ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК

от 27 май 2020 година

относно наблюдение на последиците за финансовата стабилност от мораториуми върху дълг, схеми за публични гаранции и други мерки от фискално естество, предприети за защита на реалната икономика в отговор на пандемията от COVID-19

(ECCP/2020/8)

(2020/C 249/01)

ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1), и по-специално член 3, параграф 2, букви б), г) и е) и членове 16—18 от него,

като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (2), и по-специално член 15, параграф 3, буква д) и членове 18—20 от него,

като има предвид, че:

(1) Избухването на пандемията от коронавирус (COVID-19) и последващото прилагане на мерки за овладяването ѝ представлява сериозно сътресение за европейските икономики. Държавите членки въвеждат мораториуми върху дълг, схеми за публични гаранции и други мерки от фискален характер, за да защитят нефинансовите предприятия и домакинствата от въздействията на пандемията. Въпреки че тези мерки са насочени към нефинансовия сектор, те все пак имат последици за финансовата стабилност.

(2) Ефективността на тези мерки по отношение запазването на финансовата стабилност ще зависи от техния размер и съставни характеристики. Те трябва да бъдат внимателно наблюдавани на национално равнище, така че да могат да се правят своевременно корекции, като се използва гъвкавостта, предоставена от временната рамка на Съюза за държавна помощ, в подкрепа на икономиката в контекста на избухването на епидемията от COVID-19 (3).

(3) Като се има предвид високата степен на интеграция на икономиките на държавите членки, различните мерки, прилагани от една държава членка, ще окажат въздействие върху други държави членки чрез положителни или отрицателни ефекти на разпространение. Тези ефекти на разпространение следва да бъдат взети предвид при извършването на цялостна оценка на последиците за финансовата стабилност в целия Съюз от мерките, предприети от националните органи за защита на реалната икономика в отговор на пандемията от COVID-19.

(4) Гарантирането на ефективността на националните мерки за осигуряване на финансова стабилност изисква внимателно наблюдение и сътрудничество между националните макропруденциални органи и националните фискални и надзорни органи в съответствие с техните области на компетентност. На 14 май 2020 г. Европейският съвет за системен риск (ЕССР) изпрати писмо до националните фискални органи на Съюза за насърчаване на засилен диалог на ранен етап между съответните органи на национално равнище (4).

(5) ЕССР отговаря за пруденциалния надзор на макроравнище върху финансовата система в рамките на Съюза и допринася за смекчаване и предотвратяване на системните рискове. За тази цел ЕССР възнамерява да наблюдава и редовно да обсъжда последиците за финансовата стабилност в целия Съюз от националните мерки, въведени за защита на реалната икономика в отговор на пандемията от COVID-19. ЕССР възнамерява да се съсредоточи по-специално върху трансграничните и междусекторните последици. Това наблюдение следва да продължи само докато тези мерки оказват потенциално въздействие върху финансовата стабилност в Съюза.

(6) Наблюдението върху последиците за финансовата стабилност в целия Съюз от такива мерки ще изисква докладването на съответната национална информация от националните макропруденциални органи. Исканията от страна на ЕССР на съответна информация от тези органи следва да вземат предвид принципа на пропорционалност и да избягват дублирането на изискванията за отчетност, като се съсредоточават върху информация, която не е налична от други източници.

(7) ЕССР възнамерява да допълни и засили наблюдението и оценката, които се извършват на национално равнище. Целта на ЕССР е да насърчава обмяната на опит и ранното идентифициране на трансгранични и междусекторни въпроси. На по-късен етап той ще има и координиран поглед върху подходите за постепенно премахване на мерките. За тези цели ЕССР възнамерява да създаде канал за обратна връзка, за да се даде възможност за обмен на информация между докладващите органи.

(8) Настоящата препоръка не създава нови изисквания за отчетност за сектора на финансовите услуги. За да получи информация, ЕССР следва да разчита на докладване от националните макропруденциални органи на информация, събрана за целите на националното им наблюдение, които от своя страна разчитат на докладване от страна на националните фискални органи и правителствените агенции, ангажирани с изпълнението на мерките. ЕССР следва също така да разчита на данни, събрани от неговите институции членки, по-специално от Европейския банков орган, Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване, Европейската централна банка и Единния съвет за преструктуриране.

(9) Настоящата препоръка не засяга правомощията на централните банки в Съюза при провеждането на паричната им политика.

(10) Препоръките на ЕССР се публикуват, след като адресатите им са информирани и Генералният съвет информира Съвета на Европейския съюз за намерението си да издаде препоръка и му предостави възможност да реагира,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

РАЗДЕЛ 1

ПРЕПОРЪКИ

Препоръка А — Национално наблюдение на последиците за финансовата стабилност от мерки, предприети за защита на реалната икономика в отговор на пандемията от COVID-19

На националните макропруденциални органи се препоръчва да наблюдават и оценяват последиците за финансовата стабилност от мерки, предприети от техните държави членки във връзка с COVID-19, за защита на реалната икономика, като мораториуми върху дълг, схеми за публични гаранции и други мерки с фискален характер. За тази цел се препоръчва националните макропруденциални органи да наблюдават съставните характеристики и предприемането на тези мерки, както и възможните последици за финансовата стабилност, като използват ключови показатели, като следващите.

