Резолюция [1]

относно природните бедствия в страните от АКТБ: Финансиране от страна на ЕС на подготвителни мерки (средства от ЕФР) и подпомагане (средства от Службата за хуманитарна помощ на Европейската общност)

Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС,

- свикана на заседание в Кигали (Руанда) от 19 до 22 ноември 2007 г.,

- като взе предвид член 17, параграф 2 от своя правилник,

- като взе предвид Споразумението от Котону, и по-специално членове 30 (регионално сътрудничество) и 32 (околна среда и природни ресурси) от него,

- като взе предвид инициативата за околната среда в рамките на Ново партньорство за африканско развитие (NEPAD),

- като взе предвид Решение за промените в климата и развитието и Решение за изпълнение на програмата за Зелена стена в Сахара, приети от Асамблеята на Африканския съюз на нейната сесия от 29- 30 януари 2007 г.,

- като взе предвид Решение № 3 на 79-ата сесия на Съвета на министрите на страните от АКТБ, проведен в Габорон (Ботсуана) на 4 и 5 май 2004 г., което отново потвърждава необходимостта от включване на политиките за опустиняването и проблемите на засушените земи в националните политики за разрешаване на критични въпроси за устойчиво управление като суша, обезлесяване и водни ресурси,

- като взе предвид Решение № 3/LXXIX/04 на Четвъртата среща на върха на държавните и правителствени ръководители на държавите от АКТБ, проведена в Мапуто (Мозамбик) на 23 и 24 юни 2004 г., което подчертава крайната уязвимост на много държави, региони и населения от АКТБ към природни бедствия и свързаните с тях проблеми в околната среда, и насърчава ангажиментите за подкрепа на проактивни инициативи за борба с тези проблеми,

- като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет от 8- 9 март 2007 г., които подчертават колко е важно да се изпълни стратегическата цел за ограничаване на средната световна температура до не повече от 2 °С над равнището от преди индустриализацията,

- като взе предвид споразумението между ЕС, Канада и Япония от срещата на Г-8 в Хайлигендам през юни 2007 г. да се намали най-малко наполовина равнището на световните емисии на СО2 до 2050 г.,

- като взе предвид докладите на Междуправителствената група за промените в климата (IPCC), която получи Нобелова награда за мир за 2007 г., и по-специално четвъртия доклад за оценка на Работна група II на IPCC под заглавие "Въздействия, адаптиране и уязвимост",

- като взе предвид доклада за Оценка на екосредата през хилядолетието от 2005 г., в който се изследва използването и разрушаването на много от природните ресурси на планетата,

- като взе предвид Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКОНИК) и нейния Протокол от Киото,

- като взе предвид Програма 21, Декларация от Рио за околната среда и развитието и Основни принципи за устойчиво управление на горите, приети от повече от 178 правителства на Конференцията на ООН по околна среда и развитие (UNCED), проведена в Рио де Жанейро (Бразилия) от 3 до 14 юни 1992 г., и чиито принципи бяха категорично потвърдени на Световната среща на върха за устойчивото развитие (ССВУР), проведена в Йоханесбург (Южна Африка) от 26 август до 4 септември 2002 г.,

- като взе предвид Конвенцията на ООН за борба с опустиняването, приета в Париж на 17 юни 1994 г., която влезе в сила на 26 декември 1996 г.,

- като взе предвид окончателния доклад на Световната конференция за намаляване на рисковете от бедствия (DRR) от 18- 22 януари 2005 г. и по-специално Рамката за действие от Хиого 2005-2015 г.: За изграждане на издръжливост на нациите и общностите към бедствията,

- като взе предвид резолюция 57/256 на Генералната асамблея на ООН от 20 декември 2002 г. за преглед на стратегията и плана за действие от Йокохама за действие за един по-безопасен свят — Насоки за предотвратяване, подготвеност и облекчаване на последиците от природни бедствия, и международната среща на ООН за малките островни развиващи се държави "Барбадос плюс 10", проведена в Мавриций през януари 2005 г.,

- като взе предвид предишните си резолюции, приети на 1 април 1999 г. в Страсбург относно промените в климата и малките островни развиващи се държави в контекста на рамката за сътрудничество АКТБ-ЕС [2], на 19 февруари 2004 г. в Адис Абеба относно щетите от циклоните в Тихоокеанския, Индийския и Карибския басейн и необходимостта от бърза реакция на природните бедствия [3], на 25 ноември 2004 г. в Хага относно щетите от урагана в Карибския регион [4] и на 24 ноември 2005 г. в Единбург относно причините и последиците от природните бедствия [5],

- като взе предвид доклада на своята комисия по социални въпроси и околна среда (APP/3802/05),

