интернет или, по искане от съответната отчетна единица, на хартиен носител.

2. ДСИЦ информира съответната НЦБ за своето съществуване в срок една седмица от датата, на която ДСИЦ е предприело дейност, независимо от това дали очаква да бъде обект на задължения за редовно отчитане съгласно настоящия регламент.

3. Ако последната достъпна електронна версия на посочения в параграф 1 списък е неточна, ЕЦБ не налага санкции на лицето, което не е изпълнило надлежно своето задължение за отчетност, доколкото изискването, посочено в параграф 2, е изпълнено и лицето е разчитало добросъвестно на неправилния списък.

Член 4

Тримесечни изисквания за статистическа отчетност и правила за отчитане

1. Действителната съвкупност от отчетни единици предоставя на съответната НЦБ, на тримесечие, данни за салдата в края на тримесечието, финансовите транзакции и отписванията/намаляванията на стойността на активите и пасивите на ДСИЦ, в съответствие с приложения I и II.

2. НЦБ могат да събират статистическата информация за емитирани и притежавани от ДСИЦ ценни книжа, както е предвидено в параграф 1, за всяка една ценна книга поотделно, доколкото данните, посочени в параграф 1, могат да се извлекат съгласно минималните статистически стандарти, определени в приложение III.

3. Без да се засягат правилата за отчитане, предвидени в приложение II, всички активи и пасиви на ДСИЦ се отчитат съгласно настоящия регламент в съответствие с правилата за отчитане, установени в съответното национално законодателство, въвеждащо в изпълнение Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (5). Счетоводните правила от съответното национално законодателство, въвеждащи в изпълнение Четвърта директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г., приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора, относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (6), се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в обхвата на национално законодателство по изпълнение на Директива 86/635/ЕИО. Всички други относими национални или международни счетоводни стандарти или практики се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в националното законодателство, привеждащо в изпълнение някоя от тези директиви.

4. Когато параграф 3 изисква отчитането на инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, НЦБ могат да освободят ДСИЦ от отчитането на тези инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, ако възникналите разходи за ДСИЦ биха били неоснователно високи. В този случай ДСИЦ прилагат оценката, използвана за целите на инвеститорските доклади.

5. Когато съгласно националните пазарни практики наличните данни се отнасят до някоя дата в рамките на тримесечието, НЦБ могат да разрешат на отчетните единици да отчитат вместо това тези тримесечни данни, ако данните са съвместими и ако са взети предвид големите транзакции, настъпили между тази дата и края на тримесечието.

6. Вместо отписвания и намаления на стойността, посочени в параграф 1, ДСИЦ може, съгласувано със съответната НЦБ, да предостави друга информация, която позволява на НЦБ да извлече необходимите данни за отписванията и намаляванията на стойността.

Член 5

Дерогации

1. НЦБ могат да предоставят дерогации от изискванията за отчетност, посочени в член 4, както следва:

2. ДСИЦ могат да изберат, с предварителното съгласие на съответната НЦБ, да не използват дерогациите, посочени в параграф 1, и вместо това да изпълнят изцяло изискванията за отчетност, определени в член 4.

3. ДСИЦ, които се ползват от дерогация по смисъла на параграф 1, буква в), предоставят годишните си счетоводни отчети на съответната НЦБ, ако те не са на разположение от публични източници, в рамките на шест месеца след края на отчетния период или възможно най-рано след това съгласно приложимата национална правна практика на държавата-членка, в която ДСИЦ е резидент. Съответната НЦБ уведомява тези ДСИЦ, спрямо които се прилагат тези изисквания за отчетност.

4. Съответната НЦБ оттегля дерогацията съгласно параграф 1, буква в), ако данните от статистически стандарти, сравними с тези, посочени в настоящия регламент, не са били предоставени навреме на съответната НЦБ за три последователни отчетни периода, независимо от всяко неизпълнение, отдадено на съответното ДСИЦ. ДСИЦ започва отчитането на данни, както е посочено в член 4, не по-късно от три месеца от датата, на която съответната НЦБ е уведомила отчетните единици, че дерогацията е оттеглена.

