РЕШЕНИЕ (ЕС) 2022/444 НА КОМИСИЯТА

от 28 юни 2021 година

относно схемата за държавна помощ SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN), приведена в действие от Франция в полза на операторите на съоръженията за съхранение на природен газ

(нотифицирано под номер С(2021) 4494)

(само текстът на френски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид тези мнения,

като има предвид, че:

1. ПРОЦЕДУРА

(1) С писмо от 23 октомври 2017 г. френските органи уведомиха Комисията за проекта за реформа на законодателната и регулаторната уредба, приложима за съхранението на природен газ (наричана по-нататък „реформата“). Френските органи уведомиха предварително за този проект на 23 ноември 2017 г. и след приемането на реформата от френския парламент те изпратиха допълнителна информация на Комисията.

(2) С писмо от 28 февруари 2020 г. Комисията уведоми Франция за решението си да открие (наричано по-нататък „решението за откриване“) по отношение на тази помощ процедурата съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричана по-нататък „официална процедура по разследване“).

(3) Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно разглежданата мярка.

(4) В рамките на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения на заинтересованите страни. Тя ги предаде на френските органи, като им даде възможност да направят коментар по тях. Френските органи изпратиха коментарите си с писмо от 3 август 2020 г.

(5) Френските органи предоставиха допълнителна информация на 21 септември 2020 г., на 26 януари 2021 г., на 15 март 2021 г. и на 10 май 2021 г.

2. КОНТЕКСТ НА МЯРКАТА

2.1. Съхранение на природен газ във Франция

(6) Съоръженията за подземно съхранение на природен газ дават възможност за създаване на запаси от природен газ, свързани към преносната мрежа. Те участват в управлението на потоците по мрежата.

(7) Съхранението се използва от една страна като средство за гарантиране на баланса между количеството природен газ в мрежата и количеството на потребявания природен газ, например в случай на прекъсване на доставките или на върхово потребление поради студена вълна през зимата. От друга страна съхранението позволява с помощта на газопроводите и компресорите да се осигури услугата за подаване по преносната мрежа, по-специално в случай на претоварване.

(8) Операторите на съоръжения за съхранение предлагат капацитет за съхранение на доставчиците на природен газ, които присъстват на пазарите на дребно и на едро, както и на операторите на преносни мрежи. Доколко доставчиците на природен газ са склонни да плащат за капацитет за съхранение зависи много от разликата в продажната цена на природния газ през лятото и през зимата (наричана по-нататък „спред“ — на английски език „spread“). Нивото на производство на природен газ е относително стабилно през цялата година, докато потреблението му варира значително в зависимост от температурата.

(9) Във Франция има четиринадесет съоръжения за съхранение на природен газ, единадесет от които са в експлоатация (2), и трима оператори на съоръжения за съхранение: — Storengy, което е 100 % дъщерно дружество на ENGIE, притежава и експлоатира дванадесет обекта, включително три оставени в резерв и девет в експлоатация. Последните имат полезен обем 102,1 TWh (или 74 % от общия капацитет на територията на страната); — Teréga (преди това TIGF), което се притежава от Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) и Prédica (10 %), експлоатира действащ обект с полезен обем 33,1 TWh (или 24 % от общия капацитет на територията на страната); — Géométhane, притежавано от Storengy (50 %), CNP (49 %) и Géostock (1 %), има един действащ обект с полезен обем 3,3 TWh (или 2 % от общия капацитет на територията на страната);

(10) От 2009 г. сезонните колебания в цената на природния газ намаляват. До 2011 г. спредът е достатъчно голям, за да стимулира доставчиците да резервират целия капацитет за съхранение на природен газ. След 2011 г. спредът става недостатъчен да покрие предлаганата от операторите цена за съхранение (спред 1,5—2 EUR/MWh при цена 6—7 EUR/MWh). В резултат на това от 2010—2011 г. вече не се резервира целият капацитет за съхранение, през 2014 г. и 2015 г. три обекта са поставени в режим на намалена експлоатация („оставени в резерв“), докато през 2017—2018 г. процентът на резервиране на действащите съоръженията за съхранение достига 63 %.

2.2. Законодателен и регулаторен контекст

(11) За да гарантира сигурността на доставките, Франция най-напред е приела през 2014 г. наредба за засилване на задълженията на доставчиците на природен газ да създават запаси от природен газ (3). Впоследствие Франция е счела, че тази система има редица слабости, а и някои доставчици на природен газ са предявили иск за оспорване на законосъобразността на наредбата от 2014 г. Като следствие от това развитие Франция решава да въведе адаптирана мярка, която е предмет на настоящото решение (наричана по-нататък „разглежданата мярка“).

(12) Освен това в член 33 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) се предвижда възможността държава членка да въведе регулиране на съоръженията за съхранение. Съхранението на природен газ е също така и част от мерките, които държавите членки могат да прилагат за гарантиране на спазването на задълженията, произтичащи от Регламент (ЕС) 2017/1938 на Европейския парламент и на Съвета (5), при предвидените в него условия, а именно задължението за гарантиране на сигурността на доставките за националните клиенти, като същевременно се осигурява правилно и непрекъснато функциониране на вътрешния пазар на природен газ.

3. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНАТА МЯРКА И ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

3.1. Цел на механизма

(13) Регулаторният механизъм има за цел да се осигури поддържането в състояние на постоянна експлоатация на съоръженията за съхранение, необходими за гарантиране на сигурността на доставките на природен газ на територията на Франция в средносрочен и дългосрочен план.

(14) По-конкретно целта на регулаторния механизъм е да се осигури капацитетът на мрежата, който е необходим за удовлетворяване на търсенето, по-специално по време на пикови ниски температури, както и да се осигури услугата за подаване по преносната мрежа за природен газ, особено в случай на претоварване.

3.2. Правно основание

(15) Регулаторният механизъм за основните съоръжения за съхранение на природен газ е включен в енергийния кодекс със Закон № 2017-1839 от 30 декември 2017 г. (6) (loi Hydrocarbures, наричан по-нататък „Закон за въглеводородите“), влязъл в сила на 1 януари 2018 г.

(16) По-конкретно, в член 12 от Закона за въглеводородите се предвижда, че обхватът на регулаторния механизъм се определя от многогодишната програма за енергията („programmation pluriannuelle de l’énergie“, наричана по-нататък „РРЕ“), посочена в член L.141-1 от енергийния кодекс. РРЕ се приема с наредба след получено мнение от няколко консултативни органа и се преразглежда най-малко на всеки пет години за два периода по пет години. За периода 2019—2028 г. PPE е определена с Наредба №°2020-456 от 21 април 2020 г. (наричана по-нататък „Наредба №°2020-456 относно PPE“).

(17) Освен това в член 12 от Закона за въглеводородите се предвижда, че Комисията за енергийно регулиране (Commission de la régulation de l’énergie, наричана по-нататък „CRE“) определя някои условия на регулаторния механизъм, по-конкретно условията и реда на търговете за капацитета за съхранение, одобрените приходи на операторите на съоръжения за съхранение и условията и реда за събиране на тези приходи чрез предлагане на капацитета на пазара, както и тарифите за ползване на преносната мрежа за природен газ и тяхното изплащане на операторите на съоръжения за съхранение (вж. съображения (20)—(22).

3.3. Общо функциониране на механизма

(18) Регулаторният механизъм за съхранението на природен газ, приет във Франция през 2017 г., се основава на три принципа.

(19) На първо място, обхватът на този механизъм съответства на съоръженията за подземно съхранение, необходими да се гарантира сигурността на доставките на територията на Франция в средносрочен и дългосрочен план (7) (наричани по-нататък „основни съоръжения за съхранение“). Списъкът на тези основни съоръжения се определя от наредбата относно РРЕ. Те трябва да се поддържат в състояние на постоянна експлоатация от операторите, които ги обслужват (8).

(20) На второ място, капацитетът на основните съоръжения за съхранение се продава чрез търг в съответствие с реда и условията, определени от CRE (9). Търговете са отворени за всеки доставчик, установен в държава — членка на ЕС, или в друга държава, който разполага с разрешение за доставка, позволяващо му да участва на френския пазар за доставка на дребно или на едро. През 2018 г. такова разрешение са притежавали 213 френски и чуждестранни доставчици. Приходите от търговете се събират пряко от операторите на съоръженията за съхранение.

(21) На трето място, операторите на основни съоръжения за съхранение се ползват от гаранция за покриване на разходите им доколкото съответстват на тези на „ефективен оператор“ (10). В тази връзка те получават регулирани приходи, които се определят с решение на CRE (наричани по-нататък „одобрени приходи“). Ако приходите, пряко събрани от техните клиенти, са по-ниски от одобрените им приходи, операторите на съоръжения за съхранение получават обезщетение, съответстващо на разликата между сумата на одобрените и на събраните приходи (вж. съображение (89). Това обезщетение се поема от доставчиците на природен газ в зависимост от портфейла им от клиенти без възможност за прекъсване и които не са заявили възможност за временно преустановяване на подаването без риск, свързани към обществената разпределителна мрежа за природен газ (вж. съображения (104) и (105). Обезщетението се събира от оператора на преносната мрежа под формата на специална такса, включена в тарифите за ползване на преносната мрежа (наричани по-нататък „тарифи“„ATRT“), и след това тя се предоставя на операторите на съоръжения за съхранение.

(22) Ако обаче приходите на операторите на съоръжения за съхранение са по-високи от одобрените им приходи, те трябва да предоставят излишъка чрез тарифите за ползване на преносната мрежа (вж. съображение (90).

3.4. Обхват на регулаторния механизъм

(23) Според предоставените от френските органи обяснения методът за идентифициране на основните съоръжения за съхранение се състои в определяне, от една страна, на съоръженията, необходими за осигуряване на капацитета на мрежата, който да удовлетвори търсенето, и от друга страна, на съоръженията, необходими за осигуряване на услугата за подаване по преносната мрежа за природен газ.

3.4.1. Съоръжения, необходими за осигуряване на капацитета на мрежата, който да удовлетвори търсенето в случай на пикови ниски температури

(24) Очакваното от газовата система ниво на сигурност на доставките е определено в член R. 121-4 от енергийния кодекс. Целта е да се осигури снабдяването за всички потребители, които не са приели по договор доставки с възможност за прекъсвана при изключително студени метеорологични условия, каквито според статистиката възникват веднъж на всеки петдесет години.

(25) Определянето на съоръженията, необходими за осигуряване на капацитета на мрежата, който да удовлетвори търсенето, се основава на работата, осъществена от операторите на преносната мрежа, които сравняват търсенето на природен газ по време на пикови ниски температури, продължаващи от един до тридесет дни, и капацитета за подаване на природен газ, по-специално чрез междусистемните връзки и терминалите за втечнен природен газ (ВПГ).

3.4.1.1. Прогноза за търсенето на природен газ

(26) Френските органи най-напред са проучили пет сценария за развитие на потреблението на природен газ, което може да се очаква през следващите десет години, извън производството на електроенергия. Прогнозираното по този начин намаление е от -2 % до -18 % спрямо референтната 2012 година. В крайна сметка френските органи са приели хипотезата за намаление от 2 % на потреблението на природен газ, извън производството на електроенергия.

(27) След това е направена прогноза за средното дневно потребление на природен газ, извън производството на електроенергия, по време на пиково ниски температури от около 3 640 GWh/ден през 2025 г., като се изключва потреблението на нискокалоричен природен газ (L-газ). Освен това прогнозата за потреблението на природен газ за производството на електроенергия по време на пикови ниски температури е за 310 GWh/ден.

