BG Официален вестник на Европейския съюз L 235/1

РЕШЕНИЕ (ЕС) 2017/1540 НА КОМИСИЯТА

от 15 май 2017 година

относно държавна помощ SA.40454 2015/C (ex 2015/N), която Франция възнамерява да приведе в действие в полза на консорциума CEB

(нотифицирано под номер С(2017) 3062)

(само текстът на френски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1. ПРОЦЕДУРА

(1) С писмо от 7 януари 2015 г. Франция уведоми Комисията за покана за участие в търг относно изграждането и експлоатацията на парогазова електроцентрала („ПГЕ“) (2) в Бретан. Тя предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 5 юни 2015 г. и от 10 и 17 септември 2015 г.

(2) С писмо от 13 ноември 2015 г. Комисията уведоми Франция, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), във връзка с тази мярка (наричано по-нататък „решението за откриване на процедурата“).

(3) Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната мярка.

(4) Комисията получи мнения от заинтересованите страни по този въпрос. Тя ги изпрати на Франция, като ѝ даде възможност да ги коментира, и получи становището на Франция в писмо от 8 юни 2016 г.

(5) На 12 май 2016 г. и на 5 септември 2016 г. Комисията изпрати на френските органи списък с въпроси, на които последните отговориха с писма съответно от 8 юни 2016 г. и 5 октомври 2016 г. На 5 септември Комисията изпрати на френските органи нов списък с въпроси, на които те отговориха на 5 октомври 2016 г.

2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

(6) Поканата за участие в търга и контекстът, довел до нейното обявяване, са описани подробно в решението за откриване на процедурата (съображения 4—29). В следващите раздели това изложение е представено в обобщен вид.

2.1. Покана за участие в търг

(7) Френските органи считат, че осигуряването на електроснабдяването в Бретан е изложено на риск поради ниския капацитет за производство на електроенергия в региона, свързаните с мрежата ограничения, увеличаването на потреблението и силната му зависимост от температурните условия.

(8) През 2010 г. няколко органа във Франция са подписали Бретонския пакт за електроенергията (Pacte Electrique Breton — PEB), който се основава на три стълба: първо, управлението на търсенето, второ, производството на енергия от възобновяеми източници и трето, гарантирането на сигурността на електрозахранването. Третият стълб включва, от една страна, укрепването и развитието на местната електропреносна мрежа и, от друга страна, изграждането на мощност за конвенционално производство на електроенергия. Последното е предмет на нотифицираната от Франция мярка.

(9) Поканата за участие в търг е част от рамката по член L. 311-10 от Кодекса на енергетиката. Поканата за участие в търг е била публикувана от министъра на енергетиката под № 2011/S 120-198224 в Официален вестник на Европейския съюз от 25 юни 2011 г. След това той е избрал класирания проект съгласно становището на Комисията за енергийно регулиране (CRE), която е ръководила провеждането на процедурата в съответствие с френските нормативни разпоредби (4).

(10) В съответствие със спецификацията съоръжението за производство на електроенергия трябва: (1) да използва технологията с комбиниран цикъл; (2) да разполага с гарантирана активна мощност от 450 MW (+ 15/– 10 %), за която производителят поема ангажимент, че може да бъде подадена в мрежата; (3) да използва само природен газ като първичен източник на енергия; (4) да разполага с КПД на електроенергията при минимална долна топлина на изгаряне (5) в размер на минимум 54 %; (5) да бъде изцяло разположено в точно определена област (намираща се в северозападната част на Бретан — департамент Финистер); (6) да гарантира, че срокът за мобилизиране на офертите не надвишава петнадесет часа при спряно съоръжение и два часа при работещо съоръжение; (7) да гарантира, че минималният срок на офертите за коригиране ще бъде по-малък или равен на три часа при работещо съоръжение и осем часа при спряно съоръжение; (8) да гарантира че няма да има ограничение на максималния срок за активирането на офертите за коригиране; и (9) да бъде оборудвано с уред за дистанционно отчитане на напрежението, както и с устройства, позволяващи дистанционно измерване на характерните за производството на електроенергия величини.

(11) В нотифицираната покана за участие в търга се предвижда, че производителят може да предостави на пазара цялата произведена от него електроенергия или да продаде част от нея на купувача, имащ задължение за закупуване на електроенергия — Electricité de France S.A. (EDF), в рамките на договор за закупуване по тарифа, равна на 95 % от цената на час, която се наблюдава на пазара EPEX SPOT.

(12) Освен това производителят ще получава фиксирана годишна премия PT, която се изчислява, като гарантираната активна мощност (6) (Pgar) се умножи по премия P, изразена в EUR/MW/година.

(13) Изплащането на фиксираната премия е обвързано със запазването на всички разрешения за експлоатация и на договорите с мрежовите оператори, както и с поддържането на гарантираната мощност, което се удостоверява чрез коефициент на наличност.

(14) Освен това в поканата за участие в търга са предвидени санкции, в случай че изграждането на централата не бъде завършено в срок.

(15) Класирането на предложенията на кандидатите се извършва въз основа на следните три критерия, които са описани подробно в тръжната спецификация: (1) нивото на премията (EUR/MW/година), поискана от кандидата, с относителна тежест от 45 %; (2) датата на въвеждане в експлоатация на централата с относителна тежест от 25 %, като максималната оценка се присъжда на проекта, в който се предлага най-скорошна дата за въвеждане в експлоатация; и (3) критерий „избор на площадка и околната среда“ с относителна тежест от 30 %.

2.2. Цел на помощта

(16) Френските органи считат, че първата цел на мярката е да се осигури електрозахранването в Бретан. Въпреки че потребностите от електроенергия в Бретан представляват преди всичко потребност от мощност (MW), налице е също така и потребност от енергия (MWh (7)). Ето защо е необходимо в Бретан да се изгради съоръжение, което да работи в продължение на няколко хиляди часа годишно, а не само в пиковите часове, подобно на газовите турбини („ГТ“). Парогазовата електроцентрала, която работи на принципа на реактивния двигател, създава възможност електричеството да се генерира само за няколко минути. Ето защо тази технология е особено подходяща за гарантиране на баланса между производството и потреблението при пикове на търсенето с продължителност от по няколко часа. Новото съоръжение ще осигури не само капацитет, които да бъде на разположение при необходимост, но и реактивна мощност, когато това е най-ефективният метод да се поддържа нивото на напрежението във всяка точка на мрежата и по този начин да се улесни включването на непостоянната енергия от възобновяеми енергийни източници в системата (системни услуги).

(17) Поради тези причини френските органи са преценили, че в северозападната част на региона съществува потребност от допълнително централизирано производство, което да e налично в периодите на голямо потребление, а не само по време на свързаните с екстремните температури зимни пикове. Тази производствена мощност следва да допълни укрепването на мрежата и действията за управление на енергията.

(18) Освен това мярката цели да се сведат до минимум разходите за общността и въздействието върху околната среда. Ето защо за класирането на кандидатите се взема предвид поисканата премия, целесъобразността на избора на площадка от гледна точка на околната среда, както и качеството и целесъобразността на съпътстващите мерки (предотвратяване, намаляване или компенсиране на отрицателните последици за околната среда) в рамките на проекта и на дейностите, които са предвидени за мониторинг на околната среда.

(19) Централата, експлоатирана от получателя на мярката за помощ, Compagnie Electrique de Bretagne (наричан по-нататък „CEB“), ще гарантира услуги по балансиране посредством три възможни действия. Първо, активиране на първичния и вторичния (системна услуга с автоматично задействане), както и на третичния резерв (коригиране с ръчно задействане). Второ, що се отнася до системните услуги, операторът на централата — CEB, ще има задължението да разполага с техническата възможност да ги осигури. Трето, що се отнася до механизма за корекция (третичен резерв), CEB ще бъде задължен да предоставя наличните си мощности на RTE (Réseau de Transport d'Electricité, дружество за поддръжка и развитие на френската публична мрежа за пренос на електроенергия с високо и много високо напрежение, RTE). Ангажиментът за предоставяне, който надхвърля договорите за резерви, ще се възнаграждава само в случай на необходимост да се прибегне до механизма за корекция. Предвидено е съоръжението да работи в продължение на около 3 000 часа/година в еквивалент на пълно натоварване, считано от датата на пускане в експлоатация на централата. Предвид капацитета на съоръжението (422 MW) тази продължителност на работа води до годишно производство на електроенергия в размер на около 1 250 GWh.

2.3. Размер на помощта

(20) Размерът на премията, платима по линия на поканата за участие в търга, ще бъде максимум 94 000 EUR/MW/годишно по стойност към 31 ноември 2011 г. Премията ще се плаща за срок от 20 години и ще се индексира в хода на изпълнението на проекта., така че да отразява развитието на разходите за експлоатация и поддръжка. Размерът на премията, платима по линия на поканата за участие в търга, ще бъде максимум 40 милиона евро годишно.

(21) Премията се индексира с 20 % върху цените на производството, 20 % върху разходите за труд, 50 % върху равнището на тарифата за пренос в регионалната мрежа, 5 % върху разходите за свързване към електропреносната мрежа и 5 % върху цената на газовата връзка.

(22) Френските органи уточниха, че предложената от избрания участник сума включва i) една част, свързана със стойността на капацитета и възлизаща на [50 000—60 000] (*1) EUR/MW/година, и три части, свързани с географското местоположение на проекта, а именно: ii) допълнителните разходи за преноса на газ, възлизащи на [20 000—40 000] EUR/MW/година, iii) допълнителните разходи за свързване, възлизащи на 6 000 EUR/MW/година и iv) допълнителните разходи за мерки за опазване на околната среда в размер на 2 000 EUR/MW/година.

(23) Частта, свързана със стойността на капацитета, съответства на сумата за покриване на допълнителните разходи към предвидената за пускането на съоръжението в експлоатация дата. Кандидатите са изчислили тези допълнителните разходи като разликата между приходите от продажбата на електроенергия на пазара и разходите, свързани с бързото пускане на централата в експлоатация. CRE отбелязва, че: „предвид актуалните пазарни условия и състоянието на търсенето на електроенергия, експлоатацията на съоръжение от вида парогазова електроцентрала е икономически неизгодна. Много е вероятно да минат доста години преди то да стане рентабилно. За кандидата това води до пропуснати ползи поради по-ранната дата на пускане в експлоатация на съоръжението, които се считат за обхванати от този компонент на премията“.

(24) За захранването на централата е необходимо да се изгради нов газопровод с дължина 111 km. Приблизителната стойност на този проект се оценява на около 100 милиона евро и ще бъде финансирана авансово от GRTgaz (учредено през 2005 г. френско предприятие, което управлява газопреносната мрежа във Франция). CEB ще допринесе за възвръщаемостта на инвестицията благодарение на плащането на цената за преноса на газ.

(25) Със закон № 2010-1488 от 7 декември 2010 г. относно новата организация на пазара на електроенергия (NOME) се въвежда механизъм за капацитет с цел да се гарантира сигурността на електрозахранването във Франция. (8) Съоръжението, избрано в резултат на търга в Бретан, ще трябва да участва в националния механизъм за капацитет. Възнаграждението, което централата ще поучава по този механизъм, при целесъобразност ще бъде приспаднато от действително платената премия по линия на поканата за участие в търга.