5. Без да се засяга параграф 3, за да се отговори на изискванията, посочени в настоящия регламент, НЦБ могат да отправят ad hoc изисквания за отчетност към ДСИЦ, на които са предоставени дерогации по смисъла на параграф 1, буква в). ДСИЦ отчитат информацията, поискана на ad hoc база, в рамките на 15 работни дни след искането, направено от съответната НЦБ.

Член 6

Срокове

НЦБ представят на ЕЦБ данни за агрегирани тримесечни активи и пасиви, покриващи позициите на ДСИЦ във всяка участваща държава-членка, до приключване на работа на 28-ия работен ден, следващ края на тримесечието, за което се отнасят данните. НЦБ определят крайни срокове за получаване на данни от отчетните единици.

Член 7

Минимални стандарти и национални правила за отчитане

1. ДСИЦ спазват изискванията за отчетност, които се прилагат за тях, в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с концепции и ревизии, посочени в приложение III.

2. НЦБ определят и прилагат, в съответствие с националните характеристики, правилата за отчитане, които действителната съвкупност от отчетни единици спазва. НЦБ осигуряват тези правила за отчитане да предоставят необходимата статистическа информация и да позволяват точна проверка за съответствие с концепции и с минималните стандарти за предаване, точност и ревизии, определени в приложение III.

Член 8

Проверка и принудително събиране на информация

НЦБ упражняват правото си да проверяват или събират информацията, която отчетните единици се изисква да предоставят по настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ сама да упражнява тези права. По-специално това право се упражнява от НЦБ, когато дадена институция, включена в действителната съвкупност от отчетни единици, не изпълнява минималните стандарти за предаване, точност и съответствие с концепции и ревизии, определени в приложение III.

Член 9

Първо отчитане

1. ДСИЦ, което е предприело дейност преди и включително на 24 март 2009 г., информира съответната НЦБ за съществуването си до края на март 2009 г., независимо дали очаква да подлежи на задължения за редовно отчитане съгласно настоящия регламент.

2. ДСИЦ, което е предприело дейност след 24 март 2009 г., информира съответната НЦБ за съществуването си в съответствие с член 3, параграф 2.

3. Първото отчитане в съответствие с изискванията за статистическа отчетност, които се прилагат за ДСИЦ съгласно членове 4 и 5, започва с тримесечни данни от декември 2009 г. Когато се отчитат данни за първи път, се отчитат само салда.

4. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност след 31 декември 2009 г., предоставят данни на тримесечие, започващи от първоначалната секюритизационна транзакция.

5. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност след приемане на еврото в тяхната държава-членка след 31 декември 2009 г., предоставят данни на тримесечие, започващи от първоначалната секюритизационна транзакция.

Член 10

Заключителна разпоредба

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

(1) ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

(2) Вж. стр. 14 от настоящия брой на Официален вестник.

(3) ОВ L 211, 11.8.2007 г., стр. 8.

(4) Все още непубликувани в Официален вестник.

(5) ОВ L 372, 31.12.1986 г., стр. 1.

(6) ОВ L 222, 14.8.1978 г., стр. 11.

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ОПРЕДЕЛЕНИЯ

ЧАСТ 1

Определения на категории инструменти

Настоящата таблица представя подробно стандартно описание на категориите инструменти, които националните централни банки (НЦБ) въвеждат в национални категории в съответствие с настоящия регламент. Таблицата не представлява списък на индивидуални финансови инструменти и описанията не са изчерпателни. Определенията препращат към Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (наричана по-долу „ESA 95“).

Всички финансови активи и пасиви се отчитат на брутна база, т.е. финансовите активи не се отчитат нетирани с финансовите пасиви.