А. като има предвид, че природните бедствия и изчерпването на природните ресурси сериозно застрашават намаляването на бедността и постигането на ЦХР,

Б. като има предвид, че приносът на страните от АКТБ за причините за промени в климата е незначителен, а те страдат най-много от техните последици; като има предвид, че промените в климата могат да забавят хода на напредъка към устойчиво развитие, било пряко — чрез повишена уязвимост към неблагоприятни последици, или косвено — чрез намаляване на способността за адаптиране,

В. като има предвид, че последиците от природните бедствия са особено пагубни за развиващите се страни, тъй като унищожават полезните резултати от сътрудничеството за развитие, възпрепятстват по-нататъшния растеж и премахване на бедността и причиняват сериозни загуби за биологичното разнообразие,

Г. като има предвид, че държавите от АКТБ се сблъскват с основното предизвикателство ефективно да се справят с дългосрочните въздействия на природните бедствия чрез развиване и укрепване на намаляването на природните бедствия на национално и регионално равнище и дейности за възстановяване и управление,

Д. като има предвид, че държавите от АКТБ осигуряват широк спектър от услуги за екосистемите на света, без да получават дължимата компенсация,

Е. като има предвид, че новите проучвания потвърждават, че Африка е един от най-уязвимите спрямо вариациите в климата континенти поради множеството сътресения и ниската способност за адаптация; като има предвид, че до 2020 г. между 75 и 250 милиона африканци вероятно ще изпитат нарастващи сътресения във водоснабдяването вследствие на климатичните промени; като има предвид, че земеделската продукция, продуктите от риболова и достъпът до храни вероятно също ще бъдат тежко засегнати,

Ж. като има предвид, че се очаква промените в климата към 2050 г. да намалят водните ресурси до такава степен, че те да станат недостатъчни за задоволяване на нуждите в множество малки островни държави, например в Карибския, Индийския и Тихоокеанския басейн, които са особено уязвими към покачване на морското равнище и природни бедствия,

З. като има предвид, че към края на XXI век очакваното покачване на морското равнище ще засегне ниско разположените гъсто населени крайбрежни зони и вероятно ще увеличи наводненията, бурите, ерозията и други крайбрежни катастрофи, като при това ще засегне местните ресурси и туризма и ще застраши населените места, съоръженията и жизнено важните инфраструктури,

И. като има предвид, че сътресенията, които не се дължат на климата, могат да повишат уязвимостта към промените в климата и природните бедствия чрез намаляване на издръжливостта, като могат също да ограничат способността за адаптиране и резултатите от политиката за предотвратяване и смекчаване поради ангажирането на ресурси за конкурентни нужди,

Й. като има предвид, че малко са плановете за насърчаване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта към промените в климата и природните бедствия, които включват насърчаване на способността за адаптиране,

К. като има предвид, че намаляването на рисковете от бедствия е преди всичко национална задача и че съществува необходимост от засилено сътрудничество и партньорство на регионално и международно равнище,

Л. като има предвид, че загрижеността за околната среда, подготвеността за и предотвратяването на бедствия и смекчаването на последиците от климатичните промени не са включени във всички програми за помощи на ЕС и свързаните с тях инструменти, а същевременно са важни за всички страни,

М. като има предвид, че политиките за насърчаване на енергийна сигурност и други усилия за смекчаване на въздействията през идните десетилетия ще окажат осезаемо въздействие върху възможностите за постигане на по-ниски равнища на стабилизиране на емисиите на парникови газове,

Н. като има предвид, че финансовите потоци към развиващите се страни чрез Механизма за чисто развитие (МЧР), Глобалния фонд за опазване на околната среда (ГФООС) и помощта за развитие за трансфер на технологии досега са били ограничени и с неравномерно географско разпределение,

О. като има предвид, че придаването на повече устойчивост на развитието чрез промяна на насоките за развитие може да допринесе много съществено за смекчаване на въздействията от промените на климата, но изпълнението може да изисква ресурси за преодоляване на множество пречки,

1. подчертава заплахите, създавани от природните бедствия и промените на климата за устойчивото развитие, премахването на бедността и постигането на ЦХР; подчертава също така важността на Цел 7 за осигуряване на устойчива околна среда;

2. отбелязва нарастващия брой и честота на природните бедствия, тяхното разрушително въздействие и особената уязвимост на бедните хора в подобни ситуации; подчертава все по-голямата трудност да се различават природните бедствия от причинените от хората такива, когато рисковете се определят не само от природните заплахи, но и от човешката дейност и липсата на планиране;