(28) Френските органи са взели предвид и частта от търсенето на природен газ с възможност за прекъсване на подаването, т.е. потребителите, които са сключили с оператора на мрежата, към която са свързани, договор с възможност за прекъсване на подаването. В това отношение към момента на въвеждането на регулаторния механизъм приложимите инструменти за прекъсване на подаването в случай на пикови ниски температури са били все още в процес на определяне. Френските органи са приели потенциал за прекъсване на подаването от 138 GWh/ден.

(29) Френските органи уточняват, че временното преустановяване на подаването е крайна мярка в случай на криза в доставките, а не механизъм за гъвкавост. Ето защо временното преустановяване на подаването не е взето предвид при прогнозата за търсенето на природен газ по време на пикови ниски температури.

(30) Освен това е отчетено, че средното потребление при краткотрайни пикови ниски температури е по-голямо от средното потребление когато те са с по-голяма продължителност.

(31) И накрая, френските органи са взели предвид постепенното намаляване на използването на L-газ с оглед на една програма за преобразуване за сметка на висококалоричния природен газ (Н-газ), който днес съставлява 90 % от потребявания във Франция природен газ. Операцията по преобразуване започва през 2018 г. и трябва да завърши най-късно до 2028 г. Френските органи прогнозират, че през 2025 г. търсенето на L-газ, преобразуван в Н-газ, ще бъде 180 GWh/ден.

(32) От казаното следва, че френските органи са оценили общото търсене на природен газ при пикови ниски температури в продължение на четири дни през 2025 г. на около 4 000 GWh/ден.

3.4.1.2. Прогноза за капацитета за доставка на природен газ

(33) Що се отнася до капацитета за доставка на природен газ френските органи са направили прогноза, като са взели предвид междусистемните връзки, доставките на ВПГ чрез терминалите за него и характеристиките на запасите от природен газ.

(34) На първо място, по отношение на междусистемните връзки прогнозите за гарантирания капацитет, направени според хипотезата за 100 % използване на гарантирания капацитет за междусистемно свързване на Н-газ, възлизат на 1 780 GWh/ден за вноса и на 425 GWh/ден за износа (11). Нетният внос на Н-газ по газопроводи се оценява на 1 355 GWh/ден.

(35) Френските органи посочват, че укрепването на газовата мрежа и на междусистемните връзки би представлявало значителен разход (12), по-специално в сравнение с използването на съществуващите съоръжения за съхранение. Във всеки случай този тип инфраструктура няма да бъде на разположение в средносрочен план поради дългите срокове за строителство.

(36) На второ място, що се отнася до доставките на ВПГ, четирите френски терминала имат общ капацитет за подаване към мрежата от 1 160 GWh/ден (13). Този капацитет обаче може да бъде мобилизиран само при условие че в резервоарите на терминалите има наличие на ВПГ. Френските органи са счели, че при риск, като например пикови ниски температури за по-малко от десет дни, може да бъде подаден само запасът от наличен в резервоара ВПГ. За сметка на това при продължителност над десет дни може да се направят доставки на ВПГ и да се използва максималният капацитет на терминалите. Приети са два сценария в зависимост от средното ниво на наблюдавания в резервоарите запас от ВПГ: за най-неблагоприятната зима (сценарий 1) и за най-благоприятната зима (сценарий 2).

(37) Двата сценария съответстват на ниво на използване на терминалите за ВПГ над средното ниво на използване през зимата в периода 2011—2018 г. В крайна сметка Франция е приела сценарий 1 и е оценила на 330 GWh/ден потенциала за подаване от терминалите за ВПГ за четири дни пикови ниски температури.

(38) Френските органи са посочили, че съществуващите терминали за втечняване работят при близко до максималния им капацитет ниво, за да се възвърнат значителните инвестиционни разходи. Допълнително за почти всички доставки на ВПГ има дългосрочни договори поради капиталоемкостта на тези проекти и следователно те са продадени още преди производството им. Освен това ниската цена за съхранението на природен газ в газообразна форма обяснява слабото развитие на съхранението на ВПГ на световно равнище. И така наличните в краткосрочен план количества ВПГ са малки.

(39) На трето място, по отношение на характеристиките на подземните запаси от природен газ френските органи обясняват, че експлоатацията на водоносните хоризонти, които съставляват 90 % от съоръженията за съхранение във Франция, предполага ежегодното им напълване до достатъчно високо и изпразване до достатъчно ниско ниво. Освен това дебитът, който може да се извлича от едно съоръжение за съхранение, намалява успоредно с намаляването на запаса.

(40) Доколкото, от една страна, през деветте зими, предхождащи направения от Франция анализ, средният процент на запълване на съоръженията за съхранение на 1 февруари е бил 42 % и, от друга страна, 85 % от наблюдаваните през последните 70 години пикови ниски температури започват преди 5 февруари, френските органи са приели хипотезата, че в началото на период на пикови ниски температури на разположение във всяко съоръжение за съхранение има дебит за извличане, съответстващ на 45 % запълване на полезния обем.

(41) Освен това френските органи са взели предвид буферния запас, който операторите на преносна мрежа за природен газ трябва да създават, за да се гарантира като последна възможност доставката за основните социални услуги в случай на неизпълнение от техния доставчик, т.е. дебит за извличане на 124 GWh/ден при 45 % запълване на полезния обем.

(42) Въз основа на всички тези хипотези френските органи са определили за периода 2019—2025 г. ежегодна нужда от съоръжения за съхранение с полезен обем от 138,5 TWh и дебит за извличане от 2 376 GWh/ден при 45 % запълване на полезния обем, за да се гарантира необходимият капацитет на мрежата за удовлетворяване на търсенето по време на пикови ниски температури (14).

3.4.2. Съоръжения, необходими за осигуряване на услугата за подаване по преносната мрежа за природен газ

(43) Френските органи са определили също и съоръженията за съхранение, необходими за осигуряване на доставките по цялата територия, като се има предвид капацитетът за подаване на преносната мрежа за природен газ. За целта те са проучили различните ситуации на претоварване на преносната мрежа.

(44) Операторите на преносни мрежи (наричани по-нататък „ОПМ“) са определили най-вероятния сценарий по отношение на претоварването, който съответства на наблюдаваната по това време ситуация в контекста на пазар, на който според френските органи доставчиците се опитват да постигнат максимален внос на природен газ от Норвегия и Русия, които понастоящем са най-конкурентоспособните източници на природен газ в Европа, и да намалят вноса на втечнен природен газ, за който могат да бъдат получени по-високи цени в Азия. При тази ситуации може да се наблюдават четири основни оперативни ограничения (вж. фигура 1 по-долу). L0902022BG11810120220303BG0005.000111911213ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП № …от …за изменение на приложение IV (Енергетика) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство (Споразумението за ЕИП), и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1)Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно енергийните характеристики на сградитеОВ L 153, 18.6.2010 г., стр. 13. (ДЕХС) трябва да бъде включена в Споразумението за ЕИП.(2)Поради особеностите на сравнително новия и единен сграден фонд на Исландия се одобрява временно и условно освобождаване от задължението за прилагане на Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите. Това освобождаване следва да се прилага за действащата Директива 2010/31/ЕС преди изменението ѝ с Директива (ЕС) 2018/844 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. Освобождаването следва да е строго ограничено във времето и следва да се прилага само до постигането на съгласие относно включването в Споразумението за ЕИП на Директива 2010/31/ЕС, изменена с Директива (ЕС) 2018/844.(3)Предвид много малкия обем на сградния фонд в Лихтенщайн и неговата климатична и сградна типология, Лихтенщайн се освобождава от задължението съгласно член 5 от ДЕХС да извършва собствени изчисления за установяването на равнища на оптимални разходи по отношение на минималните изисквания за енергийните характеристики за сградите.(4)Съгласно условията на адаптацията в буква в) Норвегия и Лихтенщайн могат да приемат разпоредби за минималните изисквания за енергийните характеристики, като използват различна граница на системата от тази на потреблението на енергия от първични енергоизточници, която е границата, изисквана съгласно ДЕХС, при условие че са изпълнени условията, посочени в адаптацията в буква в).(5)Адаптацията в буква г) гарантира, че управляваната от потребителите система за сертифициране на енергийните характеристики в Норвегия показва равностойни резултати на сертификати за енергийни характеристики, издадени от независими експерти, съгласно изискванията на член 17 от ДЕХС.(6)Поради това приложение IV към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено,ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:Член 1Текстът в точка 17 (Директива 2002/91/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2002 г.) от приложение IV към Споразумението за ЕИП се заменя със следното:32010 L 0031: Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно енергийните характеристики на сградите (ДЕХС) (ОВ L 153, 18.6.2010 г., стр. 13).За целите на настоящото споразумение разпоредбите на посочената директива се четат със следните адаптации:а)Директивата не се прилага по отношение на Исландияб)Следното се добавя към член 5, параграф 2:За целите на установяването на равнища на оптимални разходи по отношение на минималните изисквания за енергийните характеристики Лихтенщайн може да използва изчисленията на друга договаряща се страна със сравнителни параметри.в)За целите на член 9, параграф 3, буква а) и приложение I към ДЕХС Лихтенщайн и Норвегия могат да основават своите изисквания за потребление на енергия на нетна енергия, при условие че са изпълнени следните условия:i)минималните изисквания за енергийните характеристики са определени в съответствие с изискванията на член 5 от ДЕХС, като се следват основните принципи на методологичната рамка, която е установена за изчисляването на равнищата на оптимални разходи по отношение на минималните изисквания за енергийните характеристикиДелегиран регламент (ЕС) № 244/2012 на Комисията от 16 януари 2012 г. за допълване на Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно енергийните характеристики на сградите чрез създаване на сравнителна методологична рамка за изчисляване на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти (OВ L 81, 21.3.2012 г., стp. 18).;ii)публикуван е цифров показател за потреблението на енергия от първични енергоизточници, съответстващ на изискванията за енергийни характеристики, посочени в строителните норми;iii)Комисията си запазва правото да преразгледа тази специфична адаптация в контекста на бъдещите преговори по ДЕХС, изменена с Директива (ЕС) 2018/844.г)В член 17 се добавя следното:Държавите от ЕАСТ могат да създадат опростена управлявана от потребителите система за сертифициране на енергийните характеристики за жилищни сгради, която може да се използва като алтернатива на използването на експерти, ако са изпълнени следните условия:i)налице са задълбочени познания и данни с добро качество относно целия жилищен сграден фонд, включително всички видове сгради и възрастови групи, и характеристиките на сградната обвивка и използваните технически сградни инсталации по типология, което дава възможност за изчисляване на енергийните характеристики на отделните сгради и обособени части от сгради с висока степен на сигурност въз основа на входящи данни на потребителите,ii)налице е подробна информация за икономически оптималните или икономически ефективните подобрения за всеки тип сгради,iii)въведени са мерки за подпомагане на потребителите при експлоатацията на системата за издаване на сертификати за сгради. Тези мерки могат да включват телефонна линия за помощ или консултантски услуги, които ще дадат възможност за контакт между потребителите от една страна, и независими експерти и системни експерти, от друга страна,iv)за да се гарантира, че рискът от манипулиране на резултатите е незначителен, управляваната от потребителите система за сертифициране включва механизъм(и) за контрол и проверка на качеството на входящите данни на потребителите и на това, че входящите данни на потребителите са прозрачни,v)въведени са системи за независим контрол, с които се гарантира, че управляваната от потребителите система за сертифициране показва равностойни резултати на сертификати за енергийни характеристики, издадени от експерти по отношение на качеството и надеждността,vi)управляваната от потребителите система за сертифициране издава препоръки за потребителите относно икономически оптималните или икономически ефективните подобрения, които са специфични за техните сгради и обособени части от сгради...Член 2Текстовете на Директива 2010/31/ЕС на исландски и норвежки език, публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на […] г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП[Без отбелязани конституционни изисквания.] [С отбелязани конституционни изисквания.].Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на […] годинаЗа Съвместния комитет на ЕИППредседателСекретарина Съвместния комитет на ЕИП Фигура 1: Основни оперативни ограничения, които може да се наблюдават в преносната мрежа, когато доставчиците се опитват да увеличат максимално включването на природен газ от североизточната част на Франция

(45) В методологията е взет предвид фактът, че за да могат да отговорят на търсенето на потребителите, доставчиците на природен газ се нуждаят от запаси от ВПГ, но че за тях няма никакво ограничение по отношение на разпределянето на местата за съхранение на ВПГ между четирите френски терминала за ВПГ.

