02021H2279 — BG — 30.12.2021 — 000.001

Този текст служи само за информационни цели и няма правно действие. Институциите на Съюза не носят отговорност за неговото съдържание. Автентичните версии на съответните актове, включително техните преамбюли, са версиите, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз и налични в EUR-Lex. Тези официални текстове са пряко достъпни чрез връзките, публикувани в настоящия документ





Поправен със:









▼B

▼C1

ПРЕПОРЪКА (ЕС) 2021/2279 НА КОМИСИЯТА

от 15 декември 2021 година

относно използването на методите за определяне на отпечатъка върху околната среда за измерване и оповестяване на показатели за екологосъобразността на продукти и организации на база жизнения цикъл







1. ЦЕЛ И ПРИЛОЖНО ПОЛЕ

1.1. С настоящата препоръка се насърчава прилагането на методите за определяне на отпечатъка върху околната среда в съответните политики и схеми, свързани с определянето и/или обявяването на данни за екологосъобразността на всички видове продукти, включително както стоки, така и услуги, а също така и на организации на база жизнения цикъл.

1.2. Препоръката е адресирана към държавите членки, както и към частните и публичните организации, които определят или възнамеряват да измерват екологосъобразността на база жизнения цикъл на своя продукт или на своята организация и/или оповестяват или възнамеряват да оповестяват информация за екологосъобразността на база жизнения цикъл на всяко заинтересовано лице от частния сектор, публичния сектор или гражданското общество в ЕС.

1.3. Настоящата препоръка не се отнася до прилагането на задължителното законодателство на ЕС, в което е предвидена специфична методика за изчисляването на екологосъобразността на продуктите или организациите на база жизнения цикъл. Настоящата препоръка обаче може да бъде посочена в законодателството или в политиката на ЕС като метод за изчисляването на екологосъобразността на продуктите или организациите на база жизнения цикъл.

2. ОПРЕДЕЛЕНИЯ

За целите на настоящата препоръка се прилагат следните определения:

а) метод за определяне на продуктовия отпечатък върху околната среда (по-нататък метод за определяне на ПООС): общ метод за измерване и оповестяване на потенциалното въздействие на даден продукт върху околната среда през целия му жизнен цикъл, както е описано в приложение I;

б) метод за определяне на организационния отпечатък върху околната среда (по-нататък метод за определяне на ОООС): общ метод за измерване и оповестяване на потенциалното въздействие на дадена организация върху околната среда в рамките на цялостния жизнен цикъл, както е описано в приложение II;

в) продуктов отпечатък върху околната среда: резултат от проучване на продуктовия отпечатък върху околната среда, основаващо се на метода за определяне на ПООС;

г) организационен отпечатък върху околната среда: резултат от проучване на организационния отпечатък върху околната среда, основаващо се на метода за определяне на ОООС;

д) правила за проучване на отпечатъка върху околната среда на категории продукти (по-нататък ППООСКП): специфични за дадена категория продукти правила, базиращи се на цялостния жизнен цикъл, които допълват общите методологични указания за проучване на ПООС с допълнителни уточнения на равнището на конкретна категория продукти. Ако съществуват ППООСКП, те следва да се използват за изчисляване на отпечатъка върху околната среда на продукт, принадлежащ към съответната категория продукти;

е) секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (по-нататък СППОООС): специфични за отделните сектори правила, базиращи се на жизнения цикъл, които допълват общите методологични указания за проучване на ОООС с допълнителни уточнения на равнището на конкретен сектор. Ако съществуват СППОООС, те следва да се използват за изчисляване на отпечатъка върху околната среда на организация, принадлежаща към съответния сектор;

ж) екологосъобразност на база жизнения цикъл: количествено измерване на потенциалното въздействие върху околната среда, като се вземат предвид всички стадии на жизнения цикъл на даден продукт или организация, които са от значение от гледна точка на веригата на доставка;

з) оповестяване на данни за екологосъобразността на база жизнения цикъл: всяко разкриване на информация за екологосъобразността на база жизнения цикъл, в това число на бизнес партньори, инвеститори, публични органи или потребители;

и) организация: дружество, корпорация, фирма, предприятие, орган или институция, или част или комбинация от тях, регистрирани или не като юридическо лице по публичното или частното право, които имат собствени функции и администрация;

й) схема: инициатива със стопанска или идеална цел, подета от частни дружества или асоциация от такива дружества, от публично-частно партньорство или от правителствени или неправителствени организации, която е свързана с изисквания за измерване или оповестяване на екологосъобразността на база жизнения цикъл;

к) браншова асоциация: организация, представляваща частни дружества, които членуват в нея, или частни дружества, принадлежащи към даден сектор, съответно на местно, регионално, национално или международно равнище;

л) финансова общност: всички участници в стопанския живот, които предоставят финансови услуги (включително финансови консултации), в т.ч. банки, инвеститори и застрахователни дружества.

3. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПООС И ОООС В ПОЛИТИКИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

Държавите членки следва:

3.1. Да използват метода за определяне на ПООС или метода за определяне на ОООС и свързаните с тях ППООСКП и СППОООС при доброволни политики във връзка с измерването или оповестяването на екологосъобразността на база жизнения цикъл на продуктите или организациите, като гарантират, че такива политики няма да поставят препятствия пред свободното движение на стоки в ЕС.

3.2. Да считат информацията за екологосъобразността на база жизнения цикъл или съответно твърденията, основаващи се на използване на метода за определяне на ПООС или метода за определяне на ОООС и свързаните с тях ППООСКП и СППОООС, за валидни в рамките на съответните национални схеми, включващи измерване или оповестяване на екологосъобразността на база жизнения цикъл на продуктите или организациите.

3.3. Да полагат усилия за увеличаване на наличието на висококачествени данни на база жизнения цикъл, като организират дейности за разработване, преглед и осигуряване на достъп до национални бази данни и като допринасят за допълване на съществуващите публични бази данни съгласно изискванията за съвместими с отпечатъка върху околната среда набори от данни. Да осигурят логическа обвързаност между различните бази данни.

3.4. Да допринасят за усилията на Комисията в посока наличието на висококачествени набори от данни, които са съвместими с ООС.

3.5. Да осигуряват съдействие и инструменти за малките и средните предприятия, с които да ги подпомагат при измерването, подобряването и оповестяването на екологосъобразността на база жизнения цикъл на техните продукти или организация въз основа на методите за определяне на ПООС или ОООС, както и във връзка с ППООСКП и СППОООС. При това органите следва да избягват да дублират съществуващи инструменти, когато те са подходящи за целта.

3.6. Да насърчават използването на метода за определяне на ОООС и на свързаните с него СППОООС, когато е приложимо, за измерване или оповестяване на екологосъобразността на публични организации на база жизнения цикъл.

3.7. Да насърчават и подкрепят използването на методи за определяне на ПООС и ОООС на международно равнище, включително в многостранни форуми или във връзка със схеми за измерване или оповестяване на екологосъобразността на база жизнения цикъл. При това органите следва да разгледат възможността за предоставяне на малките и средните предприятия в държавите партньори на ЕС на помощ и инструменти за измерване и подобряване на екологосъобразността на база жизнения цикъл на всички междинни стоки или полуготови продукти, които тези МСП произвеждат.

4. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПООС И ОООС ОТ ДРУЖЕСТВА И ДРУГИ ЧАСТНИ ОРГАНИЗАЦИИ

Дружествата и другите частни организации, които решат да измерват или оповестяват екологосъобразността на база жизнения цикъл на своите продукти или организация, следва:

4.1. Да използват метода за определяне на ПООС и метода за определяне на ОООС и свързаните с тях ППООСКП и СППОООС за измерването или оповестяването на екологосъобразността на база жизнения цикъл на своите продукти или своята организация.

4.2. Да допринасят за прегледа на публичните бази данни и да подават в тях висококачествени данни на база жизнения цикъл, в съответствие с изискванията за съвместими с отпечатъка върху околната среда набори от данни. Да допринасят за усилията на Комисията в посока наличието на висококачествени набори от данни, които са съвместими с ООС.

4.3. Да разглеждат възможността за оказване на подкрепа на действащите в рамките на тяхната верига на доставка дружества, особено на малките и средните предприятия, за предоставянето на информация въз основа на ПООС и ОООС или на ППООСКП и СППОООС, както и за подобряването на екологосъобразността на база жизнения цикъл на техните продукти и организации.