2.4. Срок

(26) Премията се отпуска за срок от двадесет години, считано от датата на пускане в експлоатация на съоръжението.

2.5. Получател(и)

(27) В съответствие със становището на CRE министърът на енергетиката е избрал проектът, който ще бъде осъществен в община Ландивизио и ще се управлява от Compagnie Electrique de Bretagne (CEB), консорциум между Direct Energie и Siemens.

(28) Избраният участник е производител с малко значение на френския пазар на производство на електроенергия, който не разполага с друга конвенционална производствена единица в Бретан.

(29) Гарантираната мощност на съоръжението, предложена от CEB, е 422 MW. Избраният участник в търга се е ангажирал да пусне съоръжението си за производство на електроенергия в промишлена експлоатация най-късно на […]. В уведомлението си от 5 октомври 2016 г. френските органи описват забавянията, които засягат проекта. Ревизираната датата за пускане на централата в експлоатация е насрочена за […].

(30) В съответствие с данните, предоставени на CRE от избрания участник в търга, последният не е получавал и все още не получава друга помощ, която може да бъде кумулирана с отпуснатата по линия на търга помощ. Освен това възнаграждението, което централата евентуално ще получи на бъдещия пазар на капацитет, ще бъде приспаднато от действително платената премия по линия на поканата за участие в търга.

2.6. Бизнес планът, предоставен от CEB

(31) В подкрепа на офертата, която е предоставило на френските органи, CEB е представил бизнес план. Съгласно този бизнес план вътрешната норма на възвръщаемост („ВНВ“) след облагане възлиза на [5—10] %. Тази доходност се основава на следните основни допускания: почасов обем на експлоатация в размер на приблизително [3 000—6 500] часа годишно; първоначална инвестиция в размер на [400—500] милиона евро. Приходите се основават, от една страна, на премия в размер на […] EUR/MW/година и, от друга страна, на нетно възнаграждение по договор тип tolling („вземи или плати“), възлизащо на […] EUR средно на година.

(32) Tolling договорът е частен договор, който CEB сключва с toller (насрещната страна по договора, например EDF) и в който се предвижда, че последният ще закупува фиксиран обем електроенергия. Приходите от tolling договора са били определени, така че в бизнес плана да се отразят условията, които CEB би могъл да очаква да постигне към момента на поканата за участие в търга. Размерът на tolling таксата е бил оценен въз основа на стохастичен прогнозен модел. Допусканията, засягащи този договор, се основават на продажба на произведената от централата енергия на пазара от toller-а в първоначален размер от […] милиона евро/годишно за периода от март 2017 г. до октомври 2036 г. Възнаграждението на CEB по tolling-договора е било подложено на анализ на чувствителността. За актуализирането на премията за капацитет е използван индекс на еднократна субсидия.

(33) Възнаграждението по tolling договора отразява разходите за преобразуването на газа в електричество и за използването на съоръженията. То включва променлив компонент за покриване на разходите за подаване на електроенергия в мрежата, за експлоатация и за поддръжка. Освен това съдържа и фиксиран компонент за покриване на фиксираните оперативни разходи, както и на финансовите и амортизационните разходи. Tolling таксата също се разделя на неиндексиран и индексиран компонент. Индексираният компонент е предназначен да обхваща фиксираните оперативни разходи. Целта на неиндексирания компонент е да обхваща разходите за инфраструктура, като разходите за финансиране на проекта или за амортизация на направените инвестиции. Модел за закупуването на газ не е изготвен предвид наличието на tolling договор. В бизнес плана се отчита пряко очакван среден оперативен марж за целия срок на проекта.

(34) Освен това в бизнес плана се предвижда актуализиране на редица допускания в хода на изпълнение на проекта: индекс на разходите за труд, индекс на цените на производител, крайна цена за свързване към мрежата. Актуализирането се обосновава със срока на бизнес плана, който обхваща период от [15—20] години. На оператора се отпуска и премия за капацитет, която също се актуализира, за да му се даде възможност да постигне рентабилност на инвестицията. Тази премия е функция на ефективната наличност на централата. Фиксираната премия се определя от коефициент на наличност на централата. В бизнес плана не се предвижда участие в механизма за капацитет извън балансирането. При наличие на такова участие дължимото за него възнаграждение се приспада от размера на премията.

(35) Фиксираната цена за преноса на газ се оценява на [10—20] милиона евро годишно.

(36) Променливите разходи за експлоатация и поддръжка са произведението на променливите разходи за експлоатация и броя на съответните часове на експлоатация. Разходи за експлоатация и поддръжка се заплащат на CEB от toller-а.

(37) В анализа на чувствителността са включени и други допускания, като например инфлацията или разходите за заплати.

(38) Свързването с мрежата, макар и изпълнявано от RTE и GRTgaz, ще се финансира от CEB. Разходите за свързване се оценяват съответно на [30—40] милиона евро и [20—30] милиона евро.

(39) Съгласно използваните допускания в края на бизнес плана се приема, че разходите за препродажба за съществуващото оборудване ще се изравнят с разходите за демонтаж, така че крайната стойност на централата ще бъде занулена.

(40) Взет е под внимание оборотът, който е резултат от дейностите за коригиране. Френските органи са описали допусканията, свързани с определянето на стойността (9). Този доход е под 1,5 % от очакваните общи приходи.

(41) В своето уведомление от 5 октомври 2016 г. Франция заяви, че строителството може да започне на […], а промишлената експлоатация — на […].

3. ОПИСАНИЕ НА ОСНОВАНИЯТА ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

3.1. Анализ на наличието на помощ

(42) Комисията счита, че критерият за приписване на държавата, посочен в член 107 от ДФЕС, е изпълнен. В разглеждания случай мярката може да бъде приписана на държавата, от една страна, тъй като поканата за участие в търга е била публикувана от министъра на енергетиката, който е избрал и самия проект. От друга страна, възнаграждението на избрания участник ще бъде калкулирано в цените на дребно чрез вноската за обществената услуга за електроенергия (CSPE). В решението си по делото за държавна помощ SA.36511 (2014/C) обаче, Комисията заключи, че CSPE е ресурс на държавата, тъй като става дума за „наложена от държавата вноска, която се събира и управлява от субект, определен от държавата да управлява схемата за помощ в съответствие с установените от държавата правила“ (10).

(43) Що се отнася до наличието на предимство за предприятията, френските органи считат, че този критерий не е изпълнен, защото поканата за участие в търга изпълнява всички критерии, установени в съдебната практика по делото Altmark (11).

(44) Комисията обаче счита, че критериите, установени в съдебната практика по делото Altmark, не са били изпълнени. За да може дадена обществена услуга да не се квалифицира като държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени следните четири кумулативни критерия: i) предприятието получател трябва да бъде натоварено с изпълнението на задължения за обществена услуга и тези задължения трябва да бъдат ясно определени, ii) параметрите, въз основа на които се изчислява компенсацията, трябва да са установени предварително по обективен и прозрачен начин, iii) компенсацията не може да надвишава това, което е необходимо за покриване изцяло или частично на разходите, възникнали при изпълнение на задълженията, свързани с предоставяне на обществената услуга, като се отчитат съответните приходи и разумна печалба, iv) ако предприятието носител на задължения за обществени услуги не е определено чрез процедура по възлагане на обществени поръчки, нивото на компенсация трябва да бъде определено въз основа на анализ на разходите, които едно типично предприятие би направило, като се отчитат съответните постъпления и една разумна печалба за изпълнение на задълженията. Комисията счита, че вторият критерий е бил изпълнен, за сметка на това обаче е изразила съмнения във връзка със следните три критерия: (1) Що се отнася до първия критерий (съществуване на УОИИ и ясно определен мандат), Комисията изрази съмнения относно това дали монтажът и експлоатацията на централата в Ландивизио може да се определят като УОИИ, най-напред поради липсата на съобщени елементи, които да доказват проблем с осигуряването на електроснабдяването в Бретан в миналото, и на второ място, поради невъзможността държавите членки да налагат специфични задължения за обществени услуги за услуги, които вече се извършват или могат да бъдат извършени в задоволителна степен при условия, които съответстват на обществения интерес, от предприятия, опериращи при нормални пазарни условия: в разглеждания случай предприятията, опериращи при нормални пазарни условия, биха могли да предоставят капацитета, който е необходим, за да се гарантира сигурността на електроснабдяването в Бретан, ако френската нормативна уредба не възпрепятстваше изпращането на правилните сигнали чрез цените на електроенергията за насърчаване на инвестициите в мощности в региона. Трето, мярката е и дискриминационна по отношение на другите технологии, тъй като обхваща само технологията с комбиниран парогазов цикъл. Следователно мярката не е неутрална от технологична гледна точка (12). Четвърто, мярка не е пропорционална, тъй като френските органи не са потвърдили нуждата от съоръжение за производство на 450 MW чрез подробен анализ на потребностите от допълнителен капацитет в региона (13). И най-накрая, в дългосрочен план тръжната процедура може да задълбочи проблема с осигуряването на електроснабдяване: най-напред, като затвори пазара на електроенергия за инвестициите, които не се ползват от подкрепата на държавата, а след това, като не решава, а дори задълбочава структурния проблем с недостига на средства („missing money“) (14) за производителя, и в крайна сметка като намалява възможностите за развитие други технологии. (2) Що се отнася до третия критерий (свръхкомпенсация), Комисията изрази съмнения относно липсата на свръхкомпенсация, от една страна, поради липсата на механизъм за дължими възстановявания в зависимост от бъдещите пазарни условия, и от друга страна, поради условията на тръжната процедура, които не създават гаранции срещу риска от свръхкомпенсация. (3) Що се отнася до четвъртия критерий (избор на доставчика въз основа на най-ниската цена), Комисията изрази съмнения относно това дали тръжната процедура е позволила да се избере доставчикът, способен да предостави услугата на най-ниската цена за общността, тъй като критериите са прекалено рестриктивни, за да позволяват реален избор на доставчика на услуги: ограничаване на избора до технологията с комбиниран парогазов цикъл, която не е задължително най-евтината, претеглен размер на премията, възлизащ на 45 %, изключително ограничен географски периметър, критерии за избор, имащи връзка с други стълбове на PEB, например критерии, свързани с околната среда, които по своята същност не могат да допринесат за избора на предлагащата най-ниската цена за общността оферта.

(45) Поради изразените от Комисията съмнения относно това дали мярката изпълнява установените в съдебната практика по делото Altmark условия в своя предварителен анализ Комисията счита, че мярката може да предоставя предимство на избрания участник в търга и че това предимство е избирателно, тъй като е предоставено само на едно предприятие — CEB.

(46) Що се отнася до въздействието върху конкуренцията и търговията, Комисията счита, че мярката може да засегне търговията и конкуренцията, тъй като избраният участник в търга, ползващ се от мярка, която го поставя в по-благоприятно положение, се конкурира с други мощности за производство на електроенергия и с други доставчици на капацитет на отворени за конкуренцията пазари (пазар на електроенергия, механизъм за корекция).

3.2. Анализ на съвместимостта

3.2.1. Припомняне на правната рамка

(47) В своето решение за откриване Комисията счита, че мярката трябва да се оцени в съответствие с член 107 от ДФЕС, в случай че се потвърдят съмненията ѝ относно изпълнението на всички критерии, установени в съдебната практика по делото Altmark. След това мярката следва да бъде анализирана с оглед на Насоките относно държавната помощ за опазване на околната среда от 2014 г. (НПОСЕ) (15), определящи условията, при които помощите в областта на енергетиката могат да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 107 от ДФЕС.