Таблица А

Определения на категории инструменти на активите и пасивите на дружества със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции

КАТЕГОРИИ АКТИВИ

Категория Описание на основните характеристики 1. Депозити и вземания по кредити За целите на отчетната схема тук се включват средства, отпуснати от дружества със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ДСИЦ), на кредитополучатели, които не са удостоверени с документи или са представени само с един-единствен документ, дори и ако същият е станал прехвърлим. Тук се обхващат следните показатели: — депозити, държани в парично-финансови институции (ПФИ), — кредити, отпуснати на ДСИЦ, — вземания по обратни репо-сделки или получаване в заем на ценни книжа срещу парично обезпечение. Кореспондиращата позиция на парични средства, платени в замяна на ценни книжа, закупени от ДСИЦ, или получаване в заем на ценни книжа срещу парично обезпечение (вж. категория 9). Този показател включва също притежаваните евро и чуждестранни банкноти и монети в обращение, които обикновено се използват за извършване на плащания. 2. Секюритизирани кредити За целите на отчетната схема тук се включват средства, отпуснати на кредитополучатели и придобити от отчетните единици от инициатора. Тези средства не са удостоверени с документи или са представени само с един документ, дори и ако същият е станал прехвърлим. Тук се включват също: — финансови лизинги, отпуснати на трети лица: финансовият лизинг е договор, с които законният собственик на стока за дълготрайна употреба (наричан по-долу „лизингодател“) отдава тези активи на трето лице (наричано по-долу „лизингополучател“) за по-голяма част от, ако не за целия икономически живот на активите в замяна на вноски, покриващи разходите за стоката, плюс начислена лихва. Приема се, че лизингополучателят получава изгодите от ползването на стоката и поема разходите и рисковете, свързани със собствеността. За статистически цели финансовият лизинг се третира като кредит, отпуснат от лизингодателя на лизингополучателя, даващ възможност на лизингополучателя да закупи стока за дълготрайна употреба. Финансовите лизинги, отпуснати от инициатора, действащ като лизингодател, се отчитат в показателя „Секюритизирани кредити“ в актива. Активите (стоките за дълготрайна употреба), които са били отдадени на лизингополучателя, не се записват, — кредити, представляващи лоши дългове, които още не са погасени или отписани: за лоши кредити се считат кредити, чието погасяване е просрочено или по друг начин е установено, че са влошени, — притежавани непрехвърлими ценни книжа: притежавани ценни книжа, различни от акции и други капиталови инструменти, които не са прехвърлими и не могат да се търгуват на вторични пазари, вижте също „Търгуеми кредити“, — търгуеми кредити: кредити, които фактически са станали прехвърлими, се класифицират в показателя „Секюритизирани кредити“ в актива, при условие че продължават да се удостоверяват с един документ и като общо правило се търгуват само понякога, — подчинен дълг под формата на депозити или кредити: инструментите, представляващи подчинен дълг, осигуряват допълнително вземане към емитиращата институция, което може да се упражни само след като всички вземания с по-висок статут (например депозити/кредити) са удовлетворени, което им дава някои от характеристиките на „акции и други капиталови инструменти“. За статистически цели подчиненият дълг се третира според естеството на финансовия инструмент, т.е. класифицира се или като „секюритизирани кредити“ или като „ценни книжа, различни от акции“ според естеството на инструмента. Когато притежаваният от ДСИЦ под каквато и да е форма подчинен дълг се идентифицира текущо като една сума за целите на статистиката, тази сума се класифицира като „ценни книжа, различни от акции“ на основанието, че подчиненият дълг е предимно под формата на ценни книжа, а не на кредити. Секюритизираните кредити се отчитат по следните правила: — разбивка по матуритети се изисква за кредити, предоставени от ПФИ от еврозоната на нефинансови предприятия. Това означава матуритета при отпускането на кредита, т.