Браншовите асоциации следва:

4.4. Да насърчават използването на метода за определяне на ПООС и метода за определяне на ОООС, както и на свързаните с тях ППООСКП и СППОООС от страна на своите членове.

4.5. Да допринасят за прегледа на публичните бази данни и да подават в тях висококачествени данни на база жизнения цикъл, в съответствие с изискванията за съвместими с отпечатъка върху околната среда набори от данни. Да допринасят за усилията на Комисията в посока наличието на висококачествени набори от данни, които са съвместими с ООС.

4.6. Да предоставят опростени изчислителни методи и експертни познания, с които да подпомагат членуващите в тях малки и средни предприятия да изчисляват екологосъобразността на база жизнения цикъл на своите продукти или организация въз основа методите за определяне на ПООС и ОООС и на свързаните с тях ППООСКП и СППОООС.

4.7. Да насърчават и подкрепят използването на методи за определяне на ПООС и ОООС на международно равнище, включително в многостранни форуми или във връзка със схеми за измерване или оповестяване на екологосъобразността на база жизнения цикъл.

5. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПООС И ОООС И НА СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ ППООСКП И СППОООС В СХЕМИ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗМЕРВАНЕТО ИЛИ ОПОВЕСТЯВАНЕТО НА ДАННИ ЗА ЕКОЛОГОСЪОБРАЗНОСТТА НА БАЗА ЖИЗНЕНИЯ ЦИКЪЛ

5.1 В схемите, свързани с измерването или оповестяването на данни за екологосъобразността на база жизнения цикъл, следва да използват методите за определяне на ПООС и ОООС и свързаните с тях ППООСКП/СППОООС като референтни методи за измерването или оповестяването на екологосъобразността на база жизнения цикъл на продуктите и организациите.

6. ИЗПОЛЗВАНЕ НА МЕТОДИТЕ ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПООС И ОООС И НА СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ ППООСКП И СППОООС ОТ ФИНАНСОВАТА ОБЩНОСТ

Членовете на финансовата общност следва по целесъобразност:

6.1. Да насърчават използването на информация за екологосъобразността на база жизнения цикъл, определена въз основа на метода за определяне на ПООС или метода за определяне на ОООС и на свързаните с тях ППООСКП и СППОООС, в оценяването на финансовия риск във връзка с екологосъобразността на база жизнения цикъл.

6.2. Да насърчават използването на информация, основаваща се на проучванията на ОООС, в своите оценки на показателите на екологичния компонент в индексите за устойчивост.

6.3. Да насърчават и подкрепят използването на методи за определяне на ПООС и ОООС на международно равнище, включително в многостранни форуми или във връзка със схеми за измерване или оповестяване на екологосъобразността на база жизнения цикъл.

7. ВЕРИФИКАЦИЯ

7.1. Ако резултатите от проучванията на ПООС и ОООС се разкриват на трети страни, проучванията следва да бъдат верифицирани съгласно изискванията за методите за определяне на ПООС и ОООС и всички специфични указания в ППООСКП и СППОООС.

8. ДОКЛАДВАНЕ ОТНОСНО ПРИЛАГАНЕТО НА ПРЕПОРЪКАТА

8.1. Държавите членки се приканват ежегодно да информират Комисията за действията, предприети във връзка с настоящата препоръка. Първото подаване на информация следва да бъде направено една година след приемането на настоящата препоръка. Изпратената информация следва да включва:

а) данни как методът за определяне на ПООС и методът за определяне на ОООС и свързаните с тях ППООСКП/СППОООС се използват в рамките на инициативи по съответната политика;

б) брой на продуктите и организациите, обхванати от инициативата;

в) стимули във връзка с екологосъобразността на база жизнения цикъл;

г) данни за инициативи във връзка с разработването на висококачествени данни на база жизнения цикъл;

д) данни за помощ, оказана на малки и средни предприятия за предоставянето на данни за екологосъобразността на база жизнения цикъл, както и за подобряване на тяхната екологосъобразност на база жизнения цикъл;

е) евентуални проблеми или забавяния, забелязани при прилагането на методите.

9. ОТМЯНА НА ПРЕДХОДНА ПРЕПОРЪКА

Препоръка 2013/179/ЕС на Комисията се отменя с настоящата препоръка. Позоваванията на отменената препоръка се тълкуват като позовавания на настоящата препоръка.









ПРИЛОЖЕНИЕ I.

Метод за определяне на продуктовия отпечатък върху околната среда

Съкращения Определения Връзка с други методи и стандарти 1. Правила за проучване на отпечатъка върху околната среда на категории продукти (ППООСКП) 1.1. Подход и примери за потенциални приложения 2. Общи съображения за проучванията на продуктовия отпечатък върху околната среда (ПООС) 2.1. Как да се ползва настоящият метод 2.2. Принципи при проучванията на продуктовия отпечатък върху околната среда 2.3. Фази на проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда 3. Определяне на целта(ите) и обхвата на проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда 3.1. Определяне на целите 3.2. Определяне на обхвата 3.2.1 Функционална единица и продуктов еквивалент 3.2.2. Граница на системата 3.2.3. Категории въздействия върху околната среда 3.2.4. Допълнителна информация, която трябва да бъде включена в ПООС 3.2.5. Допускания и ограничения 4. Инвентаризационен анализ на жизнения цикъл 4.1. Стъпка на скрининг 4.2 Стадии на жизнения цикъл 4.2.1. Добив на суровини и предварителна обработка 4.2.2. Производство 4.2.3. Дистрибуция 4.2.4. Потребление 4.2.5. Край на жизнения цикъл (включително оползотворяване или рециклиране на продукта) 4.3 Номенклатура за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл 4.4. Изисквания за моделирането 4.4.1 Селскостопанско производство 4.4.2. Енергопотребление 4.4.3. Транспорт и логистика 4.4.4. Капиталови активи — инфраструктура и оборудване 4.4.5. Складиране в центъра за дистрибуция или обекта за търговия на дребно 4.4.6. Процедура за изготвяне на извадки от данни 4.4.7. Изисквания за моделирането за стадия „потребление“ 4.4.8. Моделиране на рециклирано съдържание и дейности в края на жизнения цикъл 4.4.9. Удължен жизнен цикъл на продукта 4.4.10 Емисии и поглъщания на парникови газове 4.4.11 Компенсационни количества намалени емисии 4.5 Разглеждане на многофункционални процеси 4.5.1 Разпределяне в животновъдството 4.6 Изисквания за събирането на данни и изисквания за качеството 4.6.1 Специфични за дружеството данни 4.6.2 Вторични данни 4.6.3 Набори от данни за използване 4.6.4 Пренебрегване на малки количества 4.6.5 Изисквания за качеството на данните 5. Оценка на въздействията с отпечатък върху околната среда 5.1. Класифициране и характеризиране 5.1.1 Класифициране 5.1.2 Характеризиране 5.2. Нормализиране и определяне на относителната тежест 5.2.1 Нормализиране на резултатите от оценката на въздействията с отпечатък върху околната среда 5.2.2 Определяне на относителната тежест на резултатите от оценката на въздействията с отпечатък върху околната среда 6. Интерпретиране на резултатите за продуктовия отпечатък върху околната среда 6.1. Въведение 6.2. Оценка на надеждността на модела на продуктовия отпечатък върху околната среда 6.3. Установяване на проблемните пунктове: най-значими категории въздействия, стадии на жизнения цикъл, процеси и елементарни потоци 6.3.1 Процедура за установяването на най-значимите категории въздействия 6.3.2 Процедура за установяването на най-значимите стадии на жизнения цикъл 6.3.3 Процедура за установяването на най-значимите процеси 6.3.4 Процедура за установяването на най-значимите елементарни потоци 6.3.5 Работа с отрицателни числа 6.3.6 Обобщение на изискванията 6.3.7 Пример 6.4. Заключения и препоръки 7. Доклади за продуктовия отпечатък върху околната среда 7.1. Въведение 7.1.1. Резюме 7.1.2. Агрегиран съвместим с ООС набор от данни 7.1.3. Основна част на доклада 7.1.4. Протокол за валидиране 7.1.5. Приложения 7.1.6. Поверителен доклад 8. Проверка и валидиране на проучвания, доклади и средства за съобщаване на ПООС 8.1. Определяне на обхвата на проверката 8.2. Процедура за проверка 8.3. Проверяващи 8.3.1. Минимални изисквания за проверяващите 8.3.2. Роля на главния проверяващ в екипа за проверка 8.4. Изисквания за проверката и валидирането 8.4.1 Минимални изисквания за проверката и валидирането на проучването на ПООС 8.4.2 Методи за провеждане на проверки и валидиране 8.4.3 Поверителност на данните 8.5 Резултати от проверката и валидирането 8.5.1 Съдържание на доклада за проверката и валидирането 8.5.2 Съдържание на протокола за валидиране 8.5.3 Валидност на доклада за проверката и валидирането и протокола за валидиране Библиография Списък на фигурите Списък на таблиците