(48) Като алтернатива Комисията отбелязва, че ако съмненията ѝ по отношение на определянето на задължението за обществена услуга не се потвърдят, съвместимостта следва да се разгледа с оглед на Съобщението на Комисията относно рамката на Европейския съюз за държавна помощ под формата на компенсации за обществени услуги (2011 г.).

3.2.2. Оценка на съвместимостта

(49) Що се отнася до целта от общ интерес, Комисията изрази съмнения дали мярката спомага за изпълнението на общата цел да се гарантира сигурността на електроснабдяването: от една страна, целта на мярката не изглежда достатъчно ясно определена (обща липса на капацитет, пикове на търсенето), а, от друга страна, мярката не може да коригира в средносрочен план нарушеното функциониране на нормативната уредба и на пазара, което понастоящем възпрепятства постигането на достатъчно равнище на инвестиции в Бретан.

(50) Необходимостта на мярката не е била доказана достатъчно ясно поради отсъствието на задоволително количествено определяне на недостига на върхов капацитет със сезонен характер или в периоди на пиково потребление. Необходимостта на мярката би могла впрочем да бъде оспорена и поради възможността за въвеждане на подходящи местни цени, които да изпращат насърчаващи инвестициите ценови сигнали, без да се прибягва до помощ.

(51) Комисията не е убедена в целесъобразността на мярката. От една страна, изглежда алтернативните мерки не са били проучени в достатъчна степен от френските органи (разделяне на ценовата зона, интелигентни измервателни уреди, укрепване на електроразпределителната мрежа). От друга страна, рестриктивният характер на мярката, определящ видовете доставчици на капацитет, които могат да вземат участие в търга, също поражда съмнения (покана за участие в търг, която се ограничава до един вид технология — турбина с комбиниран парогазов цикъл). И накрая, мярката не е насърчавала използването на възможностите, свързани с намаляването на търсенето.

(52) Комисията изрази съмнения и по отношение на пропорционалността на мярката: рестриктивният характер на търга би могъл да възпрепятства участието на конкуренти, което би позволило да се сведе до минимум размерът на помощта. Освен това мярката не е предвиждала механизъм за дължими възстановявания в случай на неочаквани печалби.

(53) И накрая Комисията изрази съмнения относно възможността мярката да предотврати нежеланите отрицателни ефекти върху конкуренцията и търговията между държавите членки. Първо, мярката не е неутрална от технологична гледна точка. В действителност тя не позволява други мерки, които също са в състояние да се справят с проблемите, свързани с адекватността на производството на електроенергия: намаляването на потреблението, междусистемните връзки, решенията за съхранение, както и други технологии (горивни турбини). Второ, предвид предоставената на предприятието Direct Energie възможност да продава произведената енергия на EDF при сконтов процент от 5 %, вместо само да я предлага на пазара, Комисията имаше съмнения, свързани с риска от засилване на позицията EDF на пазара за доставка на електроенергия.

4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

(54) По време на периода на консултации относно решението за откриване на процедурата Комисията получи 58 отговора от заинтересовани страни, различни от френската държава. По-долу различните отговори са групирани тематично. Те ще бъдат взети предвид при оценката на мярката.

4.1. Анализ на съвместимостта

4.1.1. Общ интерес

(55) Тридесет и девет заинтересованите страни считат, че френските органи са надценили риска от прекъсване на електроснабдяването. В действителност дори по време на периода на силно застудяване през 2012 г. подобни прекъсвания на електричеството не са се случили. Прекъсванията на територията на Бретан са били причинени от външни по отношение на експлоатацията на мрежата елементи (като падащи дървета). Последната сериозна повреда във Франция, която се е случила през 1978 г., е лишила три четвърти от държавата от електроподаване в продължение на няколко часа, но тази ситуация никога не се е повторила, тъй като RTE е предприело необходимите стъпки, за да се гарантира, че подобен инцидент няма да възникне отново.

(56) За разлика от това в мненията на други заинтересовани страни се изтъква съвместимостта на мярката с целта от общ интерес. Двадесет от тях считат, че осигуряването на електроснабдяването в Бретан не е гарантирано. Особеното географско положение на Бретан, намиращ се в крайната част на мрежата, е съчетано със слабо местно производство на електроенергия, което покрива едва 13,3 % от потреблението (16). Производствените мощности на Бретан се характеризират също и с липса на базови централи, разполагащи с капацитет да задоволят самостоятелно търсенето, което би могло да обоснове изграждането на парогазовата електроцентрала. В действителност, въпреки че регионът отчита увеличение на производството на енергия от възобновяеми източници, техният непостоянен характер поражда необходимост от създаването на базова производствена централа, така че да се коригира тяхната евентуална неспособност да се справят с пиковете на търсенето.

4.1.2. Необходимост на мярката

4.1.2.1. Укрепване на мрежата

(57) Някои заинтересовани страни обосновават липсата на необходимост от мярката с лошите проектни основи на мрежата в региона. Налице са значителни претоварвания по електропроводите с напрежение 225 kV в Северен Бретан. Поради това редица заинтересовани страни считат, че бъдещото изграждане на подземен електропровод с напрежение 225 kV, свързващ подстанциите в Калон (Морбиан), Мур дьо Бретан и Плен От (Кот д'Армор), ще обезпечи захранването на Бретан с електроенергия, като позволи вноса на допълнителни 700 MW в региона и като улесни правилния пренос на електроенергията от намиращите се в съседство инсталации за енергия от възобновяеми източници (на сушата и в морето). Пускането в експлоатация, планирано за ноември 2017 г., ще допълни електрическата мрежа в региона и ще обезпечи трайно захранването в северната и в централната част на Бретан.

(58) Те отбелязват, че други френски региони също внасят електроенергия: Ил дьо Франс, Бургундия-Франш Конте и в по-малка степен Пеи дьо ла Лоар и регионът Прованс-Алпи-Лазурен бряг (PACA). В тези региони са предпочели да инвестират в укрепване на мрежата, отколкото в изграждане на нова производствена централа. Например регионът РАСА е избрал да изгради защитна мрежа, съставена от три подземни електропровода с напрежение 225 kV, която днес му позволява да разполага с ефективна и надеждна електропреносна система, подобна на тази в останалата част на Франция (17).

(59) Ето защо няколко заинтересовани страни предлагат „мрежово“ решение: те считат, че дублирането на електропровода с напрежение 400 kV Плен От—Домлу или укрепването на електропровода с напрежение 225 kV ще увеличи капацитета за пренос и следователно за внос на електроенергия до равнище, което е достатъчно за гарантиране на сигурността на електроснабдяването. Относно последната възможност ENGIE отбелязва, че дублирането на електропровода с напрежение 400 kV би осигурило допълнителен капацитет за пренос, който значително ще нахвърли реалните потребности дори в дългосрочен план и така ще направи инвестицията неоправдана. Следователно укрепването на електропровода с напрежение 225 kV и било по-подходящо за задоволяването на реалните потребности, но все пак изисква съответното удължаване на мрежата.

4.1.2.2. Развитие на търсенето

(60) Няколко заинтересовани страни считат, че развитието на търсенето прави мярката ненужна за постигането на целта за осигуряване на електроснабдяването: (1) те се позовават най-напред на доклад на RTE от 2014 г., съгласно който температурната чувствителност е с тенденция към намаляване. Съответно през 2014 г. потреблението в Бретан се е увеличило със 150 MW при понижаване на температурата с един градус. Преди това увеличението е било от порядъка на 200 MW за всеки градус понижение. (2) В допълнение шестнадесет заинтересовани страни предвиждат намаляване на търсенето благодарение на внедряването на интелигентните измервателни уреди и на изпълнението на инициативата Ecowatt. Тази инициатива дава възможност на доброволци сред гражданите да бъдат информирани за наличието на напрежение в мрежата, за да могат да намаляват потреблението си на електроенергия в съответствие с тази информация. (3) Заинтересованите страни считат, че подобряването на енергийните характеристики на сградите, което трябва да доведе до развитие на търсенето в посока на укрепване на управлението на търсенето, са показателни за липсата на необходимост от мярката.

(61) За сметка на това някои заинтересовани страни, които подкрепят проекта, се позовават на прогнозата за демографски ръст в Бретан, съчетан с висока температурна чувствителност, за да обосноват необходимостта от мярката, насочена да задоволи очакваното нарастване на търсенето.

4.1.2.3. Развитие на производството

(62) Някои заинтересовани страни считат, че развитието на производството прави мярката ненужна: (1) Най-напред противниците на проекта отчитат вече направените инвестиции за удължаване на срока на експлоатация на площадките в Бренилис и Диринон, като датата на закриване вече е определена не за 2017 г., а за 2023 г. По тази причина пет заинтересовани страни считат, че равнището на производство на съществуващите газови турбини позволява да се коригират пиковете на потреблението и да се избегне рискът от общ срив на напрежението (blackout). Освен това десет заинтересовани страни отбелязват, че тези площадки системно се използват под капацитета им, поради което помощта за изграждането на нова производствена единица става ненужна. Така например сдружението Consommation, Logement et Cadre de Vie твърди, че газовите турбини в Бренилис и Диринон работят едва от няколко десетки (около 70 часа през 2012 г.) до няколкостотин часа (около 265 часа 2010 г.). (2) Второ, ENGIE счита, че газовата турбина SPEM Pointe, която е избрана за победител в обществена поръчка за предоставяне на бързи допълнителни резерви на RTE на цена от 25 000 EUR/MW/година, би предложила множество предимства в сравнение с едно ново съоръжение, като например ниска изкупна цена от газовата турбина и вече амортизирани разходи за свързване към електропреносната мрежа. Предприятието отбелязва например, че премията, определена от RTE във връзка с тези обществени поръчки, е по-ниска от годишната премия от 40 000 000 EUR, която е поискана за проекта за парогазова електроцентрала, или 94 000 EUR/MW/година. (3) И накрая, заинтересованите страни посочват възможността регионът да „внася“ електроенергия. Противниците на проекта считат, че регионът действително може да получи електроенергията, от която се нуждае, от съседните региони, особено от работещата с газови турбини производствена централа в Кордьоме.

(63) В противовес на това двадесет заинтересовани страни считат, че развитието на производството оправдава изпълнението на мярката. Пет заинтересовани страни, подкрепящи проекта, посочват, че всъщност единствените производствени централи, които работят в Бретан към момента, са газовите турбини в Бренилис и Диринон. Те считат, че фактът, че въпросните газови турбини са в края на експлоатационния си цикъл и ще работят най-късно до 2023 г., прави мярката още по-необходима. Планираното закриване създава потребност да се предвиди алтернатива на достатъчно ранен етап. Три заинтересовани страни, които подкрепят изграждането на парогазовата електроцентрала, припомнят, че горивните турбини следва да бъдат закрити най-късно през 2023 г. поради съображения, свързани с опазването на околната среда, и следователно те представляват само краткосрочно решение, което не е достатъчно за постигане на целта за осигуряване на електроснабдяването в региона.