е. оригиналния матуритет, и се отнася до фиксирания период, през който кредитът трябва да бъде погасен; — кредитите се отчитат по тяхната номинална стойност, дори и ако са закупени от инициатора на различна цена. Кореспондиращата позиция на разликата между номиналната стойност и покупната цена се включва в „Други пасиви“. Този показател включва секюритизирани кредити, независимо дали преобладаващата счетоводна практика изисква признаването на кредитите в баланса на отчетната единица. 3. Ценни книжа, различни от акции Притежаваните ценни книжа, различни от „акции и други капиталови инструменти“, които са прехвърлими и обикновено се търгуват на вторични пазари или за които може да бъде заета обратна позиция на пазара и които не дават на притежателя им никакви права на собственост върху емитиращата институция. Този показател включва: — притежаваните ценни книжа, независимо дали са удостоверени или не с документи, които дават на притежателя им безусловно право на фиксиран или договорно определен доход под формата на купонни плащания и/или обявена фиксирана сума на конкретна дата или дати, или започващи от дата, определена към момента на емитиране, — подчинен дълг във формата на дългови ценни книжа. Ценни книжа, отдадени в заем по заемни операции с ценни книжа или продадени по споразумение за обратно изкупуване, остават да се водят в баланса на първоначалния собственик, а не се записват в баланса на временния им приобретател, когато има твърд ангажимент за обратното им изкупуване, а не просто опция за това (вижте също категория 9). Когато временният приобретател продаде получените ценни книжа, тази продажба се отчита като окончателна сделка с ценни книжа и се вписва в баланса на временния приобретател с отрицателен знак в портфейла с ценни книжа. Разбивка по матуритет се изисква за притежаваните ценни книжа, различни от акции. Това означава матуритета при емитиране, т.е. оригиналния матуритет, и се отнася до фиксирания период от живота на финансовия инструмент, преди който той не може да бъде погасен. Този показател включва ценни книжа, различни от акции, които са били секюритизирани, независимо дали преобладаващата счетоводна практика изисква признаването на ценните книжа в баланса на отчетната единица. 4. Други секюритизирани активи Този показател включва секюритизирани активи, различни от тези, включени в категории 2 и 3, като данъчни вземания или търговски кредити, независимо дали преобладаващата счетоводна практика изисква признаването на активите в баланса на отчетната единица. 5. Акции и други капиталови инструменти Притежаваните ценни книжа, които представляват права на собственост в предприятия или квазикорпорации. Тези ценни книжа обикновено дават право на притежателите на дял от печалбите на предприятията или квазикорпорациите и на дял от собственото им имущество в случай на ликвидация. 6. Финансови деривативи По тази показател се отчитат всички следващи финансови деривативи: — опции, — варанти, — фючърси, — суапове, по специално суапове за осигуряване срещу кредитен риск. Брутните бъдещи ангажименти, произтичащи от договори с деривативи, не се записват като балансови показатели. Този показател не включва финансови деривативи, които не подлежат на записване в баланса съгласно националните правила. 7. Дълготрайни активи Този показател включва инвестиции в дълготрайни материални активи, например инвестиции в жилища, други сгради и постройки и нежилищни сгради. 8. Други активи Това е остатъчен показател в актива на баланса, определен като „активи, които не са включени другаде“. Този показател може да включва: — вземания по лихви, начислени върху депозити и кредити, — начислени лихви по ценни книжа, различни от акции, — начислен наем върху дълготрайни активи, — вземания по сметки, които не са свързани с основната дейност на ДСИЦ.