Съкращения

ADEME Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie (Френската агенция за околната среда и стопанисване на енергията)

РК (AF) Разпределителен коефициент

РО (AR) Разпределително съотношение

B2B Междуфирмени дейности

B2C Дейности от фирми към потребители

ОК (BoC) Опис на компонентите

ОМ (BoM) Опис на материалите

НДП Най-добри практики

BSI Британската стандартизационна институция

ХК (CF) Характеризационен коефициент

CFCs Флуорохлоровъглероди

ФКО (CFF) Формула за кръговия отпечатък

КПИД (CPA) Класификация на продуктите по икономически дейности

ЦД Център за дистрибуция

ПСВ Прием по сухо вещество

DNM Матрица на потребностите от данни

DQR Числена оценка на качеството на данните

ЕК Европейската комисия

ООС (EF) Отпечатък върху околната среда

ВОС (EI) Въздействие върху околната среда

EMAS Схема за управление по околна среда и одит

СУОС Системи за управление на околната среда

EoL Край на жизнения цикъл

EPD Екологична декларация за продукта

ФЕ Функционална единица

БЕ Брутно енергопотребление

GHG Парников газ

GR Географска представителност

GRI Глобалната инициатива по отчетност

GWP Потенциал за глобално затопляне

ILCD Международна система от данни на база жизнения цикъл

ILCD-EL Международна система от данни на база жизнения цикъл — имащи статут на допуснати входящи данни

IPCC Междуправителствен комитет по изменението на климата

ISIC Международна стандартна отраслова класификация

ISO Международна организация по стандартизация

IUCN Международен съюз за защита на природата и природните ресурси

JRC Съвместен изследователски център

LCA Оценка на база жизнения цикъл

LCDN Мрежа от данни на база жизнения цикъл

LCI Инвентаризационен анализ на жизнения цикъл

LCIA Оценка на въздействието на жизнения цикъл

LCT Подход, основан на жизнения цикъл

ЖЦ Жизнен цикъл

NACE Номенклатура на икономическите дейности в Европейските общности

СНИ (NDA) Споразумение за неразкриване на информация

НПО Неправителствена организация

NMVOC Неметанови летливи органични съединения

СППОООС секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда

P Точност

PAS Публично достъпна спецификация

ПКП (PCR) Правила за категория продукти

ПООС Продуктов отпечатък върху околната среда

ППООСКП Правила за проучване на отпечатъка върху околната среда на категория продукти

ПООС-ПП Проучване на ПООС за представителния продукт

ПЕ (RF) Продуктов еквивалент

ПП Представителен продукт

ГС (SB) Граница на системата

SMRS Система за измерване и докладване на устойчивостта

ДП Допълващо проучване

TeR Технологична представителност

TiR Времева представителност

ТС Технически секретариат

UNEP Програма на ООН за околната среда

UUID Универсален уникален идентификатор

WBCSD Световен стопански съвет за устойчиво развитие

WRI Институт по световните ресурси

Терминология: „трябва“, „следва“ и „може“

В настоящото приложение I са използвани точно определени термини за обозначаване на изискванията, препоръките и възможните варианти, от които дружествата могат да избират.

Терминът „трябва“ се използва за обозначаване на изискване, чието изпълнение е необходимо, за да може проучването на ПООС да бъде съвместимо с настоящия метод.

Терминът „следва“ се използва за обозначаване по-скоро на препоръка, отколкото на задължително изискване. Всяко отклонение от „следва“ трябва да бъде обосновано от изпълнителя на проучването и да бъде изяснено напълно.

Терминът „може“ се използва за обозначаване на допустим вариант.

Определения

Данни за дейности — информацията, свързана с процесите при създаване на модели за инвентаризационен анализ на жизнения цикъл. Обобщените резултати от инвентаризационния анализ на жизнения цикъл на веригите от процеси, които отговарят на дейностите в даден процес, се умножават по данните за съответната дейност ( 1 ) и след това се комбинират, за да се получи отпечатъкът върху околната среда, свързан с този процес.

Данни за дейности са например използваното количество електричество в киловатчасове, използваното количество гориво, изходящото количество (например отпадъци) от даден процес, броят часове работа на дадено оборудване, пропътуваното разстояние, разгънатата застроена площ на дадена сграда и пр.

Синоним на „неелементарен поток“.

Вкисляване — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, изразяваща въздействията, дължащи се на подкиселяващи вещества в околната среда. Емисиите на NOx, NH3 и SOx водят до освобождаване на водородни йони (H+) при минерализацията на тези газове. Ако бъдат освободени в райони с малка буферна способност, водородните йони допринасят за вкисляване на почвите и водите, което води до отслабване на гори и повишаване на киселинността на езера.

Допълнителна информация със значение за околната среда — информация със значение за околната среда, невключена в категориите въздействия с отпечатък върху околната среда, изчислявана и съобщавана заедно с резултатите за ПООС.

Допълнителна техническа информация — информация без значение за околната среда, изчислявана и съобщавана заедно с резултатите за ПООС.

Агрегиран набор от данни — пълен или частичен жизнен цикъл на дадена продуктова система, който — заедно с елементарните потоци (и евентуално несъществени количества потоци отпадъци и радиоактивни отпадъци) — включва само продуктите от процеса като продуктови еквиваленти в списъка с входящите и изходящите количества, без да включва други стоки или услуги.

Агрегираните набори от данни се наричат също набори от данни с „резултати от инвентаризационния анализ на жизнения цикъл“. Агрегираният набор от данни може да бъде агрегиран хоризонтално и/или вертикално.

Разпределяне — подход за разрешаване на проблеми при наличието на многофункционалност. Той се състои в „разпределяне на входящите и изходящите потоци в даден процес или продуктова система, между проучваната продуктова система и други продуктови системи“.

Специфичен за приложението — типов аспект на специфично приложение, в което се използва даден материал. Например — средният процент на рециклиране на PET в бутилки.

Атрибуционно — процесно базирано моделиране, предназначено да даде статично изражение на средни условия, без да се включват пазарно предавани въздействия.

Осреднени данни — средно претеглени спрямо производството стойности на определени данни.

Фонови процеси — означава тези процеси в продуктовия жизнен цикъл, за които не е възможен пряк достъп до информация. Например повечето предшестващи процеси в жизнения цикъл и обикновено всички последващи процеси се считат за част от фоновите процеси.

Характерен показател — стандарт или референтна точка, спрямо която може да се направи сравнение. В контекста на ПООС терминът „характерен показател“ се използва за средната стойност на показателя за екологосъобразността на представителния продукт, продаван на пазара на ЕС.

Опис на материалите — един опис на материалите (BOM) или структура на продукт представлява списък на суровините, възлите, междинните възли, подкомпонентите, частите и количествата на всяко от тях, които са необходими за производството на продукта в обхвата на проучването на ПООС. В някои сектори той е равнозначен на „опис на компонентите“.

Дейности между стопански субекти, B2B — означава трансакции между стопански субекти, като например между производител и търговец на едро или между търговец на едро и търговец на дребно.

Дейности между стопански субекти и потребители (B2C) — означава трансакции между стопански субекти и потребители, като например между търговци на дребно и потребители.

Характеризиране — изчисляване на големината на приноса на всяко класифицирано входящо/изходящо количество към неговите съответни категории въздействия с отпечатък върху околната среда и сумиране на въздействията за всяка категория.

За целта е необходимо да се умножат инвентаризационните количества по характеризационни коефициенти за всяко съответно вещество и категория въздействия с отпечатък върху околната среда. По отношение на категорията въздействие с отпечатък върху околната среда „изменение на климата“ например като характеризиращо вещество за отчитане е избран СО2, а като единица мярка за отчитането — kg CO2 еквивалент.