4.1.3. Целесъобразност на мярката

(64) Редица заинтересовани страни оспорват целесъобразността на мярката: (1) Както е обяснено в съображение 61, противниците на проекта считат, че той е твърде мащабен спрямо действителните нужди по отношение на потреблението в Бретан. В най-крайната точка — Финистер, максимумът на потреблението се оценява на 200 MW за период от 200 до 400 часа годишно. Следователно предвиденият от държавата и от Регионалния съвет проект — 450 MW за повече от 3 000 часа годишно — би бил несъразмерно голям. (2) Освен това съгласно анализите на RTE (18), на които се позовават някои противници на проекта, намаляването на процента на увеличение на търсенето на електроенергия се обяснява със структурни причини (забавяне на ръста на населението, въздействие на икономическата криза и на мерките за енергийна ефективност). Според тях PEB следва да бъде изменен, така че да се отчетат тези елементи. Процентът на върховото търсене е относително стабилен от 2009 г. насам и дори е намалял през 2014 г. Освен това температурата чувствителност отбелязва тенденция към спад (както е обяснено в раздел 4.1.2.2), което следва автоматично да намали пиковете на потреблението. Този аргумент вече беше развит в съображение 60, точка 1. (3) И накрая, те отбелязват, че други проекти биха могли да предложат по-добро решение на проблемите на Бретан, свързани с осигуряването на електроснабдяването в дългосрочен план, например проекта за междусистемна свързаност с Ирландия или изграждането на помпено-акумулираща централа (ПАЦ). Първият проект ще позволи дългосрочното снабдяване на региона с електрическа енергия и съответства на целите на вътрешния енергиен пазар. Две заинтересовани страни считат, че проектът за ПАЦ в Герделан също може да предложи решение на проблема с дефицита на електроенергия при пикове на потреблението.

(65) Страните, които подкрепят проекта, изтъкват следните аргументи: (1) Най-напред редица заинтересовани страни подчертават интереса от това да се предпочете производствена единица от вида парогазова електроцентрала. Според тях тя предлага по-добра възвращаемост и по-стабилно производство в сравнение с площадките, които използват възобновяеми енергийни източници. Според редица страни, представили мнения, тя е най-добрият компромис между ефективност и въздействие върху околната среда. (2) Въпреки че някои заинтересовани страни припомнят интереса от развитието на комбинирано производство, потенциалът на тези площадки остава ограничен (от порядъка на около 150 MW) и ще създаде потребност от изграждането на нови производствени централи, както и от процедури за свързване с мрежата. Напротив, създаването на нова производствена единица от вида парогазова електроцентрала ще позволи да се намалят значително работите по укрепване на мрежа (причините за това са изложени и в съображение 78). (3) Освен това наличието на множество терминали за втечнен природен газ във Франция, и по-специално създаването на новата площадка в Дюнкерк, насърчавано от предоставената на инвеститорите възможност да бъдат освободени от принципа на достъп на трети страни до мрежата, гарантира сигурността на снабдяването с газ, който е необходим за работата на централата. От това следва, че е налице съгласуваност между текущите и бъдещите инвестиции.

4.1.4. Стимулиращ ефект

(66) В съответствие с раздел 3.2.4 от НПОСЕ мярката има стимулиращ ефект, ако насърчава получателя да промени поведението си, така че да се подобри функционирането на енергийния пазар. Тази промяна на поведението не би могла да бъде осъществена без помощ.

(67) ENGIE счита, че стимулиращият ефект на мярката е отрицателен. Премията изпраща отрицателен икономически сигнал на пазара на електроенергия във Франция, тъй като насърчава централата да произвежда обеми, които надхвърлят реалните потребности на пазара, и по този начин изключва други участници на пазара.

4.1.5. Пропорционалност

(68) Липсата на пропорционалност е подчертана от редица заинтересовани страни: 1) На първо място, те критикуват размера на помощта, който считат за непропорционален и създаващ риск от свръхкомпенсация на централата: първо, проектът ще стане печеливш след пет години, докато премията ще се изплаща за период от двадесет години. Второ, Direct Energy ще може да продава електроенергията на пазара, въпреки че този допълнителен доход не е бил взет предвид при изготвянето на поканата за участие в търга. Трето, в предоставеното от ENGIE проучване се изтъква пълната непропорционалност на поисканата от CEB фиксирана премия. В действителност безвъзмездна помощ от 20 милиона евро годишно за срок от 20 години би била достатъчна, за да се гарантира рентабилността на парогазова електроцентрала във Франция. Тъй като премията за капацитет (без свързването към електро- и газопреносните мрежи), която ще получава централата в Ландивизио, ще бъде от порядъка на 73 000 EUR/MW/година, преди индексирането с процента на инфлацията, Ландивизио получава безвъзмездна помощ в размер на 31 милиона евро годишно за период от 20 години, което е много повече от необходимите 20 милиона евро годишно. 2) Впрочем редица заинтересовани страни поставят под въпрос начина на финансиране чрез вноската за обществената услуга за електроенергия (CSPE), което те считат за неправомерно. В действителност френските органи предвиждат възнаграждението, което ще бъде изплащано на избрания участник в търга, да бъде калкулирано в цената на електроенергията на дребно посредством CSPE. Редица заинтересовани страни считат, че финансирането посредством CSPE е незаконно. Те считат, че финансирането на производствено съоръжение от вида парогазова електроцентрала не е част от списъка с целите на CSPE, определен в Закон № 2003-8 от 3 януари 2003 г., и по-специално че CSPE е предназначена основно да стимулира енергията от възобновяеми източници, а това изключва централата, за която се отнася мярката.

(69) Впрочем ENGIE подчертава, че проектът в Ландивизио се ползва и от премия за свързване с газопреносната система в размер между 40 000 и 50 000 EUR/MW/година, чиято цел е да компенсира инвестицията в укрепване на газопровода нагоре по веригата на стойност 100 милиона евро. Това възнаграждение предполага вътрешна норма на възвръщаемост (ВНВ на проекта) между 9,8 % (при хипотеза за 40 000 EUR/MW/година без отчитане на инфлацията) и 16,5 % (при хипотеза за 50 000 EUR/MW/година с отчитане на инфлацията). ENGIE счита подобно равнище на възнаграждение за прекалено високо спрямо твърде малкия риск, който CEB е поел, тъй премията за свързване с газопреносната мрежа представлява приход, гарантиран от френската държава, без други рискове освен свързаните с наличността на парогазовата електроцентрала в Ландивизио. За сравнение, в рамките на тръжната процедура за монтаж на вятърни турбини в морето в континентална Франция, възвръщаемостта на разходите за свързване с RTE не трябва да надвишава норма от 7,25 % преди облагане (или 5,5 % след данъчно облагане). С рентабилност между 9,8 % и 16,5 % след данъчно облагане проектът в Ландивизио далеч надхвърля тези прагове (19). ENGIE счита, че премия за свързване с газопреносната мрежа в размер на 23 000 EUR/MW/година преди индексирането с процента на инфлацията би била достатъчна, за да се гарантира норма на възвръщаемост в размер на 7,25 % преди данъчно облагане.

4.1.6. Въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите членки

(70) Въздействието върху конкуренцията е разгледано от заинтересованите страни от две гледни точки. От една страна, те възразяват срещу въздействието, което помощта оказва върху съществуващата конкуренция между производителите, и от друга страна, между използваните технологии в ущърб на по-малко замърсяващи източници на енергия.

(71) Що се отнася до потенциалното увреждащо въздействие върху конкуренцията, ENGIE счита, че помощта ще допринесе за засилване на господстващото положение на EDF.

(72) В решението си за откриване на процедурата Комисията припомня, че в НПОСЕ се налага изискване мярката за помощ да не подсилва неоправдано господстващото положение на заварения оператор на пазара. Комисията посочи, че във Франция „пазарите за производство и доставка на електроенергия са силно концентрирани и доминирани от заварения оператор EDF, който понастоящем контролира около 85 % от пазара на дребно и над 90 % от пазара на производство на електроенергия“ (19). В действителност изплащането на допълнителна компенсация, предназначена да покрие липсващата рентабилност на електроцентрала с комбиниран парогазов цикъл във Франция, ще доведе до нарушаване на конкуренцията със съществуващите мощности, които използват комбиниран парогазов цикъл и не получават субсидии. Освен това компенсацията ще представлява допълнителна пречка за навлизането на нови производители на пазара, които не могат да осигурят сами необходимите за експлоатацията на електрическите съоръжения средства. Като възпрепятства евентуални инвестиционни решения на пазара на електроенергия, предвидената тръжна процедура не предлага ефективно решение за констатираната пазарна неефективност, като вместо това ще засили господстващото положение на EDF — единственият производител, който е в състояние да предотврати замразяването на дейността на своите съоръжения, въпреки неизбежния спад на бъдещата си рентабилност. Освен това ENGIE счита, че господстващото положение на EDF може единствено да бъде засилено от механизма, включващ опция за закупуване на електроенергия, който му е наложен. Така CEB ще бъде стимулирано да продава произведената електроенергия по-скоро на заварения оператор, отколкото на другите оператори на пазара.

(73) За разлика от това редица заинтересовани страни изтъкват факта, че тъй като мярката е в полза на Direct Energie, алтернативен доставчик с малък пазарен дял във Франция, въздействието ѝ върху конкуренцията ще бъде ограничено.

(74) Що се отнася до потенциалното увреждащо въздействие на мярката по отношение на вида използвана технология, редица заинтересовани страни критикуват направения в рамките на тръжната процедура технологичен избор, който допринася за субсидирането на замърсяваща производствена централа, като създава риск да се засегне развитието на енергията от възобновяеми източници.

5. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ

5.1. Отговор на решението за откриване на процедурата

(75) Отговорите на френските органи на решението за откриване на процедурата от 17 декември 2016 г. засягат, от една страна, класификацията на мярката като услуга от общ икономически интерес (УОИИ), а от друга страна, нейната съвместимост с Насоките относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика.

5.1.1. Класификация като УОИИ

5.1.1.1. Първи критерий: задача на УОИИ

(76) Франция отбелязва, че съществуването на заплаха за осигуряването на електроснабдяването в Бретан е било ясно установено в мониторинговите доклади относно баланса между търсенето и предлагането, както и от оператора на мрежата (20) в предишните му прогнозни доклади, засягащи баланса между търсенето и предлагането. Тези рискове са потвърдени въпреки миналите несъответствия между проучванията на адекватността и реалността.

(77) Френските органи считат, че, от една страна, в Бретан е налице значителен недостиг на капацитет, което го принуждава да внася по-голямата част от необходимата му електроенергия от други региони. От друга страна, потреблението на електроенергия в Бретан нараства значително по-бързо от потреблението във Франция като цяло поради демографския подем в региона, като по този начин се създава по-висока чувствителност на регионалното потребление към периодите на силно застудяване.

(78) Освен това географската структура на Бретан във формата на полуостров ограничава възможностите за пренос на електроенергия и отслабва според френските органи устойчивостта на напрежението в мрежата. Напрежението е един от основните параметри на сигурността на електроенергийната система. Поради факта, че преносът на електроенергия към Бретан, се извършва от голямо разстояние (от долината на Лоара и устието на Лоара), преминаването на електрическия ток през електропроводите предизвиква спад на напрежението, като последното е по-ниско в крайната, отколкото в началната точка на електропровода, което води със себе си редица последици: увеличаване на загубите при преноса, намаляване на качеството на местната вълна.