КАТЕГОРИИ ПАСИВИ

Категория Описание на основните характеристики 9. Получени кредити и депозити Сумите, които се дължат на кредиторите от ДСИЦ, различни от тези, произтичащи от емитирането на прехвърлими ценни книжа. Този показател се състои от: — кредити: кредити, предоставени на отчитащите ДСИЦ, които не са удостоверени с документи или се доказват само с един документ, дори и ако той е станал прехвърлим, — непрехвърлими дългови инструменти, емитирани от ДСИЦ: инструментите могат да бъдат наричани „непрехвърлими“, в смисъл че прехвърлянето на правото на собственост върху инструмента е ограничено, което означава, че те не могат да бъдат продавани или, макар че са технически прехвърлими, не могат да бъдат търгувани поради отсъствието на организиран пазар. Непрехвърлими инструменти, емитирани от отчетните единици, които впоследствие са станали прехвърлими и които могат да се търгуват на вторични пазари, се прекласифицират като „дългови ценни книжа“, — репо-сделки: кореспондираща позиция на получени пари срещу ценни книжа, продадени от отчетните единици на дадена цена при твърд ангажимент за обратно изкупуване на същите (или подобни) ценни книжа на фиксирана цена на определена бъдеща дата. Сумите, получени от отчетните единици срещу ценни книжа, прехвърлени на трето лице („временен приобретател“), се класифицират тук, когато има твърд ангажимент за обратно изкупуване, а не просто опция за това. Това означава, че отчетните единици си запазват рисковете и ползите от основните ценни книжа по време на операцията. Следните варианти операции от тип „репо-сделка“ се класифицират тук: — суми, получени срещу ценни книжа, прехвърлени временно на трето лице под формата на заем на ценни книжа срещу парично обезпечение, — суми, получени срещу ценни книжа, прехвърлени временно на трето лице под формата на споразумение за продажба/обратно изкупуване. Базовите ценни книжа по операциите тип „репо-сделка“ се записват съгласно правилата в показател 3 от актива „Ценни книжа, различни от акции“. Операциите, включващи временно прехвърляне на злато срещу парично обезпечение, се включват също в настоящия показател. 10. Емитирани дългови ценни книжа Ценни книжа, емитирани от ДСИЦ, различни от „акции и други капиталови инструменти“, които обикновено са прехвърлими инструменти, търгувани на вторични пазари или за които може да бъде заета обратна позиция на пазара и които не дават на притежателя им право на собственост върху емитиращата институция. Включват се, inter alia, ценни книжа, емитирани под формата на: — обезпечени с активи ценни книжа, — дългови ценни книжа, свързани с кредити. 11. Капитал и резерви За целите на отчетната схема тази категория обхваща сумите, произтичащи от емитирането на акционерен капитал от отчетните единици за акционери или други собственици, представляващи за притежателя правото на собственост в ДСИЦ и по принцип правото на дял от неговите печалби и на дял от неговото имущество в случай на ликвидация. Включени са също и средствата, получени от неразпределени печалби, или средствата, заделени от отчетните единици в очакване на вероятни бъдещи плащания и задължения. Тук се обхващат: — акционерен капитал, — неразпределена печалба или други средства, — специфични и общи провизии за загуби от кредити, ценни книжа и други видове активи, — дялове на секюритизационни фондове. 12. Финансови деривативи Вж. категория 6. 13. Други пасиви Това е остатъчен показател в пасива на баланса, дефиниран като „пасиви, които не са включени другаде“. Този показател може да включва: — начислени лихви, платими по кредити и депозити, — платими суми, които не са свързани с основната дейност на ДСИЦ, напр. суми, дължими на доставчици, данъци, заплати, вноски за социално осигуряване и други, — провизии, представляващи задължения към трети лица, напр. пенсии, дивиденти и други, — нетни позиции, възникващи от заем на ценни книжа без парично обезпечение, — нетни суми, платими по отношение на бъдещ сетълмент на транзакции с ценни книжа, — кореспондиращи позиции на корекция от преоценка, напр. номинална цена без покупна цена, на заеми.

ЧАСТ 2

Определения на секторите

ESA 95 предоставя стандарта за секторна класификация. Контрагентите, намиращи се на територията на участващите държави-членки, се идентифицират според техния сектор в съответствие със списъка на ДСИЦ, инвестиционните фондове (ИФ) и ПФИ за статистически цели и с указанията за статистическата класификация на контрагентите, предвидени в Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual (Секторно ръководство за паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари). Guidance for the statistical classification of customers by the European Central Bank (Ръководство за статистическа класификация на клиенти на Европейската централна банка).