Характеризационен коефициент — коефициент, получен от характеризационен модел, който се използва за преобразуване на даден резултат от инвентаризационния анализ на жизнения цикъл в стойност, изразена с общата единица мярка на показателя за съответната категория въздействия с ООС.

Класифициране — отнасяне на входящите и изходящите количества материали/енергия, определени в табличен вид в инвентаризационния анализ на жизнения цикъл, към съответните категории въздействия с ООС, в съответствие с потенциала на всяко от веществата да допринесе за всяка разглеждана категория въздействия с ООС.

Изменение на климата — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, към която се отнасят всички входящи и изходящи количества, водещи до емисии на парникови газове. Последствията включват повишаване на средните температури в глобален мащаб и внезапни изменения на климата в регионален мащаб.

Комбинирана функция — всяка от две или повече функции, изпълнявани при един и същ единичен процес или в една и съща продуктова система.

Възложител на проучването на ООС — организация (или група организации) — например търговско дружество или организация с идеална цел, — която финансира проучването на ООС в съответствие с метода за определяне на ПООС и съответните ППООСКП, ако има такива.

Специфични за дружеството данни — представляват пряко измерени или събрани данни от една или повече инсталации (специфични за инсталацията данни), представителни за дейността на дружеството („дружество“ се използва като синоним на „организация“). Синоним на „първични данни“. Процедура за изготвяне на извадки от данни може да се използва за определяне на нивото на представителност.

Специфичен за дружеството набор от данни — набор от данни (разделно разглеждан или агрегиран), съставен от специфични за дружеството данни. В повечето случаи данните за дейности са специфични за дружеството, докато за базовите подпроцеси се използват набори, получени от фонови бази данни.

Сравнително твърдение — твърдение в областта на околната среда относно превъзходството или еквивалентността на един продукт спрямо конкурентен продукт, изпълняващ същата функция (включително характерния показател на категорията продукти).

Сравнение — сравнение (направено в графичен или друг вид), невключващо сравнително твърдение, на два или повече продукта на база резултатите от проучване на ПООС и съответните допълващи ППООСКП.

Потребител — индивидуален участник от широката общественост, който купува или използва стоки, собственост или услуги за частни цели.

Съпродукт — всеки от два или повече продукта, произвеждани при един и същ единичен процес или в една и съща продуктова система.

„От люлката до изхода“ — частична верига на доставка на даден продукт, от добива на суровините („люлката“) до „изходната врата“ на производителя. В тази частична верига не са включени стадиите „дистрибуция и складиране“, „потребление“ и „край на жизнения цикъл“.

„От люлката до гроба“ — цялостният жизнен цикъл на даден продукт, включващ стадиите „добив на суровини“, „производство“, „дистрибуция и складиране“, „потребление“ и „край на жизнения цикъл“ (обезвреждане или рециклиране). Разглеждат се всички съответни входящи и изходящи количества през всички стадии на жизнения цикъл.

Критичен преглед — процес, предназначен да осигури съответствие на ППООСКП с принципите и изискванията на метода за определяне на ПООС.

Качество на данните — характеристики на данните, определящи тяхното съответствие с обявените изисквания. Качеството на данните включва различни аспекти, включително технологична, географска и времева представителност, както и пълнота и точност на инвентаризационните данни.

Числена оценка на качеството на данните (DQR) — частично количествена оценка на критериите за качество на набор от данни на база технологична представителност, географска представителност, времева представителност и точност. Качеството на данните трябва да се разглежда като документираното качество на набора от данни.

Отложени емисии — емисии, които се отделят след време, например при продължителна фаза на употреба на продукта или при окончателно обезвреждане на съответните отпадъци, а не при еднократно отделяне на емисии в момента t.

Преки елементарни потоци (наричани също елементарни потоци) — всички изходящи емисии и начини на използване на входящи ресурси, възникващи пряко в контекста на даден процес. Примери са емисиите от химичен процес или неорганизирани емисии от котел директно на обекта.

Преки промени в земеползването — преминаването от един вид земеползване към друг в рамките на определен земен участък, което не води до промени в друга система.

Пряко свързан — означава процес, дейност или въздействие, протичащи в рамките на определената граница на системата.

Разделно разглеждане — процес, при който агрегиран набор от данни се разделя на по-малки набори от данни за единични процеси (хоризонтално или вертикално). Разделното разглеждане може да помогне за конкретизирането на данните. Процесът на разделно разглеждане в никакъв случай не следва да нарушава или застрашава качеството и последователността на изходния агрегиран набор от данни.

Последващ — който се случва по дадена верига на доставка след референтната точка.

Екотоксичност, пресноводна — категория отпечатък върху околната среда, отнасяща се за токсичните въздействия върху дадена екосистема, които увреждат отделни биологични видове и променят структурата и функцията на екосистемата. Екотоксичността е резултат от редица разнообразни токсикологични механизми и се причинява от отделянето на вещества, имащи директно въздействие върху здравето на екосистемата.

Средства за съобщаване на резултатите от проучването на ООС — всички възможни начини, които могат да се използват за съобщаване на резултатите от проучването на ООС на заинтересованите страни (например етикети, екологични декларации за продукти, твърдения за екологосъобразност, уебсайтове, графични материали и пр.).

Съвместим с ООС набор от данни — набор от данни, разработен в съответствие с изискванията за ООС и актуализиран редовно от ГД JRC ( 2 ).

Проследяване на електроенергията ( 3 ) — процесът, с който атрибути на производството на електроенергия се отнасят към енергопотреблението.

Елементарни потоци — в инвентаризационния анализ на жизнения цикъл елементарните потоци включват „материал или енергия, постъпващи в проучваната система, които са извлечени от околната среда без предварително преобразуване от страна на човека, или материал или енергия, напускащи проучваната система, които се отделят в околната среда без последващо преобразуване от страна на човека“.

Елементарни потоци могат да бъдат например извличаните от природата ресурси или емисиите във въздуха, водата и почвата, които са директно свързани с характеризационните коефициенти на категориите въздействия с отпечатък върху околната среда.

Екологичен аспект — елемент от дейността, продуктите или услугите на дадена организация, който има или може да има въздействие върху околната среда.

Оценка на въздействията с отпечатък върху околната среда (ООС) — фаза от анализа на продуктовия отпечатък върху околната среда, насочена към изясняване на големината и значението на потенциалните въздействия върху околната среда за дадена продуктова система в рамките на цялостния жизнен цикъл на продукта. Чрез методите за оценка на въздействията се определят характеризационни коефициенти, които се умножават по елементарните потоци, така че въздействието да бъде изразено сумарно чрез ограничен брой показатели за проблемни процеси на въздействие.

Метод за оценка на въздействие с отпечатък върху околната среда — протокол за количествено изразяване на данни за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл като елементи на съответно въздействие върху околната среда.

Категория въздействия с отпечатък върху околната среда — клас на използване на ресурси или въздействие върху околната среда, с което са свързани данните за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл.

Показател за категория въздействия с отпечатък върху околната среда — количествено изражение на категория въздействия с отпечатък върху околната среда.

Въздействие върху околната среда — всяка неблагоприятна или благоприятна промяна на околната среда, която изцяло или частично е резултат от дейността, продуктите или услугите на дадена организация.

Механизъм на въздействие върху околната среда — система от физични, химични и биологични процеси за дадена категория въздействия с отпечатък върху околната среда; тази система свързва резултатите от инвентаризационния анализ на жизнения цикъл с показателите за категория въздействия с отпечатък върху околната среда.

Еутрофикация — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, свързана с ускоряване на растежа на водорасли и друга водна растителност поради наличието на хранителни вещества (главно азотни и фосфорни съединения), идващи от канализационни води и наторявани земеделски земи.

При разлагането на органичния материал участва кислород, което води до недостиг на кислород и — в някои случаи — до измиране на риби. Еутрофикацията изразява какво е количеството отделяни вещества, чрез обща единица мярка, представляваща количеството кислород, необходимо за разлагане на мъртвата биомаса.

За оценката на въздействията, дължащи се на еутрофикация, се използват три категории въздействия с отпечатък върху околната среда: еутрофикация, земна; еутрофикация, пресноводна; еутрофикация, морска.

Съобщаване на външни страни — съобщаване на всяка заинтересована страна, различна от възложителя или изпълнителя на проучването.