(79) В допълнение френските органи подчертават недостатъците, които засягат оперативните и инвестиционните решения, както и пазара на електроенергия във Франция и в Бретан: липса на система за измерване, която да позволява регулиране на потреблението в реално време; липса на диференцирани ценови зони, които да отразяват ограниченията на мрежата; неадекватни ценови сигнали за насърчаване на диверсификацията на електроснабдяването от страна на частни инвеститори; рискове, които биха могли да окажат въздействие върху условията за финансиране на частните инвестиции. Освен това френските органи считат, че въвеждането на пазарна зона в Бретан не би могла да изпълни нормалните пазарни условия, тъй като не би могла да подава на частните инвеститори конкретни ценови сигнали в зоните, в които потребностите от напрежение са най-големи.

(80) Франция отбелязва, че е изпълнила задължението за недискриминация, тъй като съгласно френските органи то не засяга технологията, а предприятията.

(81) Що се отнася до проектните основи на капацитета, френските органи отбелязват, че недостигът на капацитет ще се задълбочи поради предстоящото закриване на газовите турбини в Бренилис и Диринон (320 MW) и ограничаването на мощностите на площадката в Кордьоме (1 400 MW за двете подразделения) поради свързани с околната среда причини. За периода 2017—2020 г. недостигът се оценява на между 200 MW и 600 MW. Тяхното спиране със сигурност ще се случи най-късно през 2023 г.

(82) Френските органи считат, че тръжната процедура няма да окаже въздействие върху насочените към други технологии инвестиционни решения, тъй като мярката цели единствено да компенсира допълнителните разходи, които са характерни за използваната технология (по-специално укрепването на газопреносните мрежи), както и ограниченията, свързани със сроковете за строителство, които не засягат другите технологии.

(83) По същите причини Франция подчертава, че тръжната процедура не задълбочава проблема с недостига на средства („missing money“) за останалите мощности, тъй като целта ѝ е единствено да компенсира допълнителните разходи, които са присъщи за използваната технология (комбиниран парогазов цикъл). Освен това в резултат на закриването на четирите централи от вида газови турбини до 2023 г. въздействието от пускането в експлоатация на новата парогазова електроцентрала в Ландивизио ще ограничи проблема с недостига на средства.

(84) Противно на изложеното в точка 76 от решението за откриване на процедурата, Франция счита, че мярката не е дискриминационна. Тя призна, че мярката не е технологично неутрална, тъй като поканата за участие в търга налага използването на технология с комбиниран парогазов цикъл. Франция обаче счита, че спазването на задължението за недискриминация в съответствие с Директива 2009/72/ЕО не предполага забрана за избор на конкретна технология в рамките на дадена тръжна процедура за производствен капацитет, от момента, в който всички дружества имат достъп до тази технология.

(85) И накрая, инвестицията в укрепването на газопреносната мрежа ще улесни въвеждането на допълнителни мощности, работещи с природен газ.

5.1.1.2. Трети и четвърти критерий: пропорционалност и избор на кандидата, предложил най-ниската цена

(86) На първо място, френските органи считат, че въвеждането на механизъм за дължими възстановявания би намалило приходите, които кандидатите очакват да получат от продажбата на електроенергия на пазара, и автоматично би ги подтикнало да поискат по-висока премия. Второ, органите отбелязват, че предвид силната взаимовръзка при технологията с комбиниран парогазов цикъл между продуктите и разходите за газ, ВНВ на проекта е относително нееластична спрямо промените в оборота. И накрая, френските органи изтъкват причини от практическо естество: би било трудно този механизъм да бъде въведен a posteriori и въвеждането му би могло да създаде правна несигурност.

(87) Освен това френските органи считат, че броят на допустимите площадки, където може да се разположи даден кандидат, е достатъчно голям, за да не се стигне до изключване на нито един кандидат. Според оценките допустимата зона може да предложи свободни терени с площ между 2 000 km2 и 4 000 km2, като за изграждането на парогазова електроцентрала са необходими едва 15 хектара. Кандидатите са можели също така да изберат други площадки, като поискат промени в местния градоустройствен план в срок, съвместим със сроковете, посочени в поканата за участие в търга. Следователно френските органи считат, че нито един кандидат в търга не е бил възпрепятстван да участва поради липса на площадка.

(88) Франция изтъква относителността на ролята на свързаните с околната среда критерии за избора на победител в търга, като посочва разнообразието на възможните действия, които даден кандидат е можел да изпълни, за да получи задоволителен резултат по критерий „околна среда“. Освен това органите изтъкват, че трите досиета, подадени в Комисията за енергийно регулиране, са получили равностойни оценки по критерий „околна среда“.

(89) Що се отнася до евентуално дискриминационния характер на избора на технология, органите отбелязват най-напред нейното широко разпространение в Европа, както и нейната достъпност. След това френските органи подчертават, че предвид близостта на разглежданите технологии (ГТОЦ (21), комбиниран парогазов цикъл, ГТ) няма кандидат, специализиран изключително в областта на газовите технологиите, който би могъл да се счита за дискриминиран от мярката. Следователно спазването на принципа на технологична неутралност не е застрашено.

5.1.2. Съвместимост с насоките

5.1.2.1. Общ интерес

(90) Френските органи припомнят, че целта на мярката е да се осигури електрозахранването в Бретан чрез два стълба: гарантиране на баланс между търсенето и предлагането, от една страна, и на устойчивост на напрежението в мрежата, от друга страна.

(91) Френските органи уточняват, че мярката ще гарантира баланса между търсенето и предлагането, като ще спомогне за увеличаване на производствения капацитет, който трябва да бъдат мобилизиран при пикове на потребление, и по-специално в западната част на региона (адекватност на предлагането спрямо търсенето на реактивна мощност).

(92) След това френските органи отбелязват, че фактът, че в миналото не е било наблюдавано прекъсване на електрозахранването, не е причина да не се предприемат действия срещу евентуални и установени заплахи.

5.1.2.2. Необходимост

(93) Първо, френските органи обосновават необходимостта на мярката, като използват количествени данни. При закриване на четири газови турбини в Бренилис и Диринон и на горивните инсталации на площадката в Кордьоме остатъчният недостиг на капацитет би възлязъл на между 200 MW и 600 MW годишно в периода 2017—2020 г. Тези централи ще бъдат спрени най-късно през 2023 г.

(94) Второ, Франция обосновава необходимостта на мярката с пазарната неефективност, илюстрирана по-специално от липсата на инвестиции в Бретан въпреки нуждата на общността.

(95) Трето, френските органи считат, че нуждата не засяга създаването на бретонска ценова зона. Най-напред тази зона, обхващаща целия регион на Бретан, не би позволила да се изпълни целта за устойчивост на напрежението в рамките на самата зона. Освен това поради липсата на претоварвания при транзитния пренос от и към останалата част на Бретан подобна зона, ограничена до Западен Бретан, не би подавала адекватни ценови сигнали за насърчаване на инвестициите. В действителност Франция счита, че атрактивността на тази зона е ограничена, тъй като размерът ѝ е твърде малък, за да привлече интереса на малките доставчици. Няма никаква сигурност, че ценовата зоната отразява реалната стойност на дадена производствена мощност в Бретан и води до инвестиции в нея, поради редките случаи на претоварване на мрежата. Освен това не е сигурно, че подобна инвестиция би била осъществена на по-ниска цена за общността в сравнение с тази, получена в резултат на еднократна покана за участие в търг. И накрая, органите изтъкват разходите за създаване на специфична ценова зона за региона на Бретан: необходими промени на пазарите на едро, разпределение на правата за пренос, изравняване на тарифите (22), което позволява потребителите в Бретан да не бъдат санкционирани. И накрая, сроковете за изпълнение може да не отговарят на потребностите за осигуряване на електрозахранването на бретонската система в най-краткосрочен план.

(96) Четвърто, френските органи отбелязват, че бретонското производство разчита основно на възобновяемите източници благодарение на производството на вятърните централи. Поради това непостоянството представлява все по-голям проблем в Бретан, който изпитва необходимост от увеличаване на наличността на гъвкави мощности, като например парогазовата електроцентрала в Ландивизио.

(97) Пето, изграждането на мощност за производство в Бретан би могло да бъде от полза за всички потребители във Франция извън периодите на претоварване на мрежата, тъй като ограничава риска от срив на напрежението чрез приноса си за намаляване на загубите по преносната мрежа и чрез подобряването на общото ниво на адекватност на капацитета.

(98) Шесто, Франция счита, че необходимостта на мярката е подкрепена от нуждата да се избегне срив на напрежението на цялата територия на Бретан, който не би могъл да се коригира единствено с изграждането на електропроводи.

(99) И накрая, френските органи подчертават, че с оглед на закриването на газовите турбини в Бренилис и Диринон вариацията на топлинния капацитет в региона ще е малка, от порядъка на 100 MW. В тази връзка въздействието върху „missing money“ ще бъде много слабо.

5.1.2.3. Целесъобразност

(100) Що се отнася до възнаграждението, френските органи считат, че то е целесъобразно, тъй като представлява възнаграждение за капацитета и следователно не предлага никакви стимули за производството.

(101) Разделянето на ценовата зона не е целесъобразно, по-специално за да се гарантира поддържането на напрежението, както е изложено в съображение 95.

(102) Френските органи не оспорват, че мярката е избирателна, но все пак считат, че, от една страна, избраната технология е най-подходяща за задоволяване на установената нужда и че следователно би била предпочетена в края на технологично неутрален търг, и че мярката, от друга страна, не замества балансираното и справедливо развитие на всички технологии, необходими за осигуряването на електроснабдяването, включително намаляването на потреблението, междусистемните връзки и съхранението на енергията.

(103) Също така Франция счита, че мощността от 450 MW се обосновава с критерия за липса на капацитет в моменти на пикове на потреблението (вж. прогнозите на RTE за 2012 г.).

(104) Освен това целесъобразността на технологията е доказана посредством техническите характеристики, които са необходими за задоволяването на специфичните потребности: максимален срок за мобилизиране от петнадесет часа (при спряно съоръжение) или два часа (при работещо съоръжение); минимален срок на офертите за коригиране по-малък или равен на три часа (работещо съоръжение) или осем часа (спряно съоръжение). Няма задължение за максимален срок за активиране на офертите за коригиране. Френските органи твърдят, че останалите технологии (отворен цикъл, газови турбини) и намаляването на потреблението не могат да отговорят по задоволителен начин на тези технически изисквания.

(105) Френските органи считат, че Франция не може да бъде обвинявана, че в поканата за участие в търга не е взела предвид други технологии, различни от комбинирания парогазов цикъл (23). Френските органи се позовават на член 194 от ДФЕС, който предвижда, че мерките, предприети от Европейския съюз, не могат да засягат правото на дадена държава членка да определя общата структура на електроснабдяването си: решението да се използва газова централа попада в обхвата на националната компетентност и не може да е аргумент в подкрепа на несъответствието на мярката.

(106) Колкото до намаляването на потреблението, френските органи считат, че една от целите на мярката е да се поддържа местното напрежение, което може да се гарантира само чрез подаване на локална електроенергия в мрежата и не може да бъде обхванато от мощностите за намаляване на потреблението.