(46) Когато се стигне до ограничаване, се приема хипотезата, че за да се справят с проблемите с претоварването, операторите на преносни мрежи най-напред прибягват до капацитета с възможност за прекъсване на междусистемните връзки. Когато претоварването продължава, се отбелязва обемът от природен газ, който ще е необходимо да се извади от съоръженията за подземно съхранение, разположени след мястото на претоварване.

(47) Тази работа позволява да се определят необходимите подземни запаси от природен газ след всяко място на претоварване, за да може да се осигури услугата за подаване по преносната мрежа за природен газ.

(48) Прилагането на този метод за зимата на 2018—2019 г. за основните места на претоварване, които може да се наблюдават когато доставчиците се опитват да увеличат максимално включването на природен газ от североизточната част на Франция, води до оценка за нужда от подземни запаси с кумулативни полезни обеми от най-малко: — 16 TWh след мястото на претоварване NS4 (съоръжения за съхранение Izaute, Lussagnet и Manosque); — 54 TWh след мястото на претоварване NS3 (съоръжения за съхранение Céré-la-Ronde, Chemery, Izaute, Lussagnet и Manosque); — 55 TWh след мястото на претоварване NS2 (съоръжения за съхранение Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Izaute, Lussagnet, Manosque и Tersanne); — 64 TWh след мястото на претоварване NS1 (съоръжения за съхранение Beynes, Céré-la-Ronde, Chemery, Etrez, Germigny-sous-Coulomb, Gournay-sur-Aronde, Izaute, Lussagnet, Manosque, Saint-Illiers-la-Ville и Tersanne);

3.4.3. Списък на съоръженията, включени в обхвата на регулиране

(49) Френските органи посочват, че не са успели да завършат работата по определяне на основните съоръжения достатъчно навреме за зимата на 2018—2019 г. Поради това първоначално регулаторният механизъм е приложен за зимата на 2018—2019 г. като временна мярка за всички съоръжения за съхранение на природен газ на територията на Франция. В РРЕ за 2016 г. тези съоръжения са били определени като необходими за сигурността на доставките (15).

(50) След това с наредбата от 26 декември 2018 г. (16) от списъка на необходимите съоръжения са извадени трите обекта с намалена експлоатация на Storengy (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte и Trois-Fontaines), както и проектите Lussagnet, етап 1 (Teréga) и Manosque 2 (Géométhane). Тези съоръжения не са били използвани никога след въвеждането на регулирания достъп до запасите от природен газ.

(51) И накрая, за периода 2019—2023 г. с Наредба №°2020-456 относно PPE се определят съоръженията за подземно съхранение на природен газ, които трябва да останат действащи, за да се гарантира сигурността на доставките в средносрочен и дългосрочен план. Те са с полезен обем 138,5 TWh и капацитет за извличане 2 376 GWh/ден при запълване, което съответства на 45 % от полезния обем: Съоръжение Оператор Година на въвеждане в експлоатация Вид съхранение Beynes Storengy 1956 г. Водоносен хоризонт Céré-la-Ronde Storengy 1993 г. Водоносен хоризонт Cerville-Verlaine Storengy 1970 г. Водоносен хоризонт Chemery Storengy 1968 г. Водоносен хоризонт Etrez Storengy 1980 г. Солни куполи Germigny-sous-Coulomb Storengy 1982 г. Водоносен хоризонт Gournay Storengy 1976 г. Водоносен хоризонт Lussagnet/Izaute Teréga 1957 г. Водоносен хоризонт Manosque Géométhane 1993 г. Солни куполи Saint-Illiers-la-Ville Storengy 1965 г. Водоносен хоризонт Tersanne/Hauterives Storengy 1970 г. Солни куполи Таблица 1: Съоръжения за съхранение на природен газ, които трябва да останат действащи до 2023 г.

(52) В РРЕ се предвижда, че за периода 2024—2028 г. нуждите от съхранение би трябвало да намалеят. До 2026 г. списъкът на съоръженията за съхранение може да бъдат намален с капацитет за извличане, съответстващ на поне 140 GWh/ден при 45 % от полезния обем. Предвид несигурността по отношение на необходимите за сигурността на доставките след 2026 г. обеми, те ще трябва да бъдат потвърдени през 2023 г. и да бъдат определени в следващата РРЕ.

3.5. Продажба чрез търг на капацитета за съхранение

(53) Съгласно член L.421-5-1 от енергийния кодекс регулираният капацитет за съхранение се продава чрез търг в съответствие с реда и условията, определени от CRE. По-конкретно, според решението на CRE от 22 февруари 2018 г. търговете се провеждат при нулева начална цена (17).

(54) Резултатите от първите търгове са били, както следва: Период на съхранение Приходи (млн. евро) Средна цена на възлагане (евро за MWh) 2018—2019 г. 68,4 0,53 2019—2020 г. 233,6 1,80 2020—2021 г. 504,6 3,85 Таблица 2: Резултати от търговете и приходи от допълнителни продажби през годината

3.6. Покриване на одобрените приходи на операторите на съоръжения за съхранение, както са определени от CRE

(55) Според условията на член L.452-1 от енергийния кодекс „Тарифите за ползване на преносните мрежи […] се определят по прозрачен и недискриминационен начин, за да се покрият всички разходи, направени от операторите на преносни мрежи и от операторите на съоръжения за съхранение, посочени в същия член L.421-3-1, доколкото такива разходи съответстват на тези на „ефективни оператори““.

(56) Освен това в същия член се определя, че за разходите „се вземат предвид характеристиките на предоставяната услуга и на свързаните с нея разходи“, както и че що се отнася до операторите на съоръжения за съхранение, в тях се включва по-специално „нормална възвръщаемост на инвестирания капитал“.

(57) С член L.452-2 от енергийния кодекс на CRE се дава правомощие да определя „методите, използвани за определяне на тарифите за ползване на преносните мрежи за природен газ“, както и да иска от операторите на съоръжения за съхранение да ѝ предоставят необходимите за определянето на тези тарифи данни, и по-специално счетоводни и финансови.

(58) От тези разпоредби следва, че законът дава на CRE правомощие да определя одобрените приходи на операторите на съоръжения за съхранение така, че да се покрият разходите на „ефективен оператор“ и да се осигури нормална възвръщаемост на инвестирания капитал.

(59) CRE е определила с решение прогнозните одобрени приходи първоначално за период на регулиране от две години. Тези първи тарифи за съхранение са били валидни през 2018 г. и 2019 г. („ATS 1“) (18). След това CRE е хармонизирала регулаторната рамка за операторите на съоръжения за съхранение с тази на другите тарифи за инфраструктура. Вторите тарифи за съхранение („ATS 2“) се прилагат от 2020 г. и са за период от 4 години (19).

(60) Общият подход за определяне на прогнозните одобрени приходи остава непроменен за различните тарифи за съхранение. Одобрените приходи на операторите на съоръжения за съхранение са определени от CRE предварително въз основа на предоставените от операторите прогнози, които след това са коригирани чрез уравняване на следващата година и чрез последващи одити. Разходите на операторите на съоръжения за съхранение се вземат предвид от CRE доколкото се считат за ефективни.

(61) Въпреки това, предвид изключително кратките срокове за осъществяване на реформата, за 2018 г. и 2019 г. е приложена опростена рамка. За този първи период CRE е приложила тарифна рамка, при която разликите между прогнозните и реалните стойности за всички разходи и приходи са уравнени впоследствие. Този механизъм гарантира равнище на тарифите, което в крайна сметка се равнява стриктно на реалните разходи и приходи на оператора. За периода 2020—2023 г. CRE е пожелала да разшири принципите за стимулиращо регулиране и за операторите на съоръжения за съхранение, като за целите на тези анализи е приела контролирана траектория на разходите на операторите в контекст на наблюдавана тенденция към намаляване на потреблението на природен газ.

(62) Според определената от CRE методика, прогнозните одобрени приходи са равни на сумата от прогнозните нетни оперативни разходи (НОР), прогнозните нормативни капиталови разходи (НКР) и уравняването на салдото по регулаторната сметка за приходите и разходите (РСПР) за предходната година. Одобрени приходи = НОР + НКР + РСПР

(63) При изчисляването на тези съставни елементи се вземат предвид само дейностите, включени в обхвата на регулаторния механизъм.

3.6.1. Нетни оперативни разходи

(64) Нетните оперативни разходи съответстват на брутните оперативни разходи (разходи за енергия, външно потребление, разходи за персонал, данъци и такси) на „ефективен оператор“ след приспадане на оперативните му приходи (по-конкретно капитализирано производство, извънтарифни приходи, печалби или загуби от покупко-продажба на съхраняван природен газ).

(65) Предвид кратките срокове за осъществяването на реформата, за периода 2018—2019 г. CRE не е определила дали разходите на операторите съответстват на тези на „ефективен оператор“. Вследствие на това взетите под внимание разходи през този период в крайна сметка съответстват на реално направените от операторите на съоръжения за съхранение разходи, признати от CRE. За тарифите ATS 2 CRE е въвела стимулиращ регулаторен механизъм за нетните оперативни разходи, с изключение на някои предварително определени позиции. Така, с няколко изключения, всяко отклоняване от траекторията на определените оперативни разходи за периода на ATS 2 ще бъде за сметка или в полза на оператора.

3.6.2. Нормативни капиталови разходи

(66) НКР включват амортизацията и възвръщаемостта на основния капитал. Следователно те съответстват на сумата от амортизацията на регулаторната база на активите (РБА), възвръщаемостта на основния капитал, изчислена от среднопретеглената цена на капитала (СПЦК) за вече въведената в експлоатация РБА, и цената на дълга във връзка с активи в процес на придобиване (АПП). НКР = амортизация на РБА + РБА х СПЦК + АПП х цена на дълга

(67) CRE е потвърдила, че този метод съответства на регулаторната практика по отношение на регулираните системи на пазарите за природен газ и електроенергия във Франция и в Западна Европа (20).

(68) За да определи началното равнище на РБА (наричано по-нататък „начална РБА“ или „откриваща РБА“) към 1 януари 2018 г., CRE използва метода на „текущите стопански разходи“ (21). Той се състои в изчисляване на нетната икономическа стойност на активите i) започвайки от брутната счетоводна стойност на активите в счетоводните отчети на операторите (исторически разходи за строителство), ii) актуализирани според инфлацията и след това iii) обезценени за периода на икономическия живот на активите.