Екстраполирани данни — представляват данни относно даден процес, които се използват за представяне на подобен процес, за който липсват данни, като се допуска, че екстраполираните данни са достатъчно представителни.

Поточна диаграма — схематично представяне на потоците при един или повече процесни етапи в рамките на жизнения цикъл на оценявания продукт.

Ясно различими елементарни потоци — преки елементарни потоци (емисии и ресурси), за които има достъп до първични данни (или специфична за дружеството информация).

Ясно различими процеси — процесите в продуктовия жизнен цикъл, за които има пряк достъп до информация. Например процесите в производствения обект и други изпълнявани от производителя или от негови подизпълнители процеси (като транспорт на стоки, административните дейности и др.).

Функционална единица — с нея се дефинират качествените и количествените аспекти на функциите и/или услугите на оценявания продукт. Дефиницията на функционалната единица отговаря на въпросите „какво?“, „какво количество?“, „колко добре?“ и „за колко време?“.

„От входа до изхода“ — частична верига на доставка на даден продукт, включваща само процесите, които протичат в рамките на определена организация или обект.

„От изхода до гроба“ — частична верига на доставка на даден продукт, включваща само стадиите „дистрибуция и складиране“, „потребление“ и „край на жизнения цикъл“ (обезвреждане или рециклиране).

Потенциал за глобално затопляне (GWP) — показател, измерващ способността на единица маса от дадено вещество да причинява парников ефект за определен времеви хоризонт. Изразява се посредством количество еталонно вещество с еквивалентен ефект (например чрез количествени мерки за CO2 еквивалент) за определен времеви хоризонт (например GWP 20, GWP 100, GWP 500 — съответно за 20, 100 и 500 години).

Посредством комбиниране на информация за парниковия ефект (енергийния поток, предизвикан от емисия на веществото) и времето, за което остава в атмосферата, с GWP се дава представа за способността на дадено вещество да влияе на промените в глобалната средна температура на земната повърхност и приземния въздух и на съответните промени на различни климатични параметри и на техните въздействия, като например честота и сила на бурите, интензивност на валежите, честота на наводненията и др.

Хоризонтално осредняване — действие за създаване на нов набор от данни за процеси чрез агрегиране на набори от данни за различни единични процеси или чрез агрегирани набори от данни за процеси, при което от всеки от тях се получава един и същ продуктов еквивалент.

Токсичност за човешкия организъм — канцерогенна — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, която отчита вредните последици върху човешкото здраве от поемането на токсични вещества, било посредством вдишване на въздух, поглъщане на вода или храна, или проникване през кожата, ако тези вещества са свързани с причиняването на рак.

Токсичност за човешкия организъм — неканцерогенна — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, която отчита вредните последици върху човешкото здраве от поемането на токсични вещества, било посредством вдишване на въздух, поглъщане на вода или храна, или проникване през кожата, ако тези вещества са свързани с неканцерогенни последици, които също така не са причинени от прахови частици/вдишвани неорганични вещества или йонизираща радиация.

Независим външен експерт — компетентно лице, което не е в трудови правоотношения с възложителя на проучването на ООС или ползвателя на метода за проучване на ООС и не участва в определянето на обхвата или провеждането на проучването на ООС.

Непреки промени в земеползването — такива промени има, когато даден вид земеползване води до изменения извън границата на системата, т.е. при други видове земеползване. Тези непреки последици могат да бъдат оценени главно посредством икономическо моделиране на търсенето на земя или чрез моделиране на преместването на селскостопански дейности в глобален мащаб.

Входящи потоци — поток от продукти, материали или енергия, постъпващ в единичен процес. Продуктите и материалите могат да включват суровини, междинни продукти и съпродукти.

Междинен продукт — изходящо количество от даден единичен процес, което на свой ред представлява входящо количество в други единични процеси и се нуждае от допълнително преобразуване в рамките на съответната система. Един междинен продукт трябва да бъде подложен на допълнителна преработка, преди да може да се продаде на крайния потребител.

Йонизираща радиация, въздействие върху човешкия организъм — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, отчитаща вредните въздействия върху човешкия организъм, причинени от изпускане на радиация.

Земеползване — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, свързано с използването (заемането) и преобразуването (трансформацията) на земен участък за селскостопански или горскостопански дейности, пътища, жилища, минни дейности и др.

Във връзка със заемането на земята се разглеждат последиците от нейното използване, количеството ангажирана площ и продължителността на нейното заемане (промените в качеството на почвата, умножени по площта и продължителността). Преобразуването на земя отчита степента на промените в качеството на земята и засегнатата площ (промените в качеството на почвата, умножени по площта).

Главен проверяващ — лице, участващо в екип за проверка, натоварено с допълнителни отговорности, каквито другите проверяващи в екипа не носят.

Жизнен цикъл — последователни и взаимосвързани стадии на дадена продуктова система, от добива или генерирането на суровините до окончателното обезвреждане на отпадъците.

Подход на база жизнения цикъл — при този вид подход се отчита спектърът на ресурсни потоци и въздействия върху околната среда във връзка с даден продукт от гледна точна на веригата на доставка, включваща всички стадии — „добив на суровини“, „производство“, „дистрибуция и складиране“, „потребление“ и „край на жизнения цикъл“, — както и от гледна точка на всички съответни въздействия върху околната среда (вместо да се насочва вниманието само към един отделен въпрос).

Оценка на база жизнения цикъл — компилация и оценка на входящите количества, изходящите количества и потенциалните въздействия върху околната среда на дадена продуктова система през нейния жизнен цикъл.

Оценка на въздействието на база жизнения цикъл (LCIA) — фаза от оценката на жизнения цикъл, насочена към изясняване и оценяване на големината и значението на потенциалните въздействия върху околната среда на дадена система през нейния жизнен цикъл.

Чрез използваните методи за оценка на въздействието на база жизнения цикъл се определят характеризационни коефициенти за елементарните потоци, така че въздействието да бъде изразено сумарно чрез ограничен брой показатели за проблемни въздействия и/или показатели за вреди.

Инвентаризационен анализ на жизнения цикъл (LCI) — комбинираният набор от обмен на елементарни потоци, потоци отпадъци и продуктови потоци в набор от данни за инвентаризационен анализ на жизнения цикъл.

Набор от данни за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл — документ или файл с информация за жизнения цикъл на определен продукт или други справочни данни (например инсталация или процес), включващи описателни метаданни и количествен инвентаризационен анализ на жизнения цикъл. Един набор от данни за инвентаризационен анализ на жизнения цикъл може да бъде набор от данни за единичен процес, частично агрегиран или агрегиран набор от данни.

Степен на натоварване — отношение на действителното натоварване към максималния възможен товар или към преносния капацитет (изразени като маса или обем), който дадено превозно средство пренася за един курс.

Специфичен за материала — типов аспект на даден материал. Например процентът на рециклиране на полиетилентерефталат (PET).

Многофункционалност — ако даден процес или инсталация имат повече от една функция, т.е. осигуряват няколко стоки и/или услуги („съпродукти“), те са „многофункционални“. При такава ситуация всички входящи количества и емисии, свързани със съответния процес, трябва да бъдат разпределени между разглеждания продукт и останалите съпродукти по ясно изложени процедури.

Неелементарни (или сложни) потоци — в инвентаризационния анализ на жизнения цикъл неелементарните потоци включват всички входящи количества (например електроенергия, материали и транспортни процеси) и изходящи количества (например отпадъци и вторични продукти) в дадена система, за които е необходимо да се приложи моделиране, за да бъдат превърнати в елементарни потоци.

Синоним на „данни за дейности“.

Нормализиране — извършва се в някои случаи като следваща стъпка след характеризирането; при нормализирането резултатите от оценката на въздействието на база жизнения цикъл се разделят на делители за нормализиране, отнасящи ги към пълния обем на даден вид въздействие, изразено с определена единица мярка (например в рамките на цяла държава или средно на човек от населението).

Нормализираните резултати за въздействието на база жизнения цикъл изразяват относителните дялове на въздействията на анализираната система спрямо общото количество на въздействията по всяка съответна категория въздействия, изразявани с дадена единица мярка.

При съпоставяне на нормализираните резултати за въздействията на база жизнения цикъл, получени по отношение на различни категории, се вижда кои категории въздействия се влияят най-много и кои се влияят по-малко от анализираната система.