(107) Другите технологии не биха могли да бъдат избрани, без да се поиска увеличаване на премиите.

(108) Изборът на технологията с комбиниран парогазов цикъл се обосновава с големия брой експлоатационни часове, които са необходими за поддържане на равнището на напрежение. Газовите турбини са конкурентни едва за около стотина часа. Използването на тази технология се обосновава и с нуждата от газови доставки: една газова турбина би имала нужда от 50 % повече газ. ГТОЦ със сигурност струва по-малко от парогазовата електроцентрала, но високите разходи за доставките на газ оправдават използването на по-ефективно съоръжение.

(109) Технологията на намаляване на потреблението не е съвместима с нужда от функциониране с продължителност от няколко хиляди часа. Освен това тя не позволява да се обоснове производствената необходимост. Същото важи и за производствените единици, използващи непостоянни възобновяеми източници, поради „неуправляемото“ естеството на производството. Децентрализираните технологии за съхраняване изискват твърде високи инвестиционни разходи, за да се конкурират с парогазовите електроцентрали. Нова междусистемна връзка не би могла да се конкурира с технологията с комбиниран парогазов цикъл заради проблема, свързан с устойчивостта на напрежението.

(110) Освен това капацитетът на вятърните и фотоволтаичните съоръжения е твърде непостоянен, за да поеме ангажимент за наличност на конкурентна цена. Съществуващите водни мощности също са непостоянни. Наличният капацитет за производство на възобновяема топлинна енергия вече получава публична помощ и не би могъл да участва в тръжната процедура. Що се отнася до капацитета за производство на топлинна енергия от изкопаеми горива, той се нуждае от сериозни инвестиции до 2023 г. Френските органи считат, че тези аргументи подчертават целесъобразността на избраната технология.

5.1.2.4. Пропорционалност

(111) Франция подчертава, че рентабилността на проекта, измерена въз основа на ВНВ на [5—10] %, се намира в долната част на скалата в сравнение с рентабилността, която инвеститорите изискват от подобен тип проекти.

(112) В тази връзка френските органи уточниха, че въвеждането на механизъм за дължими възстановявания е твърде закъсняло и понеже води до намаляване на приходите, ще се изрази в искане за по-висока премия, която да неутрализира въздействието на механизма върху рентабилността на проекта.

(113) Поради тези причини Франция счита, че мярката е пропорционална.

5.1.2.5. Нарушаване на конкуренцията

(114) Франция счита, че мярката не намалява стимулите за инвестиции в междусистемен капацитет, по-специално между Франция и Ирландия.

(115) Освен това е малко вероятно мярката да засили господстващото положение на EDF. Избраният участник действително ще има по-голям интерес самостоятелно да предлага електроенергията на пазара. Продажбата на електроенергия на EDF при посочения в съображение 53 сконтов процент от 5 % е по-малко благоприятна от продажбата на 100 % пазарна цена. Поради това става дума за възможност, която е законосъобразна, но не и икономически обоснована.

5.2. Отговор на мненията на заинтересованите страни

5.2.1. Необходимост на мярката

(116) Френските органи считат, че оспорването на проекта от редица заинтересовани страни с аргумента за по-нисък ръст на потреблението е неоснователно. В действителност те изтъкват, че потреблението на електроенергия в Бретан е нараснало с 9,9 % между 2006 и 2014 г. при средно увеличение за Франция от едва 2,9 %. Френските органи цитират също така проучване, според което Бретан ще бъде третият най-динамично развиващ се регион във Франция по отношение на увеличаването на потреблението на електроенергия (24).

(117) Освен това френските органи припомнят, че особената структура на потреблението на електроенергия в региона, включваща по-голям дял на битовото потребление и услугите, води до повишена чувствителност на регионалното потребление към периодите на силно застудяване. Съответно на Бретан се падат 6,3 % от ръста в пиковите моменти на потребление и едва 4,4 % от годишното потребление на електроенергия.

(118) Забавянето на икономиката и увеличаването на енергийната ефективност, насърчавана от променящата се нормативна среда, ограничават ръста на търсенето, което се е стабилизирало за първи път през 2014 г. За разлика от това развитието на броя на домакинствата вследствие на демографската динамика, промяната на начина на живот с възхода на информационните технологии и комуникациите, началото на разпространението на електрическите превозни средства и развитието на термопомпените мощности стимулират търсенето. Според френските органи именно поради това последните прогнозни данни за ръст на потреблението на електроенергия в Бретан продължават да са по-високи от средните за страната.

(119) И накрая, френските органи посочват, че сравненията между прогнозите в PEB и реализираното потребление трябва да се извършват на базата на идентични параметри. Така прогнозите в PEB са включвали потреблението, свързано със загубите по мрежите, което систематично не е било вземано предвид от изпратилите отговори до Комисията сдружения за целите на направените от тях сравнения. Френските органи считат, че тази грешка води до неправилна интерпретация на данните. Освен това те считат, че редица сдружения използват погрешни оценки, по-специално по отношение на наличието на непостоянни енергийни източници, които не могат да заместят направените от RTE оценки.

5.2.2. Законосъобразност на финансирането на мярката

(120) Някои заинтересовани страни считат, както е обяснено в съображение 68, точка 2, че финансирането на мярката е неправомерно, по-специално с аргумента, че CSPE е предназначена изключително за финансиране на енергията от възобновяеми източници.

(121) Френските органи оспорват това твърдение. В действителност: а) Правното основание на поканата за участие в търга е многогодишната инвестиционна програма от 2009 г., в която се установяват рисковете за осигуряването на електроснабдяването в Бретан и се подчертава необходимостта от изграждане на мощност за конвенционално производство в региона. б) Член L. 311-10 от Кодекса на енергетиката предвижда, че тръжни процедури могат да бъдат стартирани, „когато производствените мощности не отговарят на целите на многогодишната инвестиционна програма, и по-специално на онези, които засягат техниките на производство и географското разположение на съоръженията“. В настоящата тръжна процедура това изискване е изпълнено. в) И накрая, в член L. 121-7, параграф 1 от Кодекса на енергетиката се предвижда, че разходите за задачите, свързани с предоставянето на обществени услуги включват „допълнителните разходи, произтичащи от прилагането на членове L. 311-10—L. 311-13-5, ако има такива“. От цитираните по-горе текстове е видно, че финансирането на тръжните процедури, обявени по силата на член L. 311-10 от Кодекса на енергетиката, действително е можело да се осъществи под формата на обезщетение за разходите за задачи, свързани с предоставянето на обществени услуги, макар да не става дума за енергия от възобновяеми източници.

(122) И накрая, френските органи считат, че реформата на CSPE от края на 2015 г. не е променила тези обстоятелства. Мярката ще бъде финансирана с бюджетни кредити.

5.2.3. Въздействие върху конкуренцията

(123) Както беше посочено в съображение 74, ENGIE счита, че тръжната процедура ще доведе до засилване на господстващото положение на EDF с мотива, че предприятието би било единственият производител, които би бил в състояние да предотврати замразяването на дейността на своите съоръжения, въпреки неизбежния спад на бъдещата си рентабилност. За разлика от това френските органи считат, че появата на нов участник на пазара на производството на електроенергия ще допринесе за развитието на конкуренцията.

5.2.4. Прозрачен процес — Обществена консултация

5.2.4.1. Наличие на открит дебат

(124) Редица заинтересовани страни считат, че откритият дебат по проекта не е бил достатъчен. В противовес на това френските органи считат процедурата в подкрепа на открития дебат за задоволителна. Така например: (1) Проектът е получил разрешение под формата на постановление на префекта, установяващо разпоредбите, които операторът трябва да изпълнява, за да се гарантира опазването на околната среда, в съответствие глава V, дял 1 от Кодекса за околната среда относно инсталациите, представляващи риск за опазването на околната среда. (2) Проектът е бил обект на проучване на обществено мнение, което се е провело между 15 септември 2014 г. и 31 октомври 2014 г. при условията, посочени в постановлението от 18 август 2014 г. Изводите от проучването на общественото мнение подчертават, че обществеността е била достатъчно информирана и че това е създало възможност за истински диалог. Освен това френските органи припомнят, че фактът, че по-голямата част от получените отговори са били против проекта, не поставя под въпрос мотивираното решение на комисията по проучването; (3) Освен това френските органи припомнят, че дебатът се е провел на местно и регионално равнище и че той е бил не само възможност за информиране на обществеността, но и повод за създаване на работни групи, обединяващи сдруженията, които подкрепят или отхвърлят проекта.

5.2.4.2. Предмет на премията

(125) Френските органи считат, че твърдението на една от заинтересованите страни, че тръжната процедура е била непрозрачна, тъй като предметът на премията не е бил ясно определен, е неоснователно.

(126) Според тази страна, въпреки че премията е била предназначена само за покриване на допълнителните разходи, свързани с местоположението на съоръжението, преноса на газ и очакваната дата на пускане в експлоатация, в своите оферти някои от кандидатите са поискали допълнителна компенсация, предназначена да покрие липсата на рентабилност на електроцентралата. Според нея подобна компенсация не е в съответствие със спецификацията и би нарушила конкуренцията със съществуващите мощности, използващи комбиниран парогазов цикъл, и следователно би причинила вреди.

(127) Френските органи припомнят, че избраният участник може да бъде възнаграден само до размера на предложената премия. Всяка оферта, в която се изисква допълнително плащане към фиксираната премия, чийто предмет е съвсем ясно описан в спецификацията, не би отговаряла на изискванията. Следователно допълнително плащане („компенсация“) не може да се очаква, а още по-малко да се отчита при оценката на критерия относно премията. Тази точка беше потвърдена от CRE в отговора на поставен от кандидат въпрос в рамките на тръжната процедура.

(128) Впрочем френските органи считат, че тази точка не е създала тълкувателни затруднения на подалите оферта кандидати. Те са съумели да включат в размера на предложената премия допълнителните разходи, свързани с пускането на съоръжението в експлоатация, в контекста на влошаващата се икономическа среда.

6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА

6.1. Наличие на помощ

(129) В член 107, параграф 1 от Договора държавна помощ се определя като „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки“.

(130) От предходното съображение става ясно, че класификацията на дадена мярка като държавна помощ предполага кумулативното изпълнение на следните три условия: а) мярката трябва да може да бъде приписана на държавата и да е финансирана с ресурси на държавата; б) мярката предоставя избирателно предимство, което може да постави определени предприятия или производството на някои стоки в по-благоприятно положение; в) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да е в състояние да засегне търговията между държавите членки.

6.1.1. Помощ, която може да бъде приписана на държавата и е отпусната чрез ресурси на държавата

(131) За да се счита за държавна помощ, дадена финансова мярка трябва да може да бъде приписана на държавата членка и да е отпусната пряко или непряко чрез ресурси на държавата.

(132) В разглеждания случай е предвидено изплащаното на CEB възнаграждение да бъде калкулирано в цената на електроенергията на дребно посредством CSPE (вж. съображение 42).