(69) Всяка година РБА се променя в зависимост от: — амортизацията, въз основа на продължителността на икономическия живот на активите, приспадната от РБА; — въведените в експлоатация нови инвестиции, с които се увеличава РБА; — ако е приложимо, изведените от експлоатация преди общата им амортизация активи, с които се намалява РБА; — преоценката на инфлационните активи (индекс на потребителските цени, без тютюневите изделия).

(70) CRE счита, че най-представителната за първоначалната стойност на направените от операторите инвестиции мярка е брутната стойност на активите, записана в счетоводните им отчети. Според CRE тази стойност, проверена от одиторите в рамките на годишните им одити, е документирана и обективна. Този метод е идентичен на използвания през 2002 г. при въвеждането на регулация за операторите на преносни мрежи за природен газ и е използван също и за френските регулирани терминали за ВПГ.

(71) CRE не е взела предвид стойността на активите „когато са били нови“, а вече амортизирана стойност, която съответства на записаната от операторите на съоръжения за съхранение амортизация преди 2018 г., за да не трябва всички да поемат отново вече платена в миналото такса, нито вече взетите предвид обезценки на активите.

(72) За голямата част от активите приложените от операторите в предишните им отчети срокове на амортизация и поисканите от тях в тарифните им досиета са сходни. Освен това те съответстват на стандартни за сектора данни, които се може да се наблюдават в други държави.

(73) За сметка на това за буферния газ (газова възглавница) (22) CRE е отхвърлила искането на операторите да се приеме еднакъв срок на амортизация от 250 години. И действително, CRE е взела предвид факта, че за разлика от другите активи на операторите, за буферния газ амортизацията се е начислявала за срокове, които са се различавали при всеки от тях и във времето (от 25 до 250 години). Вследствие на това за определяне на началната РБА на операторите на съоръжения за съхранение CRE е приела степен на амортизация за буферния газ, съответстваща на степента на счетоводна амортизация, установена при всеки от тримата оператори. За бъдещето тя е определила за буферния газ срок на амортизация от 75 години, което съответства на трикратно подновяване на концесията за експлоатация на подземна кухина със срок от 25 години.

(74) Приетата от CRE продължителност на икономическия живот за различните класове активи на операторите е, както следва: Класове активи Нормативна продължителност на живот Буферен газ 75 години Кладенци, шахти, съоръжения за събиране 50 години Инсталации за обработка, компресиране, доставка, отчитане 20 до 30 години Недвижими имоти и постройки 30 години Различно оборудване 10 до 15 години Софтуер, дребно оборудване 5 години Таблица 3: Приет срок на амортизация по клас активи

(75) Освен това през 2017 г. CRE е поискала от външния консултант […] да извърши одит на искането за начална РБА на операторите на съоръжения за съхранение. При направеното за Storengy изчисление се достига до резултат от [3 до 5 милиарда евро].

(76) В случая на Teréga, след допълнително проучване, осъществено от консултанта PwC съгласно подхода на дисконтираните парични потоци (discounted cash-flow), РБА се оценява на [1 до 2 милиарда евро].

(77) И така за прилагането на регулаторния механизъм CRE е преразгледала началните РБА, искани от операторите на съоръжения за съхранение, за да се вземе предвид независимата икономическа оценка на пазарната стойност на активите. Така CRE е приела следните начални РБА: към 1 януари 2018 г. Storengy (в млрд. евро) Teréga (в млрд. евро) Géométhane (в млрд. евро) Искане на оператора 4,0 1,37 0,20 РБА, определена от CRE 3,5 1,15 0,19 Таблица 4: Начални РБА на операторите на съоръжения за съхранение при влизането в сила на регулирането

(78) Що се отнася до нормата на възвръщаемост на капитала CRE е приела метода на СПЦК, за да се даде на операторите възможност да финансират разходите за лихви и да получат възвръщаемост на собствения капитал, сравнима с тази, която би могла да се получи за инвестиции с подобни нива на риск. CRE е посочила, че методът на СПЦК се използва обичайно от европейските регулатори за определяне на нормата на възвръщаемост за активите на регулираната инфраструктура.

(79) Въз основа на икономическите проучвания и на работата на външни консултанти (23) CRE е определила СПЦК на 5,75 % за 2018 г. и 2019 г. За периода 2020—2023 г. CRE е приела СПЦК от 4,75 %. Приетият за определяне на СПЦК за ATS 2 метод остава непроменен спрямо използвания за тарифите ATS 1. Промяната се обосновава от намаляването на разходите за финансиране, планираното намаляване на корпоративното подоходно облагане и увеличаването на коефициента „бета“ на активите. Това увеличаване на коефициента „бета“ на активите отразява вземането предвид на финансовия риск, по-специално невъзвръщаемите разходи, които се понасят от акционерите на дружествата с инфраструктура за природен газ поради енергийния преход.

(80) При липсата на сравним регистриран за борсова търговия оператор на съоръжения за съхранение CRE е взела като референтна стойност СПЦК на ОПМ за природен газ, увеличавайки я със специфична за съхранението на газ рискова премия. Премията е определена на 50 базисни пункта поради концентрацията на съоръжения за съхранение, геоложкия риск на земните недра и риска от заменяемост с терминалите за ВПГ, както и междусистемните връзки с чужбина.

(81) CRE уточнява също, че тази норма на възвръщаемост е по-ниска от определената за регулираните оператори на терминалите за ВПГ (7,25 % при влизането в сила на мярката), чиято дейност е по-рискова, по-специално в търговско отношение, поради едновременното съществуване на регулирани и нерегулирани терминали за ВПГ и по-ограничения брой клиенти. Освен това CRE посочва като пример приетата от италианския регулатор норма на възвръщаемост от 6,5 % за съхранението на природен газ.

3.6.3. Инвестиции

(82) Всяка година в изпълнение на член L.421-7-1 от енергийния кодекс операторите на съоръжения за подземно съхранение на природен газ изпращат за одобрение от CRE годишната си програма за инвестиции. В рамките на този процес CRE „следи за изпълнението на инвестициите, които са необходими за доброто развитие на съоръженията за съхранение и за прозрачния и недискриминационен достъп до тях“.

(83) При вторите тарифи за съхранение CRE е въвела стимул за контролиране на разходите за различните категории инвестиции.

3.6.4. Регулаторна сметка за приходите и разходите (РСПР)

(84) Одобрените приходи се определят от CRE въз основа на прогнозите на операторите за приходите и разходите им за следващата година. РСПР е въведена, за да се вземе предвид разликата между прогнозните приходи и разходи и реално отчетените приходи и разходи за определен брой предварително определени позиции. Следователно с РСПР операторите се защитават от промените в определени позиции на приходите и разходите. РСПР се използва също и за изплащането на финансовите стимули, произтичащи от прилагането на механизмите за стимулиращо регулиране, както и за да се вземат предвид евентуални капиталови печалби от концесията или невъзвръщаеми разходи, след като са били одобрени от CRE.

(85) За тарифите ATS 1 по време на първия период на регулирано съхранение на газ CRE е приела тарифна рамка, в която разликите между общите прогнозни приходи и разходи и общите реални приходи и разходи се уравняват впоследствие. Следователно тарифите са били „100 % от РСПР“ и не се е стимулирала никоя от позициите на приходите или разходите.

(86) За тарифите ATS 2 CRE прилага обхват на РСПР в съответствие с общата рамка на всички тарифи на електропреносните мрежи и на инфраструктурите за природен газ. По този начин на последващо покриване чрез РСПР на разликите между прогнозните и реалните резултати подлежат само някои предварително определени позиции. Тези обхванати от РСПР позиции се отнасят по-специално до разходите за инвестиции или приходите от пазарна реализация. За сметка на това за почти всички оперативни разходи се предвиждат стимули, които могат да достигнат до пълния размер (100 % от разликата между прогнозните и реалните стойности са за сметка или в полза на операцията) или да се покриват частично (например за разходите за енергия, където стимулирането е от 20 % до 80 % от разликите в РСПР).

3.7. Получатели

(87) Получателите по мярката са операторите на съоръжения за съхранение на природен газ, които попадат в обхвата на регулаторния механизъм. От влизането на мярката в сила това са Storengy, Teréga и Géométhane.

3.8. Финансиране на мярката чрез тарифите за ползване на преносните мрежи

(88) Средствата за финансиране на одобрените приходи на операторите на съоръжения за съхранение се получават, от една страна, от пряко събраните от тези оператори приходи, и от друга страна — когато тези приходи са по-ниски от одобрените — от обезщетението за съхранение, което е равно на разликата между одобрените приходи и пряко събраните от оператора приходи. Обезщетение = одобрени приходи – пряко събрани приходи

(89) Пряко събраните от операторите приходи идват главно от търговете, но също и от евентуални предишни дългосрочни договори и от допълнителни услуги.

(90) Обезщетението за съхранение към доставчиците на природен газ се поема от ОПМ под формата на специална такса, а именно „таксата за съхранение“, включена в тарифите за ползване на преносната мрежа (тарифи ATRT) при определените от CRE условия (вж. съображение (21).

(91) Като начало следва да се уточни, че във Франция има двама ОПМ, т.е. двама притежатели на разрешение за експлоатация на тръбопроводи за пренос на природен газ съгласно член L.431-1 от енергийния кодекс: GRTgaz и Teréga (преди това TIGF).

(92) GRTgaz е акционерно дружество, което е 75 % собственост на ENGIE и 25 % на Société d’Infrastructures Gazière. GRTgaz, което се контролира пряко от ENGIE, е независимо спрямо другите включени вертикално в предприятието му части (групата ENGIE) в съответствие с модела на независимия ОПМ, с което се осигурява ефективното разделяне на дейностите като ОПМ и дейностите за производство и доставка (24).

(93) Както е описано в съображение (9), Teréga е 40,5 % собственост на Snam, 31,5 % на GIC, 18 % на EDF Investissement и 10 % на Predica. Teréga също изпълнява условията за независим ОПМ (25).

3.8.1. Определяне от CRE на таксата за съхранение, включена в тарифите за ползване на преносните мрежи

(94) Според член L.452-1, шеста алинея от енергийния кодекс „Тарифите за ползване на преносните мрежи за природен газ се събират от операторите на тези мрежи. Операторите на преносни мрежи предоставят на операторите на съоръжения за подземно съхранение на природен газ, посочени в член L. 421-3-1, част от събраната сума в съответствие с реда и условията, определени от Комисията за енергийно регулиране“.

(95) Според член L.452-2 от енергийния кодекс „Използваните за определяне на тарифите за ползване на преносните мрежи за природен газ методи […] се определят от Комисията за енергийно регулиране“.

(96) Въз основа на тези разпоредби, с Решение №°2018-069 от 22 март 2018 г. (26) CRE е определила реда и условията за изчисляване на таксата за съхранение, която да се прилага от 1 април 2018 г.

(97) Според CRE плащаната от всеки доставчик такса за съхранение трябва да отразява стойността на „сигурността на доставките“, т.е. възнаграждението на съоръженията за съхранение, които осигуряват приоритетното подаване на природен газ към клиентите, чието захранване не може да бъде прекъсвано, и по-специално битовите потребители.

3.8.2. Плащане от доставчиците на таксата за съхранение и последващото ѝ начисляване на крайните клиенти

(98) По отношение на плащането от доставчиците на таксата за съхранение, с решението си от 22 март 2018 г. CRE е въвела тази такса в тарифите ATRT, като е включила нови разпоредби в своето Решение №°2018-022 от 7 февруари 2018 г. относно решение за промяна на тарифите за ползване на преносните мрежи за природен газ на GRTgaz и TIGF от 1 април 2018 г.