Нормализираните резултати за въздействията на база жизнения цикъл отразяват само приноса на анализираната система към общия потенциал за въздействие, а не големината/значението на въпросното общо въздействие. Нормализираните резултати са безразмерни, но не могат да се сумират.

Секторни правила за проучване на организационния отпечатък върху околната среда (СППОООС) — специфични за сектора правила, основани на жизнения цикъл, които допълват общите методологически насоки за проучванията на ОООС, като предоставят допълнителни спецификации на равнището на конкретен сектор.

СППОООС спомагат за изместване на фокуса на проучването на ОООС към онези аспекти и параметри, които имат най-голямо значение, и по този начин допринасят за повишаване на адекватността, възпроизводимостта и последователността на резултатите чрез намаляване на разходите в сравнение с проучване, основано на всеобхватните изисквания на метода за ОООС. Само СППОООС, разработени от Европейската комисия или в сътрудничество с нея, или приети от Европейската комисия, или като актове на ЕС, се признават за съответстващи на този метод.

Изходящи потоци — поток от продукти, материали или енергия, излизащ от единичен процес. Продуктите и материалите могат да включват суровини, междинни продукти, съпродукти и изпускани количества. В изходящите потоци се счита, че са включени и елементарни потоци.

Разрушаване на озоновия слой — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, отчитащо намаляването на стратосферния озон в резултат на емисиите на разрушаващи озона вещества — например дълготрайните хлоросъдържащи и бромосъдържащи газообразни съединения (например флуорохлоровъглероди — CFCs, флуорохлоровъглеводороди — HCFCs, халони и пр.).

Частично разделно разглеждан набор от данни — набор от данни в инвентаризационен анализ на жизнения цикъл, който съдържа елементарни потоци и данни за дейности и от който се получава пълен агрегиран набор от данни за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл, когато се комбинира със съответните допълващи базови набори от данни.

Частично разделно разглеждан набор от данни на ниво –1 — един частично разделно разглеждан набор от данни на ниво –1 съдържа елементарни потоци и данни за дейности за едно ниво по-надолу във веригата на доставка, докато всички допълващи базови набори от данни са в техния агрегиран вид.

Фигура 1

Пример за набор от данни, частично разделно разглеждан на ниво –1

Прахови частици — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, което отчита вредните въздействия върху човешкото здраве, причинявани от емисии на прахови частици (PM) и на техни прекурсори (NOx, SOx и NH3).

Допълващо проучване за ППООСКП — проучване на ПООС на база работен вариант на ППООСКП. Използва се за потвърждаване на решенията, взети в работния вариант на ППООСКП, преди да бъдат одобрени окончателните ППООСКП.

Профил на ПООС — количествените резултати от проучване на ПООС. Включва количественото изразяване на въздействията за различните категории въздействия и допълнителната информация със значение за околната среда, за която е счетено за необходимо да бъде съобщена.

Доклад за ПООС — документ, в който са обобщени резултатите от проучването на ПООС.

Проучване на ПООС на представителния продукт (ПООС-ПП) — проучване на ПООС, извършено за един или повече представителни продукти, което има за цел да се установят най-съществените стадии на жизнения цикъл, процеси, елементарни потоци, категории въздействия и всички други основни изисквания, необходими за определяне на характерния показател за категорията и подкатегориите продукти в обхвата на ППООСКП.

Проучване на ПООС — общ термин за всички действия, необходими за изчисляването на резултатите за ПООС. Включва моделирането, събирането на данни и анализа на резултатите. Доклади за ПООС се изготвят на база резултатите от проучването на ПООС.

Фотохимично образуване на озон — категория въздействия върху околната среда, в която се отчита образуването на озон в приземния слой на тропосферата, получаващ се при фотохимичното окисление на летливи химични съединения (VOC) и въглероден оксид (СО) в присъствието на азотни оксиди (NOx) и слънчева светлина.

Високите концентрации на приземен тропосферен озон увреждат растителността, човешката дихателна система, както и някои изкуствени материали, което се дължи на взаимодействието на озона с органичните вещества.

Популация — всяко крайно или безкрайно множество индивиди — не е задължително да бъдат одушевени — обект на статистическо проучване.

Първични данни — данни от специфични процеси във веригата на доставка на ползвателя на метода за определяне на ПООС или ползвателя на ППООСКП.

Такива данни могат да бъдат под формата на данни за дейности или ясно различими елементарни потоци (инвентаризационен анализ на жизнения цикъл). Първичните данни са специфични за инсталацията, специфични за дружеството (ако има повече от една инсталация за един и същ продукт) или специфични за веригата на доставка.

Първични данни могат да бъдат получени от показания на измервателни уреди, платежни документи, битови сметки, технически модели, пряко наблюдение, материални/продуктови баланси, стехиометрия или други методи за получаване на данни от специфични процеси във веригата за създаване на стойност на ползвателя на метода за определяне на ПООС или ползвателя на ППООСКП.

В този метод „първични данни“ е синоним на „специфични за дружеството данни“ или „специфични за веригата на доставка данни“.

Продукт — всяка стока или услуга.

Категория продукти — група стоки или услуги, които изпълняват еквивалентни функции.

Правила за категория продукти — съвкупност от конкретни правила, изисквания и указания за разработване на декларации за околната среда от тип III, за една или повече категории продукти.

Правила за проучване на отпечатъка върху околната среда на категория продукти (ППООСКП) — специфични за дадена категория продукти правила, базиращи се на цялостния жизнен цикъл, които допълват общите методологични указания за проучване на ПООС с допълнителни уточнения на равнището на конкретна категория продукти.

ППООСКП помагат да се насочи проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда към тези аспекти и параметри, които имат най-голямо значение, и следователно подобряват съответствието, възпроизводимостта и последователността на резултатите, като намаляват разходите в сравнение с едно проучване на база изчерпателните изисквания на метода за определяне на ПООС.

Само ППООСКП, които са разработени от Европейската комисия, в сътрудничество с нея или са приети — от Комисията или като актове на ЕС, — се признават за съобразени с този метод.

Продуктов поток — постъпващи продукти или продукти, излизащи към друга продуктова система.

Продуктова система — съвкупност от единични процеси с елементарни и продуктови потоци, извършваща една или повече определени функции, които моделират жизнения цикъл на даден продукт.

Суровина — първичен или вторичен материал, използван при производството на даден продукт.

Продуктов еквивалент — мярка за продуктите от процесите в дадена продуктова система, които продукти са необходими за изпълнение на функцията, изразена посредством функционалната единица.

Обновяване — процесът на възстановяване на компоненти във функционално и/или задоволително състояние в сравнение с оригиналната спецификация (за да изпълняват същата функция) с методи като подмяна на покритието, пребоядисване и пр. Обновените продукти евентуално се тестват и проверяват за изправност.

Отделяния на емисии — емисии във въздуха и отделяния на замърсители във водата и почвата.

Представителен продукт (образец) — това може да бъде реален или виртуален (несъществуващ) продукт. Виртуалният продукт следва да се изчислява на база характеристики, претеглени спрямо средните продажби на европейския пазар, за всички съществуващи технологии/материали в обхвата на категорията или подкатегорията продукти.

Ако е оправдано, могат да се използват и други претеглени стойности — например среднопретеглени на единица маса (тон материал) или среднопретеглени на бройки продукти.

Представителна извадка — представителна извадка по отношение на една или повече променливи означава извадка, в която разпределението на тези променливи е еднакво (или подобно) на това в популацията, от която извадката е подмножество.

Използване на ресурси, изкопаеми — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, отчитаща използването на невъзобновяеми изкопаеми природни ресурси (например природен газ, въглища и нефт).

Използване на ресурси, минерали и метали — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, отчитаща използването на невъзобновяеми абиотични природни ресурси (минерали и метали).

Преглед — процедура, предназначена да осигури изпълнението на процеса за разработване или ревизиране на ППООСКП в съответствие с изискванията, поставени в метода за определяне на ПООС и част А на приложение II.

Доклад за преглед — документация за процеса на прегледа, която включва декларацията за прегледа, цялата съществена информация за процеса на прегледа, подробните забележки от проверителите със съответните отговори и крайния резултат. Документът трябва да бъде подписан с електронен или саморъчен подпис на проверителя (или главния проверител, ако участва група проверители).

Група проверители — екип от експерти (проверители), които извършват преглед на ППООСКП.