(133) Както е обяснено в решението за откриване на процедурата, Комисията заключи, че CSPE е държавен ресурс, тъй като става дума за „наложена от държавата вноска, която се събира и управлява от субект, определен от държавата да управлява схемата за помощ в съответствие с установените от държавата правила“. В съответствие с решението на Съда (25) фондове, финансирани чрез въведени от законодателството на държава членка задължителни вноски, които се управляват и разпределят в съответствие с това законодателство, може да се считат за ресурси на държавата по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, дори да са управлявани от различни от публичния орган субекти (26).

(134) И накрая, мярката може да бъде приписана на държавата, тъй като поканата за участие в търга е била публикувана от министъра на енергетиката, който е избрал и конкретния кандидат.

6.1.2. Икономическо предимство

(135) За да представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, мярката трябва да предоставя предимство за предприятието получател, което означава, че това предприятие не би получило въпросното предимство при нормални пазарни условия, т.е. при липсата на държавна намеса.

(136) Френските органи считат, че мярката не представлява икономическо предимство, тъй като отговаря на всички критерии, установени в съдебната практика по делото Altmark (27). В решението си за откриване Комисията изрази съмнения във връзка с тази оценка, и по-специално с точката, засягаща изпълнението на първия критерий.

(137) С оглед на съдебната практика по делото Altmark (27) трябва да се направи оценка дали въпросната мярка предоставя предимство на CEB.

(138) В решението си по делото Altmark Съдът е поставил, че „доколкото държавната намеса трябва да се приема като компенсация, представляваща насрещната престация за извършените доставки на услуги от предприятията получатели, за да изпълнят задължения за обществена услуга, по такъв начин, че в действителност тези предприятия не се възползват от финансово предимство и посочената намеса следователно няма за последица да ги постави в по-благоприятно конкурентно положение спрямо предприятията, които ги конкурират, подобна намеса не попада в обхвата на член 92, параграф 1 от Договора“ (28).

(139) Нека припомним, че френските органи считат, че мярката не представлява икономическо предимство, тъй като отговаря на всички критерии, установени в съдебната практика по делото Altmark.

(140) В действителност Съдът на Европейския съюз (29) счита, че за да може дадена компенсация за обществена услуга да избегне класификацията за държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени следните четири кумулативни критерия: 1) предприятието получател трябва да бъде действително натоварено с изпълнението на задължения за обществена услуга и тези задължения трябва да бъдат ясно определени; 2) параметрите на базата за изчисляване на компенсацията трябва да са установени предварително по обективен и прозрачен начин; 3) компенсацията не може да надвишава това, което е необходимо за пълно или частично покриване на разходите, възникнали при изпълнение на задълженията за извършване на обществена услуга, като се отчитат съответните приходи и разумна печалба; и 4) ако предприятието, натоварено със задължения за извършване на обществена услуга, не е определено чрез процедура по възлагане на обществени поръчки, която създава условия за избор на кандидата, способен да предостави тези услуги при най-ниски разходи за съответната общност, нивото на компенсация трябва да бъде определено въз основа на анализ на разходите, които едно типично предприятие, добре управлявано и осигурено с необходимите средства за изпълнение на необходимите изисквания на обществената услуга, би направило при изпълнение на тези задължения, като се отчитат съответните постъпления и една разумна печалба за изпълнение на задълженията.

(141) Що се отнася до първия критерий, държавите членки разполагат с голяма свобода да определят кои услуги могат да бъдат считани за задължения за извършване на обществена услуга (30), а наскоро Съдът припомни, че (31) когато съществуват специфични правила на правото на Съюза, в които попадат определянето на съдържанието и на обхвата на УОИИ, те обвързват преценката на държавите членки в съответствие с точка 46 от Съобщението на Комисията за прилагането на правилата на Европейския съюз към компенсацията, предоставена за предоставянето на услуги от общ икономически интерес. Като цяло тези правила са насочени към хармонизиране на законодателството, за да се премахнат пречките пред свободата на движение и свободата на предоставяне на услуги. Фактът, че те са приети въз основа на разпоредби в Договора, различни от тези относно контрола на държавната помощ, и че основната им цел е изграждането на вътрешния пазар, не ограничава по никакъв начин тяхната относимост към първия критерий по делото Altmark.

(142) Предвид мненията на заинтересованите страни и отговорите, предоставени от Франция (раздел 5), Комисията счита, че мярката не изпълнява първия критерий по делото Altmark относно класифицирането като задължение за извършване на обществена услуга, по-специално в енергийния сектор, по две причини.

(143) Първо, както Комисията е пояснила (32), не е уместно задълженията за извършване на обществена услуга, да се обвързват с дейност, която вече се предоставя или може да бъде предоставена задоволително и при пазарни условия. В този анализ трябва да бъдат взети предвид и възможните подобрения на функционирането на пазара, които могат да бъдат приложени от държавите членки. В действителност, ако такива промени са възможни, не е уместно дейността да се определя като задължение за извършване на обществена услуга. В разглеждания случай може да се счита, че пазарът функционира неправилно, тъй като не изпраща адекватни ценови сигнали за насърчаване на инвестициите на местно равнище. По-специално такъв е случаят с краткосрочните пазари, като например пазарите на балансиращи услуги, чиито механизми за корекция не изпращат адекватен ценови сигнал на местно равнище дори към датата на проекта.

(144) Второ, наличието на дискриминация по отношение на технологиите не позволява услугата да бъде определена като задължение за извършване на обществена услуга. В разглеждания случай член 3, параграф 2 от Директивата относно пазара на електроенергия (33) предвижда специфични условия относно способността на държавите членки да възлагат задължения за обществени услуги в сектора на либерализирания пазар на електроенергия. По-специално разпоредбите на член 3, параграф 2 ограничават възможностите на държавите членки да възлагат задължения за обществени услуги в електроенергийния сектор до конкретни цели (34): „държавите членки може да налагат на предприятия, работещи в електроенергийния сектор, в общ икономически интерес, задължения за обществени услуги, които може да се отнасят до сигурността, включително сигурност на доставките, редовността, качеството и цената на доставките и опазването на околната среда, включително енергийна ефективност, енергия от възобновяеми източници и опазване на климата.“ В същия член 3, параграф 2 се предвижда също, че тези задължения за обществена услуги са „ясно определени, прозрачни, недискриминационни, подлежат на проверка и гарантират равни условия на достъп за електроенергийните предприятия от Общността до националните потребители“.

(145) Комисията счита, че критерият за недискриминация, разглеждан във връзка с наличието на задължение за извършване на обществена услуга, трябва да се тълкува стриктно. В представеното от Франция уведомление се уточнява, че поканата за участие в търга засяга изграждането и експлоатацията на съоръжение за производство на електроенергия, което залага изключително на използването на технология с комбиниран цикъл (35). С други думи поканата е била ограничен до една-единствена технология (комбиниран парогазов цикъл), като е изключила по-специално конвенционални технологии от вида ГТОЦ и ГТ, които също биха могли да предоставят услугите, изисквани от централата получател.

(146) Както е обяснено в съображения 84 и 89, френските органи считат, че фактът, че мярката не е технологично неутрална, не представлява дискриминация по смисъла на член 3, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО, тъй като всички предприятия имат достъп до технологията с комбиниран парогазов цикъл, както и до всички конвенционални технологии. Мерките за помощ обаче трябва да бъдат замислени по такъв начин, че да позволяват участието във въпросните мерки на всички производствени мощности, които могат да допринесат ефективно за отстраняването на проблема с адекватността на производството на електроенергия, и по-специално на производители, използващи различни технологии. Следователно аргументът на Франция, че достъп до технологията с комбиниран парогазов цикъл биха могли да получат всички предприятия, не позволява да се изключи дискриминационната същност на мярката.

(147) Освен това Комисията отбелязва, че целта на тръжната процедура е била да се повиши нивото на производство на електроенергия в региона, за да може електроснабдяването да продължи да се осигурява въпреки планираното закриване на редица производствени площадки, и за да се реши систематичният се проблем с напрежението в Бретан. С оглед на постигането на тази двойна цел в спецификацията са изброени редица изисквания, които трябва да бъдат изпълнени от бъдещата централа получател. Тя трябва да разполага с активна мощност от порядъка на 450 MW (+/– 10 %), да е разположена на запад от Бретан и да бъде на разположение по всяко време, за да може да бъде мобилизирана от RTE посредством механизма за корекция. Що се отнася до последното изискване, в спецификацията се уточнява, че централата следва да може да бъде мобилизирана от RTE в срок от максимум петнадесет часа, когато съоръжението е спряно, и два часа, когато съоръжението работи, че не може да се налагат ограничения по отношение на максималния срок за активиране на офертите за коригиране и че минималният срок на офертите за коригиране трябва да е по-малък или равен на три часа за работещо съоръжение и осем часа за спряно съоръжение. Целта на тези условия е да се гарантират реактивността и гъвкавостта на централата, както и че RTE ще може да мобилизира централата, за да задоволи конкретна временна потребност, като осигури едновременно поддържането на напрежението и равновесието на местно равнище. В съображения 107 и 108 Франция не оспорва, че тези условия могат да бъдат изпълнени от всички конвенционални централи, тоест от парогазови електроцентрали, ГТОЦ и ГТ.

(148) Също така анализът на адекватността на различните технологии за изпълнението на заложените в поканата за участие в търга цели води до извода, че трите конвенционални технологии (комбиниран парогазов цикъл, ГТОЦ и ГТ) биха могли да задоволят установените от френските органи потребности, макар и при различни условия на ефективност. В поканата за участие в търга обаче се предвижда само изграждането на съоръжение от вида парогазова електроцентрала. Поради това Комисията стигна до заключението, че тръжната процедура е дискриминационна.

(149) Както е посочено в съображение 144 обаче, задължението за обществена поръчка трябва задължително да е недискриминационно. Следователно констатираната по отношение на някои конвенционални технологии дискриминация изключва възможността за класифициране на мярката като задължение за обществена услуга.

(150) От това следва, че аргументите на Франция, представени в съображение 84, че мярката не представлява дискриминация спрямо други видове конвенционални технологии, са неприемливи. С оглед на това Комисията заключава, че мярката не може да се определи като задължение за извършване на обществена услуга. Следователно първият критерий, установен в съдебната практика по делото Altmark, не е изпълнен.

(151) Освен това мярката представлява предимство. В действителност по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС предимство е всяка икономическа полза, която дадено предприятие не би получило при нормални пазарни условия, т.е. при липсата на държавна намеса. В разглеждания случай консорциумът ще получи премия, каквато не се отпуска при нормални пазарни условия, но която произтича от безвъзмездни публични средства. Поради това мярката може да се определи като предимство, предоставено на избрания участник в търга.

(152) На второ място, за да се разглежда като избирателна по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, дадена помощ трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разглеждания случай мярката е предоставена на изключителен принцип на избрания участник в търга и следователно се счита за избирателна.

(153) Поради това Комисията счита, че мярката предоставя избирателно предимство по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

6.1.3. Въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите членки

(154) Публичното подпомагане за предприятията по смисъла на член 107, параграф 1 оказва въздействие върху конкуренцията само ако „нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки“ и само доколкото „засяга търговията между държавите членки“. За предоставена от държавата мярка се счита, че нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, когато е в състояние да засили конкурентните позиции на получателя в сравнение с други предприятия, с които той се конкурира (36). На практика нарушаване по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС обикновено се констатира тогава, когато държавата предоставя финансово предимство на дадено предприятие в сектор, в който е налице конкуренция (37). В разглеждания случай мярката е в състояние да засили конкурентната позиция на консорциума CEB в сравнение с останалите предприятия, като му позволи да увеличи капацитета си за производство на електроенергия в сравнение с останалите конкуренти.