Таблица Б

Определения на секторите

Сектор Дефиниция 1. ПФИ Резидентни национални централни банки, резидентни кредитни институции, дефинирани по правото на Общността, и други резидентни финансови институции, чиято дейност е да приемат депозити и/или близки заместители на депозити от лица, различни от ПФИ, и за тяхна сметка (поне в икономическо отношение) да отпускат кредити и/или да инвестират в ценни книжа (Регламент (ЕО) № 25/2009 на Европейската централна банка от 19 декември 2008 г. относно консолидирания баланс на сектор „Парично-финансови институции“ (преработен) (ЕЦБ/2008/32). 2. Държавно управление Резидентни единици, които се занимават главно с производството на непазарни стоки и услуги, предназначени за индивидуално и колективно потребление, и/или с преразпределението на националния доход и богатство (ESA 95, параграфи 2.68—2.70). 3. Други финансови посредници и предприятия, ангажирани със спомагателни финансови дейности Финансови предприятия и квазикорпорации, с изключение на застрахователните дружества и пенсионните фондове, които се занимават основно с финансово посредничество, като поемат задължения във форма, различна от парични средства, депозити и/или близки заместители на депозити от институционални единици, различни от ПФИ, или от застрахователни технически резерви (ESA 95, параграфи 2.53—2.56). В този сектор се включват също ИФ, дефинирани в Регламент (ЕО) № 958/2007 на Европейската централна банка от 27 юли 2007 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2007/8) и ДСИЦ, дефинирани в настоящия регламент. Включени са също и финансови предприятия, ангажирани със спомагателни финансови дейности, които се състоят от всички финансови предприятия и квазикорпорации, занимаващи се главно със спомагателни финансови дейности (ESA 95, параграфи 2.57—2.59). 4. Застрахователни дружества и пенсионни фондове Финансови предприятия и квазикорпорации, които са ангажирани главно с финансово посредничество в резултат на групиране на рискове (ESA 95, параграфи 2.60—2.67). 5. Нефинансови предприятия Предприятия и квазикорпорации, които не се занимават с финансово посредничество, а главно с производството на пазарни стоки и нефинансови услуги (ESA 95, параграфи 2.21—2.31). 6. Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинства Физически лица или групи от физически лица, като потребители и производители на стоки и нефинансови услуги, изключително за тяхно собствено потребление, и като производители на пазарни стоки и нефинансови и финансови услуги, при условие че техните дейности не са тези на квазипредприятията. Тук се включват нетърговски организации, които обслужват домакинства и които се занимават основно с производство на непазарни стоки и услуги, предназначени за определени групи домакинства (ESA 95, параграфи 2.75—2.88).

ЧАСТ 3

Определения на финансови транзакции

Финансовите транзакции, в съответствие с ESA 95, се дефинират като нетно придобиване на финансови активи или нетно поемане на задължения за всеки вид финансов инструмент, т.е. сумата на всички финансови транзакции, които се извършват през съответния отчетен период. Методът на оценка на всяка транзакция взима стойността, на която активите са придобити/отчуждени и/или задълженията са поети, погасени или разменени. По принцип финансовите транзакции изпълняват изискванията на настоящата методология. Отписванията/намаляванията на стойността и промените в оценката не представляват финансови транзакции.

ЧАСТ 4

Определение на отписвания/намалявания на стойността

„Отписвания/намалявания на стойността“ се определят като въздействието на промените в стойността на кредитите, записани в баланса, които са причинени от прилагането на отписвания/намалявания на стойността на кредити. Отписвания/намалявания на стойността, признати по времето, когато кредитът е продаден или прехвърлен на трета страна, се включват също, ако могат да се установят. Отписванията се отнасят до събития, когато кредитът се счита за актив без стойност и се изважда от баланса. Намаляване на стойността се отнася до събития, когато се счита, че кредитът няма да бъде напълно изплатен, и стойността на кредита се намалява в баланса.