3. подчертава, че е необходима ефективна реакция на световно равнище на проблема с природните бедствия в държавите от АКТБ, с която индустриализираните страни да поемат своята отговорност и да поведат борбата с последиците от парниковите газове, допринесли за промените в климата;

4. призовава правителствата и парламентите на АКТБ и на ЕС да проследят за това използването на природни ресурси да не предизвиква големи екологични неравновесия; във връзка с това отбелязва със загриженост, че прекомерното изсичане на дървета и незаконната сеч могат да доведат до опустиняване и други промени в климата, срещу които следва да се предприемат действия чрез отговорни и ефективни горски политики, подходящи инициативи за залесяване и устойчиви земеделски практики; призовава компаниите, използващи природни ресурси, да спазват екологичните стандарти и нормативни уредби;

5. отбелязва последиците и предизвикателствата на промените в климата, по-специално под формата на екстремни климатични условия и намаляващи природни ресурси, със сериозни последици за развитието и сигурността като повишена уязвимост, конфликти за природните ресурси и миграция вследствие на бедствия; във връзка с това подчертава, че за намаляване на рисковете от бедствия е необходимо да се разгледат въпросите за смекчаване на последиците от промените в климата и адаптиране към тях;

6. отбелязва, че природните бедствия могат да доведат до мащабни движения на населението, и признава, че, независимо че намаляването на рисковете от бедствия е преди всичко национална задача, правителствата на АКТБ и ЕС трябва да проявяват солидарност със засегнатите народи;

7. изтъква предупрежденията на СЗО относно извънредно високия риск от глобалното затопляне за здравето в южните страни, по-специално във връзка с маларията и проблемите със зрението, и настоятелно приканва да се предприемат действия за подкрепа на мерки за предотвратяване, подобряване и управление на тези изострени здравни проблеми;

8. призовава за всеобхватна и конкретизирана във времето стратегия за включване на намаляването на рисковете от бедствия, подготвеността за бедствия и стратегиите за промените в климата във всички Национални планове за развитие, в политиката за развитие и за хуманитарна помощ на ЕС; подчертава, че тези стратегии следва да подкрепят действия на гражданското общество, местните общности и органи в рамките на дългосрочен подход за намаляване на уязвимостта спрямо бедствия;

9. призовава държавите-членки на ЕС да подкрепят държавите от АКТБ за изработване на планове за намаляване на рисковете от бедствия, за промените в климата и предкризисни планове, насочени към хората, които да включват стратегии за адаптиране и смекчаване, системи за ранно предупреждаване, подготвеност за бедствия и стратегии за евакуация, кризисни зони за безопасност, застрахователни схеми и финансиране на хуманитарни ресурси за бързо разпространение; също така призовава държавите от АКТБ да осигурят тези дейности да бъдат национален и местен приоритет със силна институционална основа за изпълнение и отчитане на нуждите на уязвимите групи;

10. призовава ЕС да разпредели най-малко 10 % допълнително финансиране за бюджети за хуманитарно подпомагане с цел намаляване на рисковете от бедствия и съществено да увеличи средствата за намаляване на рисковете от бедствия и адаптиране и смекчаване на промените в климата в бюджетите за помощ за развитието, без при това да застрашава други усилия, по-специално в областта на основното здраве и образованието;

11. подчертава, че държавите и регионите от АКТБ се нуждаят от подкрепата на международната общност, която им е необходима, за да подобрят своите капацитети за национално и регионално облекчаване на последиците от бедствията, подготвеност и ранно предупреждение, да повишат обществената осведоменост за намаляване и прогнозиране на бедствията и да реагират в неотложни ситуации;

12. със съжаление отбелязва твърде малкото средства, отпускани за Фонда за природни бедствия АКТБ-ЕС въпреки нарастващите нужди, като същевременно приветства неговото създаване; призовава ЕС да отпусне допълнителни средства за фонда в рамките на Десетия ЕФР и по други бюджетни редове на ЕС, така че да бъде оказано подходящо съдействие на държавите и регионите от АКТБ за намаляване на рисковете от бедствия и изграждане на капацитет за облекчаване, възстановяване и развитие след неотложни ситуации, както и за финансиране на усъвършенствани системи за ранно предупреждаване и бързо реагиране;

13. поради това настоятелно призовава Европейската комисия да продължи в рамките на Десетия ЕФР да подкрепя Фонда за природни бедствия АКТБ-ЕС и да разширява неговия обхват, като осигури най-малко 250 милиона евро от ресурсите, предназначени за сътрудничество в рамките на АКТБ, и също така използва част от ресурсите в рамките на предложения "резерв" за подпомагане на регионите и държавите от АКТБ, по-специално малките островни държави от АКТБ, за цялостното прилагане на програма за подготвеност и управление на природните бедствия и дългосрочно възстановяване след тях в целия регион на АКТБ;