(155) Публичното подпомагане за предприятията представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС само доколкото „засяга търговията между държавите членки“. Може да се счита, че публичното подпомагане е в състояние да засегне търговията между държавите членки дори ако получателите не участват пряко в трансграничната търговия. В действителност относително малкото значение на дадена помощ или относително неголемите мащаби на предприятието получател не изключва a priori възможността търговията между държавите членки да бъде засегната (38). В разглеждания случай получателят на помощта ще получи предимство, което чуждестранните му конкуренти няма да могат да получат поради избирателния характер на помощта.

(156) Освен това въздействието на помощта върху конкуренцията и нейните последици за търговията между държавите членки могат да се определят, когато от мярката се възползва предприятие, осъществяващо дейност в сектор, който е бил либерализиран на европейско равнище (39). В разглеждания случай енергийният сектор е бил обект на такава либерализация.

(157) Следователно мярката ще засегне конкуренцията и търговията между държавите членки.

6.1.4. Заключение относно наличието на помощ

(158) Поради горепосочените причини Комисията поддържа становището си, че мярката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

6.2. Законосъобразност на помощта

(159) Мярката все още не е приведена в действие. Тя ще се бъде изплатена при пускането в експлоатация на централата, считано от […]. Следователно мярката ще бъде приведена в действие след произнасянето на настоящото решение. Ето защо тя не може да се счита за неправомерна.

6.3. Съвместимост с вътрешния пазар

6.3.1. Обосновка на използваната аналитична рамка

(160) Услугата не може да бъде определена като задължение за извършване на обществена услуга, както е посочено в съображения 144—147. Ето защо съобщението на Комисията относно рамката за УОИИ не се прилага в разглеждания случай.

(161) Поради това Комисията оценява съвместимостта на мярката с оглед на раздел 3.9 от НПОСЕ. В точки 19—34 от НПОСЕ адекватността на производството на електроенергия се определя като i) равнище на мощностите за производство на електроенергия, което се счита за адекватно за задоволяване на равнищата на търсене в държавите членки в даден период, ii) определено въз основа на конвенционален статистически показател, използван от основните организации (например Европейската мрежа на операторите на преносни системи за електроенергия (ENTSO-E).

(162) Що се отнася до първия критерий, Комисията счита, че мярката действително се отнася до въвеждането на равнище на мощности за производство на електроенергия, което е достатъчно да задоволи равнищата на търсене в Бретан, както от количествена (вж. съображение 166), така и от качествена гледна точка (съображение 174).

(163) Колкото до втория критерий, Комисията счита, че показателите, определящи адекватността на приноса на парогазовата електроцентрала, са доказани обективно и задоволително (вж. съображение 168).

6.3.2. Цел от общ интерес и необходимост

(164) Комисията счита, че мярката допринася за постигането на цел от общ интерес и е необходима в съответствие с раздели 3.9.1 и 3.9.2 от НПОСЕ, ако отговаря на следните условия: i) проблемът с адекватността на производството на електроенергия трябва да бъде установен с помощта на количествен показател и резултатите трябва да бъдат съвместими с извършения от ENTSO-E анализ; ii) мярката трябва да преследва ясно определена цел; iii) мярката трябва да е насочена към естеството на проблема и причините за него, и по-специално неефективността на пазара, която не му позволява да осигури необходимото равнище на производствен капацитет; и iv) държавата членка трябва да е обмислила и други възможности за решаване на проблема.

(165) Проблемът с адекватността на производството на електроенергия е бил ясно установен и количествено определен. В условията на липса на инвестиции в капацитет планираното за 2017 г. закриване на четири газови турбини в Бренилис и Диринон и на горивните подразделения на площадката в Кордьоме ще създаде остатъчен недостиг на капацитет, оценяван на между 200 MW и 600 MW годишно в периода 2017—2020 г., както е посочено в съображение 81. Дори да се предвиди удължаване на живота на тези централи, те следва да бъдат спрени най-късно през 2023 г. На този етап Комисията отбелязва ниското равнище на собствено производство в Бретан, като през 2014 г. то задоволява 13,3 % от потреблението, от които 11,8 % идват от енергия от възобновяеми източници, което разкрива незначителния дял на стабилното производство. Тези елементи оборват аргументацията на някои заинтересовани страни (вж. съображение 55). Те обаче потвърждават аргументите им, развити в съображения 61, 63 и 81.

(166) Освен това Комисията счита, че рискът, свързан с поддържането на напрежението, е доказан обективно и задоволително от френските органи. В действителност на четири пъти през 2012 г. RTE е вземало решение за въвеждането на специфичен механизъм за борба срещу проблеми, свързани с евентуален срив на напрежението в Бретан. Подобен механизъм представлява система за спиране на подаването на електроенергия, която се прилага в най-критичните периоди.

(167) Необходимостта на мярката, представена от френските органи, се основава на количествените данни от проучванията, проведени от RTE като част от годишната публикационна дейност на мрежата (40).

(168) От една страна, използваният метод съответства на този, използван в прогнозния доклад на RTE. Този метод се основава на вероятностен подход, при който равнищата на търсенето и предлагането са съпоставени посредством симулация на почасовата работа на европейската електроенергийна система за период от една пълна година. Някои параметри, като например наличността на мощностите, се основават на референтните параметри в проучванията на ENTSO-E.

(169) От друга страна, по своята същност предоставените данни се основават на елементи от доклада, указващи i) 2,7 пъти по-висока динамика на потреблението в сравнение с националните тенденции за периода 2006—2012 г. (увеличение на потреблението в Бретан с 1,6 % средно през последните шест години), ii) пикове на потреблението, които все още показват по-висока от средната за Франция чувствителност към климатичните условия, което се обяснява основно със структурата на потреблението в региона, в която битовото потребление и услугите имат съществен дял, iii) недостатъчни местни производствени мощности, при положение че разположените в Бретан производствени мощности осигуряват едва 13 % от потребяваната в региона електроенергия (вж. съображение 166), и iv) направените подобрения в мрежата, които решават само частично проблема с адекватността на капацитета. В действителност разминаването между произведената и потребяваната електроенергия излага на риск осигуряването на електрозахранването в региона, и по-специално в следните уязвими места: Северен Бретан, който обхващаща по-голямата част от департамента Кот д'Армор, както и градовете Сен Мало и Динар, чието захранване би било прекъснато в случай че оста с напрежение 44 kV Домлу—Плен От не е на разположение, и цялата територия на Бретан, която е изложена на риск от срив на напрежението поради отдалечеността между производствените площадки и центровете на потребление. RTE е реализирало редица инвестиции, и по-специално изграждането в периода 2011—2013 г. на компенсационни механизми, разположени по цялата територия на западния регион, с общ капацитет от 1 150 MVAR (мегаволт-ампер реактивна мощност), за да се гарантира необходимото равнище на мощност в периодите на застудяване. RTE счита, че тези компенсационни механизми трябва да бъдат допълнени посредством свързването на парогазовата електроцентрала в Ландивизио, като по този начин ще се възстанови предпазният марж, необходим за предотвратяване на риска от срив на напрежението, и ще се изгради адекватна „защитна мрежа“ (41).

(170) Освен това мярката преследва ясна цел да се намери решение на пазарната неефективност, т.е. на липсата на инвестиции въпреки необходимостта от тях в Бретан, така че да се избегне срив на напрежението в целия регион, който не би могъл да се коригира само с изграждането на електропроводи, както е обяснено в съображение 98. Комисията приема аргумента, че регионът на Бретан страда от недостиг на средства, „missing money“, който се обяснява с недостатъчното нарастване на цените в контекста на недостиг на електроенергия в региона и който не може, както е посочено в съображения 101 и 95, да бъде коригиран чрез разделяне на ценовата зона. Освен това механизмът за капацитет също не позволява да се задоволят специфичните потребности на региона (вж. съображение 177).

(171) Комисията счита, че тези елементи обясняват достатъчно задоволително липсата на инвестиции в нови мощности без финансова подкрепа от публични източници.

(172) Мярката засяга причините за установения проблем, и по-специално неефективността на пазара, която не му позволява да предоставя необходимия капацитет, на две нива. От една страна, изборът на технологията с комбиниран парогазов цикъл позволява да се задоволят както нуждите от капацитет, така и нуждите от наличност, както са установени в PEB. Парогазовата електроцентрала позволява да се гарантира сигурността на електроснабдяването и спомага за поддържането на напрежението на електроенергията в района. Този въпрос е разгледан в съображение 104 и следващите. От друга страна, делът на производството, което е стабилно и достъпно в периодите на зимни пикове, е много малък, което създава риск.

(173) Що се отнася до обосновката на необходимостта от поддържане на постоянно равнище на напрежение, Комисията отбелязва наличието на електроенергийна нестабилност, която RTE е установило в Северен Бретан. Районът на Северен Бретан се захранва от електропровод с една единствена верига с напрежение 400 kV и от два електропровода с напрежение 225 kV на запад, започващи от подстанцията в Ла Мартир. При прекъсване на електропровода между Рен и Сен Бриюк би възникнало свърхнатоварване по двата електропровода с напрежение 225 kV, което ще се задълбочи от спадовете на напрежението в района на Ранс. Това би довело до риск от загуба на цялото напрежение в района, ако не се спре подаването на електроенергия в района на Северен Бретан. Освен това при високо потребление в целия западен район, съчетано с при прекъсване на работата на някои централи или с аварии по мрежата, Бретан е изложен на риск от прекъсване на електрозахранването на определени места, а също и на риск от общ срив на напрежението в целия регион.

(174) Държавата членка обоснова неизползването на други технологии (например енергия от възобновяеми източници), намаляването на потреблението, създаването на ценова зона или изграждането на междусистемни електропроводи. Комисията счита, че нито едно от тези решение поотделно не би могло да предотврати изцяло посочените рискове, включително риска от спад на напрежението, както е посочено в съображение 16.

(175) Що се отнася до обосновката на отказа от използване само на междусистемни електропроводи, Комисията отбелязва, че разположението на Бретан, който се намира в края на мрежата, не може да се сравни с това на останалите френски региони със сходни характеристики (PACA, Франш Конте, Пеи дьо ла Лоар, Корсика). Електроснабдяването там се осигурява посредством множество междусистемни връзки с други региони. Устойчивостта на напрежението не създава проблем. Освен това те не са разположени „в края на мрежата“, както е Бретан. Що се отнася до Корсика, която не разполага с развити междусистемни връзки (42), тя разполага със значителен капацитет на собствената си територия.

(176) На 8 ноември 2016 г. Комисията одобри френския проект за изграждане на механизъм за капацитет (43). Участието на централата в механизма за капацитет е предвидено основно посредством балансирането, което ще засегне незначителна част от общите ѝ приходи (около 1,5 % от общите годишна приходи), като въздействието на този механизъм върху проекта и включването му в оценката на мярката са ограничени. В бизнес плана не се предвижда участие в механизма за капацитет извън балансирането. При наличие на такова участие дължимото за него възнаграждение се приспада от размера на премията.

(177) Впрочем в окончателния си д