а) Съставни характеристики и предприемане на мерки: по-специално, обема, видове финансова подкрепа (като мораториуми върху дълг, гаранции по кредити, субсидирани кредити или дялови участия); получатели и условия за допустимост; продължителност; и информация за използването на мярката (например обем и брой на получени и приети заявления).

б) Последици за финансовата стабилност: по-специално кредитният поток към реалната икономика, ликвидността, платежоспособността и задлъжнялостта на нефинансовия сектор; и финансовата стабилност на финансовите институции, включително наблюдаваните и очакваните тенденции в необслужваните кредити и способността за покриване на ликвидните и капиталовите изисквания.

Препоръка Б — Докладване от националните макропруденциални органи на ЕССР

На националните макропруденциални органи се препоръчва редовно да докладват на ЕССР информацията, необходима на ЕССР, за да наблюдава и оценява последиците от националните мерки, посочени в Препоръка А за финансова стабилност в Съюза. Това следва да включва информация, необходима за наблюдение и оценка на трансграничните и междусекторните последици, както са предоставени на националните макропруденциални органи чрез съществуващите правила за отчитане с финансовите институции, както и всяка допълнителна информация, предоставена от фискалните органи и други правителствени агенции, ангажирани с изпълнението на мерките.

РАЗДЕЛ 2

ИЗПЪЛНЕНИЕ

1. Определения

За целите на настоящата препоръка се прилага следното определение:

а) „национален макропруденциален орган“ означава национален орган с целите, правния режим, задачите, правомощията, инструментите, изискванията за отчетност и други характеристики, изложени в Препоръка ЕССР/2011/3 на Европейския съвет за системен риск (5) или, когато такъв орган не е създаден, определен орган в съответствие с дял VII, глава 4 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6) или член 458, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7).

2. Критерии за изпълнение

1. По отношение на изпълнението на препоръки А и Б се прилага следният критерий. а) да се отчете надлежно принципът на пропорционалност, като се вземат предвид целта и съдържанието на всяка препоръка.

2. По отношение на изпълнението на препоръка Б се прилага следният критерий. а) първият доклад следва да бъде предоставен до 31 юли 2020 г.

3. Образци за докладване

За да гарантира координацията на докладването съгласно препоръка Б, ЕССР ще публикува съответните образци до 30 юни 2020 г.

4. Срок за последващи действия

В съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1092/2010 адресатите трябва да уведомят Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕССР за действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да обосноват всяко бездействие. Уведомленията трябва да бъдат изпратени в посочените по-долу срокове.

1. Препоръка A

До 31 юли 2020 г. от адресатите се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложението относно изпълнението на препоръка А.

2. Препоръка Б

До 31 декември 2020 г. от адресатите се изисква да предоставят на Европейския парламент, Съвета, Комисията и на ЕССР формуляра в приложението относно изпълнението на препоръка Б.

5. Изменения на препоръката

Генералният съвет ще реши кога е необходимо да бъде изменена настоящата препоръка. Такива изменения включват, по-специално, продължителността на наблюдението и докладването в препоръки А и Б.

6. Наблюдение и оценка

1. Генералният съвет извършва оценка на действията и обосновките, за които е бил уведомен от адресатите, и ако е уместно, може да реши, че настоящата препоръка не е била спазена и че адресат не е предоставил подходяща обосновка за бездействието си.

2. Не се прилага методологията в Наръчника относно оценка на спазването на препоръки на ЕССР ( 8 ) , която описва процедурата за оценяване на спазването на препоръки на ЕССР.

Съставено във Франкфурт на Майн на 27 май 2020 година. Ръководител на секретариата на ЕССР, от името на Генералния съвет на ЕССР, Francesco MAZZAFERRO

(1) ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1 .

(2) ОВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4 .

(3) Съобщение на Комисията — Временна рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашното разпространение на COVID-19 (2020/C 91 I/01) (ОВ C 91I, 20.3.2020 г., стр. 1) и свързаните документи относно правилата за държавна помощ и коронавируса, достъпни на: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html.

(4) Вижте писмо от 14 май 2020 г. от председателя на ЕССР до председателя и членовете на Съвета по икономически и финансови въпроси, достъпно на:

https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf.

(5) Препоръка ЕССР/2011/3 на Европейския съвет за системен риск от 22 декември 2011 г. относно макропруденциалния мандат на националните органи (ОВ C 41, 14.2.2012 г., стр. 1).

(6) Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 338).

(7) Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

(8) Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendation, април 2016 г., достъпен на https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.