14. счита, че Европейският фонд за развитие (ЕФР) се нуждае от достатъчно финансиране, за да подпомага развиващите се страни в тяхното адаптиране и смекчаване на въздействията на климатичните промени, и във връзка с това подчертава важността на изграждането на капацитет, предотвратяването на бедствия, образованието, работните инфраструктури и достъпа до лекарства, и посочва необходимостта от изграждане на капацитет в науката, оценка на въздействието и адаптирането, прогнозиране на рисковете и изготвяне на проекти в рамките на МЧР (механизма за чисто развитие);

15. подчертава нуждата от увеличаване на финансирането за развиване на подходящи човешки ресурси за предотвратяване, подготвеност, смекчаване и управление на бедствия и за адаптиране към климатичните промени, както и за засилване на сътрудничеството по оста Юг-Юг в тези области;

16. призовава Европейската комисия и държавите-членки на ЕС да предприемат всички необходими мерки за възможно най-бързо мобилизиране на подходяща финансова подкрепа за неотложни ситуации и хуманитарно подпомагане;

17. подчертава необходимостта от постоянно обновяване на екологичните профили на страните от АКТБ и включване на въпросите на екологията в стратегическите документи по държави (СДД), регионалните стратегически документи (РСД) и тематичните програми; подчертава колко е важно в този процес да бъдат ангажирани националните парламенти и гражданското общество;

18. счита, че политиката за развитие не може да бъде отделена от политиката за околната среда и други политики, и призовава за холистичен, устойчив подход за политика на развитието, който да интегрира екологичното измерение в националните и регионални стратегически документи в АКТБ, както и във всички програми и проекти за развитие;

19. призовава за това Глобалният алианс за промените в климата (ГАПК) да се превърне в ключов инструмент за предотвратяване и подготвеност, както и за адаптиране към климатичните промени и смекчаване на техните последици;

20. настоятелно призовава правителствата от АКТБ да изготвят предкризисни планове за неотложни и извънредни ситуации, които да включват стратегии за евакуация, кризисни зони за безопасност, застрахователни схеми и финансиране на хуманитарни ресурси за бързо разпространение;

21. подчертава необходимостта от действително глобален подход към природните бедствия и промените в климата и призовава международната общественост да се ангажира с международни постепенни решения; във връзка с това призовава да бъдат започнати преговори в рамките на Международната конференция за климата на ООН за глобално и всеобхватно споразумение за периода след 2012 г., което да се основава на Протокола от Киото, като разширява обхвата му;

22. настоятелно призовава развитите страни да отделят повече средства за съществуващите механизми за финансиране съгласно Протокола от Киото и за превръщане на тези приноси в обвързващи ангажименти;

23. призовава за споделяне на най-добри практики, трансфер на технологии и повишаване на осведомеността, по-специално относно планиране на използването на земите, строителство в рискови зони, безопасно строителство и защита на критични инфраструктури;

24. призовава за по-добро регионално и международно сътрудничество за улесняване на споделянето на информационни и комуникационни технологии (ИКТ) и продължаващо финансиране на нискотехнологични решения като радиопредаванията в селски и отдалечени местности;

25. призовава държавите от АКТБ да постигнат съгласие на регионално равнище за управлението на речни басейни, като предприемат координирани мерки за водните и рибни ресурси;

26. отбелязва, че използването на възобновяеми енергии като слънчева, вятърна и от биомаса ще намали зависимостта на страните от АКТБ от петрола, призовава ЕС и неговите държави-членки да осъществят трансфер на подходяща технология и да осигурят съответно финансиране и настоятелно призовава Европейската комисия да преразгледа критериите за достъп до ресурсите на фондовете за енергийните и водни ресурси в рамките на Десетия ЕФР с оглед включване на критерии за защита на околната среда, уязвимост и островност;

27. призовава държавите от АКТБ и ЕС да определят специална цел за използването на възобновяема енергия и смята, че възобновяемата енергия трябва да залегне в основата на програмите за сътрудничество за развитието АКТБ-ЕС съгласно Споразумението от Котону;

28. възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Съвета на АКТБ-ЕС, Европейската комисия, Африканския съюз и Генералния секретар на Обединените нации.

[1] Приета от Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС на 22 ноември 2007 г. в Кигали (Руанда).

[2] ОВ C 271, 24.9.1999 г., стр. 30.

[3] ОВ C 120, 30.4.2004 г., стр. 44.

[4] ОВ C 80, 1.4.2005 г., стр. 36.

[5] ОВ C 136, 9.6.2006 г., стр. 22.

--------------------------------------------------