Проверител — независим външен експерт, извършващ прегледа на ППООСКП и евентуално участващ в група проверители.

Извадка — подмножество, притежаващо характеристиките на по-голяма популация. Извадки се използват в статистическите изследвания, когато популациите са твърде големи, за да бъдат включени всички възможни членове или наблюдения. Една извадка следва да бъде представителна за цялата популация, т.е. да не придава несъразмерно голяма относителна тежест на определен атрибут.

Вторични данни — данни, които не са от конкретен процес във веригата на доставка на дружеството, извършващо проучване на ПООС.

Това означава данни, които не са пряко събрани, измерени или оценени от дружеството, а са взети от база данни на трета страна, отнасяща се за инвентаризационен анализ на жизнен цикъл, или от други източници.

Вторичните данни включват осреднени данни за сектора (например от публикувани производствени данни, държавни статистически данни и данни от промишлени асоциации), проучвания на литература, инженерни изследвания и патенти, и могат също да се основават на финансови данни и да съдържат косвени данни и други типови данни.

Първичните данни, които преминават през етап на хоризонтално агрегиране, се считат за вторични данни.

Анализ на чувствителността — системни процедури за оценка на влиянието на решенията, вземани по отношение на използваните методи и данните, върху резултатите от съответното проучване за отпечатъка на даден продукт върху околната среда.

Специфични за инсталацията данни — пряко измерени или събрани данни от една (производствена) инсталация.

Синоним на „първични данни“.

Единна обща оценка — сборът от претеглените резултати за отпечатъка върху околната среда на всички категории въздействия върху околната среда.

Конкретни данни — пряко измерени или събрани данни, представителни за действието на конкретна инсталация или група инсталации.

Синоним на „първични данни“.

Подразделяне — използва се при разделното разглеждане на многофункционални процеси или инсталации, така че да се разграничат входящите потоци, които са пряко свързани с всеки от процесите или с всеки от изходящите потоци от съответната инсталация. Съответният процес се проучва, за да се види дали той може да бъде подразделен. Когато е възможно да се направи подразделяне, инвентаризационните данни следва да се събират само за тези единични процеси, които могат пряко да бъдат отнесени към проучваните продукти/услуги.

Подпопулация — всяко крайно или безкрайно множество индивиди — не е задължително да бъдат одушевени — обект на статистическо проучване, което множество представлява хомогенно подмножество от цялата популация.

Синоним на „слой“.

Подпроцеси — процеси, които се използват за представяне на действията от процесите на първо ниво (съставни елементи). Подпроцесите могат да бъдат представени в техния (частично) агрегиран вид (вж. фигура 1).

Подизвадка — извадка от подпопулация.

Верига на доставка — всички предхождащи и последващи действия, свързани с дейността на ползвателя на метода за определяне на ПООС, включително използването на продадените продукти от потребителите и обработката на продадените продукти в края на жизнения цикъл след тяхното използване от потребителите.

Специфичен за веригата на доставка — специфичен аспект на конкретна верига на доставка на дадено дружество. Например рециклираното съдържание на алуминий в производството на дадено дружество.

Граница на системата — дефиниция, изясняваща кои аспекти са включени и кои не са включени в проучването. При анализ на отпечатъка върху околната среда „от люлката до гроба“ например границата на системата включва всички дейности на стадиите „добив на суровини“, „производство“, „дистрибуция и складиране“, „потребление“ и „край на жизнения цикъл“ (обезвреждане или рециклиране).

Схема на границата на системата — графично представяне на границата на системата, определена за дадено проучване на продуктов отпечатък върху околната среда.

Временно съхранение на въглерод има, когато даден продукт намалява емисиите на парникови газове в атмосферата или поражда отрицателни емисии, като поглъща и натрупва въглерод за ограничен период от време.

Декларация от тип III за околната среда — представлява декларация за околната среда, съдържаща количествени данни за предварително зададени параметри и — в съответните случаи, при които това е необходимо — допълнителна информация със значение за околната среда.

Анализ на неопределеността — процедура за оценка на неопределеността на резултатите от проучване на продуктов отпечатък върху околната среда, дължаща се на разсейването на данните и на неопределеността, свързана с решенията при проучването.

Единичен процес — най-малкият елемент, разглеждан в инвентаризационния анализ на жизнения цикъл, за който има количествено определени данни за входящите и изходящите количества.

Единичен процес, в „черна кутия“ — верига от процеси или единичен процес на ниво завод. В обхвата на понятието са включени хоризонтално осреднените единични процеси в различни инсталации. Включени са също така многофункционални единични процеси, при които различните съпродукти преминават през различни технологични стъпки в „черната кутия“ и съответно създават проблеми при разпределението за този набор от данни ( 4 ).

Единичен процес, единична операция — единичен процес от тип единична операция, който не може да бъде подразделен на по-малки части. В обхвата на понятието са включени многофункционалните процеси от тип единична операция ( 5 ).

Предхождащ — който се случва по дадена верига на доставка на закупени стоки/услуги преди постъпването в границите на системата.

Ползвател на ППООСКП — заинтересована страна, извършваща проучване на ПООС на база ППООСКП.

Ползвател на метода за определяне на ПООС — заинтересована страна, извършваща проучване на ПООС на база метода за определяне на ПООС.

Ползвател на резултатите за ПООС — заинтересована страна, използваща резултатите за ПООС за някаква вътрешна или външна цел.

Валидиране — потвърждение от страна на проверяващия отпечатъка върху околната среда, че информацията и данните в проучването на ПООС, доклада за ПООС и средствата за съобщаване са надеждни, достоверни и точни.

Протокол за валидиране — окончателен документ, обобщаващ заключенията на проверяващите или на екипа за проверка по отношение на проучването на ООС. Този документ е задължителен и трябва да бъде подписан с електронен или саморъчен подпис на проверяващия или (ако участва група проверяващи) на главния проверяващ.

Проверка — процес за оценка на съответствието, извършван от проверяващ отпечатъка върху околната среда, за да се демонстрира дали проучването на ПООС е било извършено при спазване на изискванията в приложение I.

Доклад за проверка — документация за процеса на проверката и констатациите от нея, която включва подробни коментари от проверяващите със съответните отговори. Този документ е задължителен, но може да бъде поверителен. Документът трябва да бъде подписан с електронен или саморъчен подпис на проверяващия или (ако участва група проверяващи) на главния проверяващ.

Екип за проверка — екип от проверяващи, които проверяват проучването, доклада и средствата за съобщаване на ООС.

Проверяващ — независим външен експерт, извършващ проверка на проучването на ООС и евентуално участващ в екип за проверка.

Вертикално агрегиране — техническо или инженерно агрегиране на единични процеси, пряко свързани в отделна инсталация или верига от процеси. При вертикалното агрегиране се комбинират набори от данни за единични процеси (или агрегирани набори от данни за процеси), свързани от даден поток.

Отпадъци — вещества или предмети, които техният притежател възнамерява или е длъжен да отстрани и обезвреди.

Използване на водите — категория въздействия с отпечатък върху околната среда, която представлява относителното количество вода на единица площ в определен вододел, останало след задоволяването на нуждите на хората и водните екосистеми. Използва се за оценка на потенциалното лишаване на хора или екосистеми от достъп до вода, като се предполага, че колкото по-малко вода на единица площ остава, толкова по-вероятно е друг ползвател да бъде лишен от достъп до нея.

Определяне на относителната тежест — стъпка, която спомага за интерпретирането и съобщаването на резултатите от анализа. Резултатите от проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда се умножават по коефициенти за относителна тежест (в проценти), отразяващи възприеманата относителна важност на разглежданите категории въздействия. Претеглените резултати за отпечатъка върху околната среда могат да бъдат пряко сравнявани с резултати за други категории въздействия, а също и да се сумират, така че да се получи единна обща оценка.

Връзка с други методи и стандарти

Всяко от посочените в метода за определяне на ПООС изисквания е формулирано с оглед на препоръките в подобни широко признати методи за отчитане на състоянието на околната среда и документи с указания.