(99) От тази промяна следва, че „всеки доставчик, на когото се възложи гарантиран капацитет за доставка до поне една свързваща точка за пренос и разпределение (PITD), прилага тарифна такса за съхранение в зависимост от зимната модулация на клиентите, свързани към обществените разпределителни мрежи за газ, които са в портфейла му на първо число всеки месец.“

(100) Доставчик означава „всяко физическо или юридическо лице, което сключва с ОПМ договор за подаване на газ по преносната мрежа. В зависимост от случая доставчикът е привилегированият потребител, снабдителят или неговият упълномощен представител.“ PITD се определя като „физическа или условна точка на свързване между преносна мрежа и обществена разпределителна мрежа“.

(101) Освен това от условията на член L.452-1, шеста алинея на енергийния кодекс следва, че ОМП трябва задължително да събират тарифите ATRT (вж. в съображение (94) текста „се събират“).

(102) Що се отнася до последващото прехвърляне на таксата за съхранение върху крайните потребители, CRE е посочила, че доставчиците ще прехвърлят таксата за съхранение върху крайните си клиенти, които попадат в основата за обезщетение, в частта „Пренос“ от фактурата им. CRE не разполага със списък на клиентите, за които се отнася това.

(103) По-точно това прехвърляне е задължително само за регулираните тарифи за продажба на природен газ съгласно членове L.445-3 и R.445-3 от енергийния кодекс (27). За пазарните оферти такова прехвърляне е по преценка на доставчика.

3.8.3. Разпределяне на средствата, събрани от ОПМ, между операторите на съоръжения за съхранение според реда и условията, определени от CRE

(104) Според решението на CRE относно таксата за съхранение, след като бъдат събрани, приходите от таксата за съхранение се предоставят от ОПМ на различните оператори на съоръжения за съхранение пропорционално на обезщетението, което трябва да бъде получено (28). Разпределеният на всеки оператор дял съответства на съотношението между прогнозното годишно обезщетение за оператора и общото прогнозно обезщетение за всички оператори от групата на регулираните оператори на съоръжения за съхранение, както са определени от CRE. Тези дялове се уточняват всяка година в решението на CRE относно промяната на таксата за съхранение.

(105) За целта, съгласно решението на CRE ОПМ сключват договор с всеки оператор на съоръжения за съхранение, за да се определят редът и условията на услугата за събиране и изплащане на обезщетението, цената на което се определя от CRE и се покрива от одобрените приходи на операторите. За 2018 г. тази цена е била 130 000 евро на ОПМ за всеки оператор на съоръжения за съхранение (29).

3.9. Бюджет

(106) Всяка година общата сума на изплатените на регулираните оператори обезщетения зависи от приходите, получени от продажбата на търг и от определените от CRE одобрени приходи. Размерът на изплатените на тримата регулирани оператори на съоръжения за съхранение обезщетения е възлизал на 528 милиона евро през 2018 г., 540 милиона евро през 2019 г. и 251 милиона евро през 2020 г. 2018 т. (млн. евро) 2019 т. (млн. евро) 2020 т. (млн. евро) Storengy 402 392 199 Teréga 101 113 25 Géométhane 26 36 28 Общо 528 540 251 Таблица 5: Баланс на обезщетението за съхранение за 2018 г., 2019 г. и 2020 г.

3.10. Срок

(107) Разпоредбите на Закона за въглеводородите относно регулаторния механизъм за операторите на съоръжения за съхранение влизат в сила на 1 януари 2018 г. CRE е определила одобрените приходи на операторите на съоръжения за съхранение от 1 януари 2018 г. Освен това първите търгове за капацитет за съхранение са се състояли от 5 до 29 март 2018 г. за периода 2018—2019 г. и са били организирани през 2019—2020 г. и 2020—2021 г. (вж. таблица 2 в съображение (54).

(108) Допълнително в тарифите ATRT е въведена и таксата за съхранение, считано от 1 април 2018 г. CRE е определила прогнозните одобрени приходи първоначално за период на регулиране от две години (30). След това е хармонизирала регулаторната рамка за операторите на съоръжения за съхранение с тази на другите тарифи за инфраструктура. Тези втори тарифи за съхранение се прилагат за периода 2020—2023 г. (31)

(109) Понастоящем френските органи не предвиждат дата за прекратяване на механизма. За сметка на това първият механизъм е бил определен от последната PPE (32) до преразглеждането ѝ. Това преразглеждане на РРЕ е предвидено за 2023 г. и ще се прилага най-късно до 31 декември 2028 г.

3.11. Поети задължения

(110) Френските органи са поели две задължения. Първо, те са се ангажирали да представят на Комисията доклад преди края на 2024 г. В този доклад трябва да се съдържат следните данни: — информация за привеждането на мярката в действие по време на предходния период (2018—2023 г.), по-специално за резултатите от търговете като обеми и цени, както и за размера на полученото от всеки обект плащане; — актуализиран общ преглед на функционирането на пазара на природен газ във Франция, по-специално данни, които обосновават запазването на мярката за периода 2023—2028 г., включително равнището на спреда, равнището на търсенето, инвестициите в газовата мрежа във Франция и в чужбина, както и инвестициите в терминали за ВПГ; — информация относно преразглеждането на РРЕ през 2023 г. и неговото евентуално въздействие върху обхвата на мярката; — методът за изчисляване на гарантираната възвръщаемост по време на регулаторния период 2023—2028 г. В случай на промени в метода за изчисляване Комисията би искала да получи информация за причините, които са в основата на промяната; — данните за въздействието на мярката върху конкуренцията, като се постави акцент върху евентуалните нарушения на конкуренцията, установени в решението, като например въздействието на мярката върху съоръженията за съхранение на природен газ в съседните държави членки, върху междусистемните връзки и върху френските терминали за ВПГ. Информацията трябва да бъде подкрепена с минали данни за използването на тези активи, както и с изменения, касаещи регулаторния режим по отношение на съхранението на природен газ в съседните на Франция държави. Трябва да се оцени и определи количествено и въздействието на мярката върху търговията на дребно във Франция.

(111) На второ място френските органи се ангажират да публикуват следната информация на подробен интернет сайт, посветен специално на държавната помощ във Франция (33), както и на платформата Transparency Award Module: връзка, даваща възможност за достъп до пълния текст на механизма и до реда и условията за неговото прилагане; идентичността на получателите на финансовите потоци; формата на финансовите потоци; предоставената на всеки получател сума; датата на предоставяне; вида на предприятието (МСП/голямо предприятие), района, в който е установен получателят, и основния икономически сектор, в който получателят упражнява дейността си.

3.12. Основания за откриването на официалната процедура по разследване

(112) Като начало Комисията счита в решението си за откриване, че регулаторният механизъм представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, която може да бъде съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. На етапа на официалната процедура по разследване обаче Комисията е изразила съмнения що се отнася до пропорционалността на регулаторния механизъм и съществуването на нарушения на конкуренцията.

(113) По-точно, от една страна Комисията констатира, че за определянето на одобрените приходи на операторите на съоръжения за съхранение CRE им дава възможност да получават възвръщаемост на основния капитал. Изчисляването на тази възвръщаемост включва оценка на стойността на регулираните активи. Комисията изрази съмнения по отношение на процеса на независима икономическа оценка на пазарната стойност на активите към момента на привеждане в действие от CRE на регулаторния механизъм, което би могло да постави под съмнение пропорционалността на мярката.

(114) От друга страна, в светлината на информацията, предоставена на Комисията в рамките на официалната процедура по разследване, Комисията не може да изключи възможността механизмът да води до нарушения на конкуренцията. Такива прекомерни нарушения на конкуренцията биха съществували i) между френските доставчици на природен газ и тези от други държави членки, ii) между, от една страна, операторите на съоръжения за съхранение на природен газ и, от друга страна, операторите на съоръжения за ВПГ и операторите на междусистемни връзки, както и iii) между френските оператори на съоръжения за съхранение на природен газ и тези от други държави членки.

4. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ

(115) Франция изпрати на Комисията своето мнение, заедно с приложено към него мнението на CRE. Поради това мнението на CRE се счита за неразделна част от това на Франция.

(116) Франция счита, че изразените от Комисията съмнения относно реформата на съхранението на природен газ са необосновани.

4.1. Наличие на помощ

(117) На първо място Франция оспорва, че разглежданата мярка включва държавни ресурси. Освен това според Франция не може да се счита, че преминаването от договорен към регулаторен режим представлява икономическо предимство за оператора, който е принуден да го приеме. Тя оспорва също така твърдението, че операторите на междусистемни връзки и на терминали за ВПГ са конкуренти на операторите на съоръжения за съхранение.

(118) След това, по отношение на финансирането с държавни ресурси Франция оспорва твърдението, че покриването на част от разходите на операторите на основни съоръжения за съхранение на природен газ има характер на задължителна вноска. Тарифите за ползване на преносните мрежи за природен газ се плащат от доставчиците на природен газ срещу услугата за подаване на газ, която е с висока степен на надеждност и с дългосрочна способност да отговаря на разумното търсене (34).

(119) Франция отбелязва също, че последващото прехвърляне на тарифата за ползване на преносната мрежа във фактурата на потребителите на природен газ е задължително само за тези от тях, които изберат да се ползват от регулираните тарифи за продажба на природен газ. Предлагането по регулираните тарифи за продажба представлява според Франция по-малка част от доставките на природен газ в държавата (35), още повече че се предвижда премахването на тези регулирани тарифи за продажба на природен газ на няколко етапа (36).

(120) Освен това по отношение на предоставеното предимство Франция отбелязва на първо място, че при определянето на цената на капитала се взема предвид най-слабият риск за регулираните дейности заради минимална възвръщаемост на капитала в сравнение с нерегулирани дейности. На второ място Франция оспорва, че получените от оператор на съоръжения за съхранение приходи при регулаторен режим са систематично по-високи от тези, които същият оператор получава при договорен режим (37). Франция освен това припомня, че въведената от 2018 г. регулаторна рамка е симетрична: „обезщетението“ може да се връща и да се изплаща от операторите на съоръжения за съхранение веднага щом приходите от продажби превишат одобрените приходи, определени от CRE. По този начин регулаторният модел не може да се отдели от задълженията и от загубата на икономически възможности, налагани на операторите на съоръжения за съхранение в рамките на този регулаторен модел.

(121) Счетоводната амортизация от 494 милиона евро, отчетена от групата ENGIE във връзка с регулираната ѝ дейност за съхранение няколко дни след публикуване на приетите от CRE параметри за тарифите за съхранение, е доказателство за загубата на надежда за печалби от благоприятни пазарни условия. И накрая Франция припомня, че въвеждането на регулаторния механизъм не е довело до увеличаване на приходите на френските оператори на съоръжения за съхранение в периода 2017—2018 г., с изключение на Storengy. Франция подчертава също така, че при сравними нива на спред Storengy получава в рамките на регулаторния механизъм по-ниски одобрени приходи от тези, постигнати от продажби при договорен режим.

(122) Франция счита, че не е целесъобразно да се разглежда положението на операторите на съоръжения за съхранение, намиращи се в други държави членки, когато се анализира избирателният характер на предоставеното предимство. Така например тя цитира Общия съд и Съда на ЕС, които постановявят, че „[…] условие за селективност може да се преценява само на равнището на една-единствена държава членка“ (38). Във всеки случай Франция заявява, че операторите на съоръжения за съхранение от другите държави членки не са в сходно фактическо и правно положение по отношение на преследваната с разглежданата мярка цел, а именно гарантиране на сигурността на доставките на природен газ във Франция.

(123) Що се отнася до операторите на междусистемни връзки, от една страна, и операторите на терминали за ВПГ, от друга страна, Франция припомня, че в страната всички те са регулирани (39). Следователно те се ползват от регулаторен механизъм, който е много сходен с въведения за съоръженията за съхранение на природен газ, включително определянето от регулатора на одобрени приходи, които им позволяват да покриват разходите си. Поради това Франция счита, че не може да се твърди, че разглежданата мярка предоставя избирателно предимство на тези оператори в сравнение с операторите на междусистемни връзки за газ и на терминали за ВПГ.

(124) По отношение на въздействието върху конкуренцията и търговията между държавите членки Франция счита, че операторите на междусистемни връзки и на терминали за ВПГ не се конкурират с операторите на съоръжения за съхранение (вж. също и съображения (133) и следващите).

4.2. Съвместимост на разглежданата мярка с вътрешния пазар

4.2.1. Пропорционалност

(125) Франция пояснява, че основаното на разходите на операторите регулиране е широко разпространен подход при европейските регулатори. С него се дава възможност да се гарантира едновременно на операторите да получават достатъчно приходи, за да запазят дейността си, а на крайните потребители — да не плащат за съхранението цена, която е по-висока от предоставяната услуга. За сметка на това Франция обяснява, че според нея един основан на нивото на спредовете метод би бил нестабилен и че при него би могло, в зависимост от краткосрочните промени в пазарните цени, да не се гарантира покриването на разходите на операторите или напротив — да се генерират неоправдани печалби.

(126) За определяне на равнището на тарифите за съхранение CRE е приела регулиране, основано на покриването на счетените за ефективни разходи, направени от операторите. Така за всеки оператор тя определя одобрени приходи, с които да се покрият разходите, свързани с оперативните разходи, както и с амортизацията на активите и с цената на капитала. За определяне на първоначалното равнище на РБА към 1 януари 2018 г. за операторите на съоръжения за съхранение CRE е направила преоценка към 31 декември 2016 г. на брутната счетоводна стойност на активите на операторите (вж. съображения (55) и следващите относно определянето на одобрените приходи).

(127) Като алтернатива Франция включва допълнителни елементи за анализ, за да се докаже, че и с други методи се достига до сходни резултати за РБА като при използвания от CRE метод.

(128) Стойността на операторите на съоръжения за съхранение в отчетите на техните акционери се определя съгласно счетоводните стандарти и в зависимост от перспективите за очакваните приходи от дейността в дългосрочен план. За Storengy CRE е приела първоначална стойност на РБА от 3,5 милиарда евро при оценка на Storengy в отчетите на ENGIE към 31 декември 2016 г. в размер на [3—5 милиарда евро]. За Teréga CRE е приела първоначална стойност на РБА от 1,156 милиарда евро при оценка на дела на съхранението в отчетите на дружеството майка към 31 декември 2016 г. в размер на около [1—2 милиарда евро].

(129) Скорошните сделки дават възможност също така да се хвърли светлина върху стойността на предприятията и оценката на активите за съхранение в рамките на сделките. Например въз основа на направените с капитала на Teréga сделки през 2013 г. (40) и 2015 г. (41) стойността на активите, свързани със съхраняването, се оценява между [1 и 2 милиарда евро].

(130) Освен това Франция посочва, че по оценката на РБА на операторите са работили и външни консултанти. При изчисляването за Storengy, направено за CRE от консултанта […], се достига до резултат от [3 до 5 милиарда евро]. Франция се позовава също и на проучването на PwC, възложено от Teréga, при което РБА през 2018 г. се оценява между [1 и 2 милиарда евро].

(131) И накрая, Франция счита, че алтернативен метод, състоящ се във възстановяване на хронологията на приходите на оператора с цел определяне дали са позволили да се покрият предишните инвестиции, не би бил достатъчно надежден за определяне на стойността на РБА. Такъв метод би включвал всъщност възстановяване от началната дата на въвеждане в експлоатация на най-старите активи за съхранение (края на 50-те години на миналия век) на нетните парични потоци (free cash-flows) на всеки оператор, с които се изразяват наличните парични средства на оператора след финансиране на нуждата му от оборотни средства, на данъците и на инвестициите му, за да се сравнят с брутната стойност на активите.

(132) Възстановяването на тази хронология изглежда изключително сложно както заради усилието, необходимо за изчерпателното документиране, така и заради промените в организацията и капитализацията на настоящите дружества със съоръжения за съхранение: от една страна, при Storengy, което е част от интегриран модел в рамките на Gaz de France/GDF Suez, възстановяването на хронологията би включвало задължително хипотези за разграничаване на дейността; от друга страна, при Teréga е имало последователни прехвърляния.

4.2.2. Отрицателни последици върху конкуренцията и търговията

(133) Франция обяснява по отношение на нарушенията на конкуренцията между френските доставчици и доставчиците от други държави членки, които заявяват капацитет за съхранение във Франция, че „националността“ на доставчика няма никакво значение. Публичните търгове са отворени за всички участници, които разполагат с разрешение за доставка на природен газ. Това разрешение за доставка не се ограничава до френските доставчици и може да бъде получено от всяко лице, установено на територията на държава — членка на ЕС (42). На второ място френските органи подчертават, че за една и съща услуга за подаване на газ се прилагат едни и същи тарифи за ползване на преносните мрежи за природен газ както за френските доставчици, така и за тези от другите държави членки.

(134) Освен това според Франция съоръженията за съхранение не се конкурират с междусистемните връзки и с терминалите за ВПГ. Франция заявява най-напред, че Комисията никога не е оценявала съществуването на единен пазар, който включва съхранението на природен газ, инфраструктурата за регазификация и междусистемните връзки. Освен това Франция подчертава, че в анализите относно капацитета на газовата система да задоволява разумно търсене основната инфраструктура за съхранение на природен газ се явява като допълнение на пълното използване на междусистемните връзки и на капацитета на терминалите за ВПГ до размера на наличните запаси от втечнен природен газ.

(135) Франция констатира също, че Комисията неколкократно е признала съществуването на отделен пазар за съоръжения за подземно съхранение на природен газ както във Франция (43), така и в други държави членки (44). С оглед на резултатите от проучване на пазара във връзка с операция на френска територия Комисията е установила отсъствие на заменяемост между съхранението и другите начини за постигане на гъвкавост (45). Франция отбелязва също, че в две свои решения Комисията е счела, че пазарът на съоръжения за съхранение на природен газ е регионален или национален (46).

(136) Франция счита, че всеки инструмент за гъвкавост притежава собствени функционалности и характеристики, които не допускат замяната с другите инструменти за гъвкавост. Междусистемните връзки дават възможност за снабдяване на територията с природен газ. При отсъствието на съоръжения за съхранение ще бъде необходимо междусистемните връзки да се изчислят така, че да може да се гарантира снабдяването на френската територия с природен газ при върхово потребление. Такива мащаби обаче биха били неефективни. Освен това Съюзът поставя цел за намаляване на потреблението на природен газ. Понастоящем не се предвиждат никакви нови инвестиции на равнището на междусистемните връзки, с които разполага Франция. Следователно поставеният от Комисията въпрос за конкуренцията и сигналите за инвестиции в дългосрочен план изглежда чисто теоретичен.

(137) Терминалите за ВПГ предлагат възможност за спекулация при снабдяването на територията на страната на най-ниска цена. Наличието на ВПГ е несигурно и силно зависимо от световните условия на търсене и предлагане, които редовно пренасочват доставките. Освен това терминалите за ВПГ разполагат с ограничен капацитет за съхранение (47), който и при най-благоприятните условия не може да се използва за повече от 5 дни. Такъв период обаче е по-кратък от средната продължителност на една студена вълна, която трае от 5 до 15 дни, и следователно не предлага достатъчно време за организиране на бързо пристигане на доставка, с която да се избегне прекъсване на подаването (48).

(138) Така съоръженията за съхранение на природен газ предоставят услуга за гъвкавост между сезоните, която не може да бъде предоставена нито от междусистемните връзки при сравними икономически условия, нито от терминалите за ВПГ. От друга страна съществуването на съоръжения за съхранение във Франция не е достатъчно да се гарантира сигурността на доставките на природен газ в държавата. За захранването на територията остава необходимо да се използват и междусистемните връзки, и терминалите за ВПГ.

(139) Следователно тези различни инфраструктури са допълващи се, а не конкуриращи се за гарантиране на сигурността на доставките на Франция.

(140) Дори ако се приеме, че междусистемните връзки, терминалите за ВПГ и съоръженията за съхранение на природен газ се конкурират, Франция припомня, че всички френски междусистемни връзки и терминали за ВПГ подлежат на регулиране, с изключение на терминала в Dunkerque. Ето защо рентабилността на тези инфраструктури съответства на нормата на възвръщаемост за активите, определена от CRE. Ето защо и въвеждането на регулиране на съхранението не може да има последствие за рентабилността на другите регулирани инфраструктури.

(141) Освен това Франция припомня, че последните данни опровергават евентуална хипотеза за конкуренция във вреда на междусистемните връзки или терминалите за ВПГ. От края на 2018 г. използването на френските и на европейските терминали достига изключително високи нива в сравнение с последните 10 години. Освен това операторите на терминали за ВПГ наскоро са стартирали успешно процедури за предлагане на пазара на капацитета си в средносрочен план. Регулирането на съхранението, заедно със сливането на зоните във Франция, осъществено в края на 2018 г., е допринесло в много голяма степен за подобряване на дълбочината и на ликвидността на френския и на западноевропейския пазар.

(142) Франция оспорва също и твърдението, че с регулирането на съхранението може да се намалят стимулите за използване на терминалите за ВПГ и на междусистемните връзки. Стимулите за използване са резултат от ценовите сигнали, изпращани от различните пазари на природен газ (49). В този контекст съоръженията за съхранение представляват допълнителен начин за оптимизиране на разходите за снабдяване с природен газ и за възползване от конкурентни пазарни цени.

(143) Франция отбелязва също, че решенията за инвестиции в междусистемните връзки и в терминалите за ВПГ се основават на стратегиите за доставки, които не се засягат отрицателно от съхранението на природен газ.

(144) И накрая, Франция счита, че положението на операторите на съоръжения за съхранение от другите държави членки не се засяга по никакъв начин от разглежданата мярка. Френските органи отбелязват, че определянето на мощностите на френската газова система, което се основава по-специално на вземането предвид на 100 % от наличния капацитет на междусистемните връзки, предполага механично вземане под внимание на средствата за доставка, разположени след междусистемните връзки, а именно инфраструктурите за съхранение на природен газ, намиращи се в други държави — членки на ЕС. Френските органи отбелязва и че някои от тези инфраструктури също са регулирани.

(145) Продажбата на капацитет за съхранение се извършва чрез търгове и на пазарна цена. Следователно разглежданата мярка не поставя в по-неблагоприятно положение операторите на съоръжения за съхранение от другите държави членки. Освен това тази мярка може да има само минимално въздействие върху ценообразуването. Френските съоръжения за съхранение дават възможност за съхранение на около 130 TWh (50), което е малко в сравнение с търгуваните на пазара количества. През 2018 г. на TTF (51) са продадени 28 220 TWh.

(146) Следователно всички оператори на съоръжения за съхранение от отделните държави членки действат при пазарни условия, върху които френските съоръжения за съхранение имат съвсем слабо влияние, дотолкова че не може да се счита, че тяхната рентабилност би могла да се намали поради въвеждането на разглежданата мярка.

(147) Впрочем Франция отбелязва, че процентът на запълване на германските и белгийските съоръжения за съхранение достига високи равнища, които през 2018 г. и 2019 г. са се увеличили (52). Тези високи равнища показват, че регулирането на френските съоръжения за съхранение не възпрепятства операторите от другите държави членки да продават целия си капацитет за съхранение при благоприятни пазарни условия.

5. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

(148) Комисията получи мненията на осемнадесет заинтересовани страни, сред които и тримата получатели по мярката. Техните мнения са обобщени в съображения (149)—(233).

5.1. Мнения на получателите по мярката

5.1.1. Géométhane

(149) Géométhane подчертава положителните последици от въвеждането на мярката по отношение на целта за енергийна сигурност. В подкрепа на своите аргументи Géométhane представи на Комисията подробен доклад (53).

5.1.1.1. Наличие на помощ

(150) Според Géométhane разглежданата мярка не представлява държавна помощ поради няколко причини.

(151) Géométhane отбелязва най-напред, че няма финансиране с държавни ресурси поради факта, че таксата за съхранение не може да се квалифицира като задължителна вноска: прехвърлянето на средства се осъществява само между частни оператори (доставчиците на природен газ и операторите на съоръжения за съхранение), контролът на средствата от страна на държавата е ограничен, с разглежданата мярка не се намалява държавният бюджет и в нея се предвижда задължение за поддържане от операторите на основната инфраструктура за съхранение, обхваната от механизма.

(152) Освен това разглежданата мярка не може да се счита за избирателно предимство, предоставено на действащите на френска територия оператори на съоръжения за съхранение спрямо тези, които са установени в чужбина, тъй като последните не са в сходно правно и фактическо положение с установените на френска територия оператори на съоръжения за съхранение по отношение на преследваната с мярката цел. Също така и ползващите се от други инструменти за гъвкавост оператори не са в сходно правно и фактическо положение.

(153) И накрая, Géométhane обяснява, че разглежданата мярка не води до последици за конкуренцията и търговията между държавите членки.

5.1.1.2. Съвместимост на помощта

(154) Според Géométhane, в случай че разглежданата мярка бъде квалифицирана като държавна помощ, тя ще трябва да се счита за съвместима с нормативната уредба в областта на държавната помощ. Действително, тази мярка допринася за постигане на целта от общ интерес за енергийна сигурност. Освен това тя е необходима и подходяща за постигането на тази цел предвид анализа на алтернативни мерки.

(155) Въвеждането на разглежданата мярка има стимулиращ ефект, тъй като без нея ниският процент на резервиране на капацитет за съхранение, както и намаляването на приходите от кампании за резервиране поради понижаване на спреда, биха накарали операторите на съоръжения за съхранение да „консервират“ или дори да затворят окончателно инфраструктура, която е основна за гарантиране на сигурността на доставките на природен газ във Франция.

(156) Изчисляването на одобрените приходи съгласно метода на оценяване на РБА въз основа на текущите стопански разходи е обосновано и пропорционално, тъй като: — РБА е била подложена на независима икономическа оценка при въвеждането на регулаторния механизъм чрез външен одит, извършен от консултантското дружество […]; — CRE не е приела предложената от операторите първоначална РБА; — методът на текущите икономически разходи се основава на брутната счетоводна стойност на активите за оценката на РБА; — методът дава възможност да бъдат отразени разходите за замяна на активите без амортизационни отчисления; — той се прилага за всички тарифи за регулирани инфраструктури във Франция; — този метод се прилага от почти всички европейски регулатори.

(157) Оценяването на РБА в зависимост от пазарната стойност, представлявана от спредовете, не би било целесъобразно като алтернатива, тъй като няма да се обхванат разходите на операторите, което противоречи на принципа на покриване на разходите, определен с Директива 2009/73/ЕО. Така например, ако се вземе предвид пазарната стойност, това би застрашило регулаторния механизъм, чиято цел е да се гарантира поддържането в експлоатация на инфраструктурата за съхранение, която е от основно значение за правилното функциониране на преносната мрежа. Освен това съществува риск от свръхвъзвръщаемост в случай на увеличаване на спреда. Получената от CRE стойност на РБА съответства на пазарната стойност на инфраструктурата в дългосрочен и средносрочен план.

(158) Не би било целесъобразно да се преценява дали приходите, генерирани преди влизането в сила на регулаторния механизъм, не са дали възможност за покриването на първоначалните им инвестиционни разходи, тъй като включването на тези приходи в оценката би било в противоречие с практиките на европейските регулатори, сложно и не особено надеждно.

(159) И накрая, мерките са предприети с цел ограничаване на перспективите за печалба на операторите (т.е. среднопретеглена цена на капитала, ефективно ограничаване на разходите за операторите на инфраструктура за съхранение и стимулиращо регулиране).

(160) Като алтернатива Géométhane отбелязва също, че приетата от CRE стойност на РБА съответства на стойността от скорошна сделка. През 2016 г. 98 % от акциите на Géosud, което от своя страна притежава 50 % от дяловете в Géométhane, са прехвърлени от Total, Ineos и Géostock на дружеството CNP Assurances за сумата от […]. Следователно е възможно да се изчисли общата стойност на Géométhane, определена от купувача към момента на това прехвърляне, а именно […] (54) (към които се добавят […] налични средства, т.е. общо около […]). Според Géométhane тази пазарна стойност съответства […] на стойността на РБА от 188,9 милиона евро, приета от CRE през 2018 г., завишена с текущите дълготрайни активи от […].

(161) Разглежданата мярка предотвратява отрицателните последици за конкуренцията и търговията между държавите членки. Действително: — няма нарушаване на конкуренцията между френските и чуждестранните доставчици на природен газ. С начина на предлагане на търг на услугите за съхранение се гарантира равно третиране на френските и чуждестранните доставчици на природен газ. Освен това, с предвидения в регулаторния механизъм начин на финансиране на обезщетението за съхранение се осигурява равното третиране на чуждестранните и на френските доставчици. Чуждестранните доставчици не се ползват от намалени цени в сравнение с френските; — няма нарушаване на конкуренцията и спрямо операторите на съоръжения за съхранение от съседните държави. След влизането в сила на регулаторния механизъм процентът на запълване на съоръженията за съхранение се увеличава в целия Съюз и достига изключително високи равнища; — също така няма нарушаване на конкуренцията между операторите на съоръжения за съхранение и терминалите за ВПГ или междусистемните връзки поради липсата на заменяемост на терминалите за ВПГ и междусистемните връзки. В практиката на вземане на решения на Комисията по въпросите на концентрацията, пазарът на съоръжения за съхранение на природен газ е определен като отделен пазар. Става въпрос по-скоро за допълване между съоръженията за съхранение на природен газ, терминалите за ВПГ и междусистемните връзки.

5.1.2. Storengy

(162) Storengy подчертава положителните последици от въвеждането на разглежданата мярка по отношение на целта за енергийна сигурност. В подкрепа на своите аргументи Storengy представи на Комисията подробен доклад (55).

5.1.2.1. Наличие на помощ

(163) Според Storengy разглежданата мярка не представлява държавна помощ поради няколко причини.

(164) На първо място Storengy отбелязва, че няма финансиране с държавни ресурси поради факта, че таксата за съхранение не може да се квалифицира като задължителна вноска, че прехвърлянето на средства се осъществява само между частни оператори (доставчиците на природен газ и операторите на съоръжения за съхранение), контролът на средствата от страна на държавата е ограничен, че с разглежданата мярка не се намалява държавният бюджет и че в нея се предвижда задължение за поддържане от операторите на основната инфраструктура за съхранение, обхваната от механизма.

(165) Освен това разглежданата мярка не може да се счита за избирателно предимство, предоставено на действащите на френска територия оператори на съоръжения за съхранение спрямо тези, които са установени в чужбина, тъй като последните не са в сходно правно и фактическо положение с установените на френска територия оператори на съоръжения за съхранение по отношение на преследваната с мярката цел. Също така и ползващите се от други инструменти за гъвкавост оператори не са в сходно правно и фактическо положение.

(166) И накрая Storengy обяснява, че разглежданата мярка не води до отрицателни последици за конкуренцията и търговията между държавите членки.

5.1.2.2. Съвместимост на помощта

(167) Според Storengy, в случай че разглежданата мярка бъде квалифицирана като държавна помощ, тя ще трябва да се счита за съвместима с нормативната уредба в областта на държавната помощ. Действително, мярката допринася за постигане на целта от общ интерес за енергийна сигурност. Освен това тя е необходима и подходяща за постигането на тази цел предвид анализа на алтернативни мерки.

(168) Въвеждането на разглежданата мярка има стимулиращ ефект, тъй като без нея ниският процент на резервиране на капацитет за съхранение, както и намаляването на приходите от кампании за резервиране поради понижаване на спреда биха накарали операторите на съоръжения за съхранение да „консервират“ или дори да затворят окончателно инфраструктура, която е основна за гарантиране на сигурността на доставките на природен газ във Франция.

(169) Изчисляването на одобрените приходи съгласно метода на оценяване на регулаторната база на активите въз основа на текущите стопански разходи е обосновано и пропорционално, тъй като: — РБА е била подложена на независима икономическа оценка при въвеждането на регулаторния механизъм чрез външен одит, извършен от консултантското дружество […]; — CRE не е приела предложената от операторите първоначална РБА; — методът на текущите икономически разходи се основава на брутната счетоводна стойност на активите за оценката на РБА; — методът дава възможност да бъдат отразени разходите за замяна на активите без амортизационни отчисления; — той се прилага за всички тарифи за регулирани инфраструктури във Франция; — този метод се прилага от почти всички европейски регулатори.

(170) Оценяването на РБА в зависимост от пазарната стойност, представлявана от спредовете, не би било целесъобразно като алтернатива, тъй като няма да се обхванат разходите на операторите, което противоречи на принципа на покриване на разходите, определен с Директива 2009/73/ЕО. Така например, ако се вземе предвид пазарната стойност, това би застрашило регулаторния механизъм, чиято цел е да се гарантира поддържането в експлоатация на инфраструктурата за съхранение, която е от основно значение за правилното функциониране на преносната мрежа. Освен това съществува риск от свръхвъзвръщаемост в случай на увеличаване на спреда. Получената от CRE стойност на РБА съответства на пазарната стойност на инфраструктурата в дългосрочен и средносрочен план.

(171) Не би било целесъобразно да се преценява дали приходите, генерирани преди влизането в сила на регулаторния механизъм, не са дали възможност за покриването на първоначалните им инвестиционни разходи, тъй като включването на тези приходи в оценката би било в противоречие с практиките на европейските регулатори, сложно и не особено надеждно.

(172) И накрая, мерките са предприети с цел ограничаване на перспективите за печалба на операторите (т.е. среднопретеглена цена на капитала, ефективно ограничаване на разходите за операторите на инфраструктура за съхранение и стимулиращо регулиране).

(173) Разглежданата мярка предотвратява отрицателните последици за конкуренцията и търговията между държавите членки. Действително: — няма нарушаване на конкуренцията между френските и чуждестранните доставчици на природен газ. С начина на предлагане на търг на услугите за съхранение се гарантира равно третиране на френските и чуждестранните доставчици на природен газ. Освен това, с предвидения в регулаторния механизъм начин на финансиране на обезщетението за съхранение се осигурява равното третиране на чуждестранните и на френските доставчици. Чуждестранните доставчици не се ползват от намалени цени в сравнение с френските; — няма нарушаване на конкуренцията и спрямо операторите на съоръжения за съхранение от съседните държави. След влизането в сила на регулаторния механизъм процентът на запълване на съоръженията за съхранение се увеличава в целия Съюз и достига изключително високи равнища; — също така няма нарушаване на конкуренцията между операторите на съоръжения за съхранение и терминалите за ВПГ или междусистемните връзки поради липсата на заменяемост на терминалите за ВПГ и междусистемните връзки. В практиката на вземане на решения на Комисията по въпросите на концентрацията, пазарът на съоръжения за съхранение на природен газ е определен като отделен пазар. Става въпрос по-скоро за допълване между съоръженията за съхранение на природен газ, терминалите за ВПГ и междусистемните връзки.

5.1.3. Teréga

(174) Teréga подчертава, че основната цел на реформата на съхранението на природен газ е сигурността на доставките във Франция, която е била застрашена преди влизането в сила на регулаторния механизъм.

5.1.3.1. Наличие на помощ

(175) Teréga счита, че мярката не може да се квалифицира като държавна помощ. Teréga отбелязва, че регулаторни системи, основани на принципа на покриване на разходите на ефективен оператор и за нормална възвръщаемост на инвестирания капитал, се използват широко в ЕС, без при това да се разглеждат като държавна помощ.

(176) На първо място Teréga счита, че разглежданата мярка е обикновен инструмент за регулиране на тарифите, който не се финансира с държавни ресурси. И действително тази мярка не оказва влияние върху държавния бюджет и не води до допълнителни разходи, които задължително да се прехвърлят върху крайните клиенти. Освен това френската държава не упражнява публичен контрол нито върху събираните от ОПМ средства, нито върху самите ОПМ, които са частни предприятия, контролирани от в голямата си част частни акционери.

(177) След това Teréga счита, че разглежданата мярка не предоставя никакво избирателно предимство на съответните оператори. Регулаторният механизъм се основава на търгове, като съдържа също така и елементи за стимулиране на ефективността, както и инструмент за последващо уравняване на всички приходи и разходи. Освен това симетричният характер на регулаторния механизъм предполага, че операторите на съоръжения за съхранение не получават непременно обезщетение, а напротив — може да са принудени да възстановят надплатени средства.

(178) Също така, що се отнася до критерия за избирателност Teréga счита, че положението на чуждестранните оператори не представлява елемент от значение, който да се оценява по отношение на този критерий. Операторите на съоръжения за съхранение са в различно фактическо и правно положение в много отношения спрямо това на операторите на терминали за ВПГ и тези на междусистемни връзки, по-специално по отношение на целта за сигурност на доставките на природен газ във Франция.

(179) И накрая Teréga обяснява, че разглежданата мярка не засяга по-никакъв начин конкуренцията, нито търговията между държавите членки. Капацитетът за съхранение се разпределя чрез търг според пазарен механизъм, при който не се дискриминират намиращите се в други държави членки оператори. Освен това в практиката на вземане на решения на Комисията по въпросите на концентрацията и на антиконкурентните практики винаги е разграничаван пазар на съоръжения за съхранение на природен газ, който е преди всичко национален, без никога да е правен извод за съществуване на по-широк пазар както от гледна точка на съответните услуги, така и от географска гледна точка. Във всеки случай фактът, че газовата инфраструктура е в много голяма степен регулирана, е несъвместим с констатацията за нарушаване на конкуренцията на пазарите на природен газ.

5.1.3.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар:

(180) Дори да се предположи, че регулаторният механизъм представлява държавна помощ, което не е така, Teréga продължава да твърди, че той отговаря на всички условия за съвместимост с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.

(181) Teréga счита, че с разглежданата мярка се преследва цел от общ интерес за сигурността на доставките за Франция на природен газ. Като се увеличават обемите на наличния в обектите за съхранение природен газ, с регулаторния механизъм се цели достигане на точно и количествено измеримо ниво на сигурност на доставките. Също така, разглежданата мярка съответства на необходима държавна намеса, основана на разумен анализ и отговаряща на добре установена неефективност на пазара, каквато е неспособността на крайните клиенти да посочат стойността, която придават на сигурността на доставките (например застрахователната стойност или стойността на системата). Освен това Teréga подчертава факта, че разглежданата мярка е подходящ инструмент за засилване на сигурността на доставките на територията на Франция, не само в сравнение с другите налични мерки за гъвкавост, но и в сравнение с другите видове регулиране на съхранението.

(182) Teréga оспорва представената в решението за откриване на процедурата обосновка на Комисията по отношение на пропорционалността на разглежданата мярка. С регулаторния механизъм размерът на предполагаемата помощ се ограничава до необходимия минимум. Механизмът действително се основава на принципа на покриване на разходите на „ефективен оператор“, на определянето на предел на приходите на операторите на съоръжения за съхранение и на включени в него стимули за операторите да бъдат ефективни при оперативните си разходи. Освен това CRE е извършила независима оценка на разходите. По този начин тя се е уверила, че се вземат предвид само допустимите разходи. CRE е използвала също така и набор от актуални и надеждни обективни икономически проучвания, проведени от независими експерти с цел оценяване на регулираните активи. В това отношение използваният от CRE метод за оценяване на активите е последователен и съответства на практиката на другите европейски регулатори. Противно на това, което твърди Комисията, Teréga счита, че включването в стойността на регулаторната база на активите на приходи, получени преди началото на регулирането, неизменно би било непълно при липсата на налични данни и във всеки случай с вероятност да противоречи на общите принципи на правото. Също така, извършената от CRE работа се отнася както до оперативните разходи, така и до оценката на активите на операторите на съоръжения за съхранение, които систематично са били оповестявани публично в разискванията относно тарифите, с което се гарантира прозрачността на мярката.

(183) И накрая Teréga счита, че разглежданата мярка не води до нарушаване на конкуренцията между доставчиците на природен газ, установени във Франция и в чужбина. Мярката е недискриминационна. Всички доставчици на дребно могат да купуват капацитет във френските съоръжения за съхранение в рамките на търгове. Освен това доставчиците на дребно, които обслужват френски клиенти, плащат тарифите ATRT, с което поддържат компенсационния механизъм. От мярката има дори положителни последици върху пазара на дребно на природен газ, тъй като се ограничават периодите на напрежение и рисковете за претоварване на мрежите. Също така няма нарушение на конкуренцията и спрямо операторите на съоръжения за ВПГ и на междусистемни връзки. Тези участници, които също много често подлежат на механизми за регулиране на приходите им, не са поставени в положение на конкуренция с операторите на съоръжения за съхранение, а по-скоро се допълват с тях по отношение на целта за сигурност на доставките. С разглежданата мярка не се дава предимство на определен източник за доставка на природен газ пред друг и не се забранява или възпира използването на тези допълнителни инструменти, каквито са междусистемните връзки и терминалите за ВПГ. За тази тенденция свидетелстват например процентите на резервиране на капацитет в европейските терминали за ВПГ през последните години. И накрая, разглежданата мярка не води до нарушаване на конкуренцията по отношение на чуждестранните оператори на съоръжения за съхранение. Те не са засегнати неблагоприятно от търговете, които се основават на пазарен механизъм, и въвеждането на разглеждания механизъм на практика не е възпрепятствало общото повишаване на процента на резервиране на капацитет за съхранение в Европа.

5.2. Мнения на други заинтересовани страни

5.2.1. Association française indépendante de l’électricité et du gaz (Независима френска асоциация за електроенергия и природен газ) („AFIEG“) (56)

(184) AFIEG коментира метода за оценка на активите за съхранение и обхвата на активите, които са необходими като обем и като дебит, за да се гарантира сигурността на доставките.

(185) AFIEG подчертава, че са премахнати нарушенията на конкуренцията, които са бил наблюдавани често преди реформата поради липсата на прозрачност на предишната система.

(186) По отношение на метода за оценка на регулаторната база на активите AFIEG не разполага с точни цифрови данни, които да позволяват потвърждаване на приетата от CRE оценка, но счита, че икономическата пазарна стойност би трябвало да се предпочете пред счетоводната пазарна стойност. Такъв избор би дал възможност да се отрази съхранението към даден момент Т, а не свързана повече с миналото представа. Освен това AFIEG счита, че оценяването на буферния газ изглежда е основен елемент от оценката на активите за съхранение и следователно биха искали да се вземе предвид финансовото въздействие от избора на правилата за амортизация на буферния газ върху общата стойност на РБА. И накрая AFIEG подчертава, че операторите на съоръжения за съхранение не са изложени при своята дейност на по-сериозни рискове от тези за операторите на преносни мрежи. Следователно използваната норма на възвръщаемост на РБА за операторите на съоръжения за съхранение не би трябвало да е по-висока от тази за ОПМ.

(187) AFIEG счита, че френските органи трябва да намалят обхвата на активите за съхранение, необходими като обем и като дебит за гарантиране на сигурността на доставките, за да се постигне максимално добро съотношение на разходите и ползите от съхранението за потребителите. Наистина, френската администрация е определила минималните запаси от природен газ, необходими за гарантиране на сигурността на доставките, в размер на 1 990 GWh/ден като дебит на извличане и 64 TWh като обем (57), докато в определения с Наредбата относно PPE за периода 2023—2028 г. списък за дебит на извличане се взема предвид 2 376 GWh/ден, а за обем 138,5 TWh. AFIEG счита, че определеният с Наредбата относно РРЕ обхват е прекомерно голям спрямо нуждите от съхранение, за да се гарантира сигурността на доставките във Франция. Следователно този обхват трябва да се преразгледа с цел да се намали, за да не се създават допълнителни разходи за крайните потребители и да не се поставят в неблагоприятно положение другите видове капацитет за гъвкавост по отношение на природния газ. Освен това AFIEG отбелязва завишено равнище на покритие на риска от невъзможност за доставка, прието от френските публични органи, което е определено на 2 % в сравнение с определеното на 5 % в съседните държави.

5.2.2. Association française du gaz (Френска газова асоциация) („AFG“) (58)

(188) AFG счита, че въведеният от френските органи от 1 януари 2018 г. регулаторен механизъм за съоръженията за съхранение на природен газ е полезен.

(189) Също така AFG счита, че разглежданата мярка се основава на принципа на регулиране на разходите и е довела до ефективна и пропорционална оценка на активите. AFG потвърждава, че този принцип на регулиране според разходите се прилага от повечето регулаторни органи и за дейности в областта на транспорта, разпределението на природен газ, както и за терминалите за ВПГ във Франция.

(190) Според AFG с метод, при който се използват пазарните цени вместо разходите на „ефективен оператор“, би могло да се стигне до определяне на променлива регулаторна рамка и която е потенциално далече от оптималните икономически показатели: и действително, в случай на неблагоприятни спредове методът не гарантира покриване на разходите на операторите, което ги поставя потенциално в критична ситуация. Обратно, в случай на много благоприятни пазарни спредове приходите на операторите биха били твърде големи и далече от оптималната стойност за клиентите на съоръженията за съхранение.

(191) Според AFG регулирането на френските съоръжения за съхранение не е довело до нарушаване на конкуренци