Взети са предвид следните методически указания:

Стандарти на ISO, по-конкретно:

а) EN ISO 14040:2006: Управление по отношение на околната среда. Оценка на жизнения цикъл. Принципи и общи изисквания;

б) EN ISO 14044:2006: Управление по отношение на околната среда. Оценяване на жизнения цикъл. Изисквания и насоки;

в) EN ISO 14067:2018: Парникови газове. Въглероден отпечатък на продукти. Изисквания и указания за количествено определяне;

г) ISO 14046:2014: Управление по отношение на околната среда. Воден отпечатък. Принципи, изисквания и насоки;

д) EN ISO 14020:2001: Етикети и декларации, свързани с околната среда. Общи принципи;

е) EN ISO 14021:2016: Етикети и декларации, свързани с околната среда. Заявления по отношение на околната среда, направени на собствена отговорност (етикетиране по отношение на околната среда, тип II);

ж) EN ISO 14025:2010: Етикети и декларации по отношение на околната среда. Декларации по отношение на околната среда тип III. Принципи и процедури;

з) ISO 14050:2020: Управление по отношение на околната среда. Речник;

и) CEN ISO/TS 14071:2016: Управление по отношение на околната среда. Оценяване на жизнения цикъл. Процеси за критичен преглед и компетенции на проверяващия: Допълнителни изисквания и насоки към EN ISO 14044:2006;

й) EN ISO/IEC 17024:2012: Оценяване на съответствието. Общи изисквания към органите, извършващи сертификация на лица.

к) Ръководство за проучване на ПООС, приложение към Препоръка 2013/179/ЕС на Комисията от 9 април 2013 г. относно използването на общи методи за измерване и оповестяване на показатели за екологосъобразността на продукти и организации на база жизнения цикъл;

л) Справочник за ILCD (международна система от данни на база жизнения цикъл) ( 6 ), разработен от Съвместния изследователски център на ЕК;

м) Стандарти за екологичния отпечатък ( 7 );

н) Протокол за парниковите газове — стандарт за отчитане и докладване на продуктовия жизнен цикъл ( 8 ) (World Resources Institute (WRI), World Business Council for Sustainable Development (WBCSD);

о) BP X30-323-0:2015: Общи принципи за обявяване на екологичните характеристики на масово разпространяваните на пазара продукти (Agence de la transition écologique, ADEME) ( 9 );

п) PAS 2050:2011: Спецификация за оценка на емисиите на парникови газове през цялостния жизнен цикъл на стоките и услугите (Британска стандартизационна институция (BSI);

р) Протокол ENVIFOOD ( 10 ).

с) Организация на ООН за прехрана и земеделие, 2016 г. Environmental performance of animal feeds supply chains: Guidelines for assessment (Екологосъобразност на веригите на доставка на фуражи: Насоки за оценка). Партньорство LEAP (Екологична оценка и екологични характеристики на добитъка).

Подробно описание на повечето от анализираните методи и крайният резултат от анализа са представени в публикувания „Анализ на съществуващите методики за отпечатъка върху околната среда за продукти и организации: препоръки, обосновка и съгласуване“ ( 11 ).

1. Правила за проучване на отпечатъка върху околната среда на категории продукти (ППООСКП)

Основната цел на ППООСКП е да се установи последователен и конкретен набор от правила за изчисляване на съответната информация със значение за околната среда за продукти, включени в категорията продукти, попадаща в обхвата на проучването. Важна цел е вниманието да се съсредоточи върху най-значимото за конкретна категория продукти, за да могат проучванията на ПООС да се извършват по-лесно, по-бързо и по-евтино.

Също толкова важна цел е да се осигури възможност да се правят сравнения и сравнителни твърдения във всички случаи, в които това е целесъобразно, необходимо и подходящо. Сравнения и сравнителни твърдения могат да се правят само ако проучванията на ПООС са проведени при спазване на ППООСКП. Всички проучвания на ПООС трябва да се провеждат при спазване на ППООСКП, ако има ППООСКП за продукта в обхвата на проучването.

Изискванията за разработване на ППООСКП са посочени в част А на приложение II. В ППООСКП могат допълнително да се посочват изисквания, включени в метода за определяне на ПООС, и да се добавят нови изисквания, ако в метода за определяне на ПООС е оставена възможност за избор. Целта е ППООСКП да бъдат разработени в съответствие с метода за определяне на ПООС и да осигуряват необходимите изисквания за постигане на сравнимост, по-добра възпроизводимост, последователност, адекватност, насоченост и ефективност на проучванията на ПООС.

В ППООСКП следва да се спазват — доколкото е възможно и съобразено със спецификата на приложенията — съответните действащи международни правила за категория продукти. Ако има други правила за категория продукти от други схеми, те трябва да бъдат изброени и оценени. Те могат да се използват като основа за разработване на ППООСКП в съответствие с изискванията, представени в приложение II.

1.1. Подход и примери за потенциални приложения

С правилата в метода за определяне на ПООС се дава възможност на изпълнителите да провеждат проучвания на ПООС, които са по-възпроизводими, последователни, надеждни, проверими и сравними. Резултатите от проучванията на ПООС формират основата за предоставянето на информация за отпечатъка върху околната среда и могат да се използват в най-разнообразни потенциални области на приложение.

Приложенията на проучванията на ПООС без съществуващи ППООСКП за продуктите в обхвата на проучването ще включват:

1) Вътрешнофирмени приложения а) за оптимизиране на процесите в рамките на жизнения цикъл на даден продукт, б) с принос за екологосъобразното управление, в) за установяване на проблемните пунктове във връзка с околната среда, г) за проектиране на продукта, което да сведе до минимум въздействията върху околната среда в рамките на жизнения цикъл, д) за подобряване и проследяване на екологосъобразността,

2) Външни приложения: (например междуфирмени дейности (комуникации) (B2B), дейности (комуникации) от фирми към потребители (B2C): а) прилагане или спазване на политики, свързани с ПООС; б) задоволяване на изискванията на клиентите и потребителите; в) маркетинг; г) сътрудничество по веригите на доставка за оптимизиране на продукта в рамките на жизнения цикъл; д) участие в схеми на трети страни, свързани с твърдения за екологосъобразност или осигуряващи видимост на продуктите, чиято екологосъобразност се изчислява и съобщава на база жизнения цикъл. Приложенията на проучванията на ПООС, извършени при спазване на съществуващи ППООСКП за продукта в обхвата на проучването, освен изброените по-горе ще включват: — сравнения и сравнителни твърдения (т.е. твърдения относно цялостното превъзходство или еквивалентност на даден продукт в сравнение с друг по отношение на неговата екологосъобразност (по EN ISO 14040:2006) на база проучвания на ПООС; — сравнение и сравнителни твърдения спрямо характерния показател на категорията продукти, последвани от степенуване на други продукти на база сравняване на техните показатели с характерни показатели; — установяване на значителните въздействия върху околната среда, общи за дадена група продукти; — схеми за рейтинг, осигуряващи видимост на продуктите, чиято екологосъобразност се определя на база жизнения цикъл; — зелени (обществени и фирмени) поръчки.

2. Общи съображения за проучванията на продуктовия отпечатък върху околната среда (ПООС)

2.1. Как да се ползва настоящият метод

Настоящият метод осигурява необходимите правила за провеждане на проучване на ПООС и е представен последователно, по реда на методическите стъпки, които трябва да се извършат, когато се изчислява ПООС.

Където е подходящо, разделите започват с общо описание на методическата стъпка, заедно с преглед на въпросите, които е необходимо да бъдат взети предвид, и съответни примери.

Когато са посочени допълнителни изисквания за изготвянето на ППООСКП, те са дадени в приложение II.

2.2. Принципи при проучванията на продуктовия отпечатък върху околната среда

Следните две изисквания трябва да бъдат изпълнени, за да се извърши проучване на ПООС:

i) Описът на материалите трябва да бъде за конкретния продукт в обхвата на проучването,

ii) Моделирането на производствените процеси трябва да се извършва на базата на специфични за дружеството данни (например необходимата енергия за монтажа на материалите/компонентите на продукта в обхвата на проучването).

Забележка За дружества, произвеждащи повече от един продукт, използваните данни за дейности (включително съответният опис на материалите) трябва да бъдат за конкретния продукт в обхвата на проучването.

За да се осъществяват надеждни, възпроизводими и проверими проучвания на ПООС, трябва да се спазват някои основни принципи за извършването на анализ. Тези принципи дават всеобхватни насоки за прилагането на метода за определяне на ПООС. Те трябва да се взимат под внимание при всяка фаза от проучванията на ПООС, като се започне с определянето на целите и обхвата на проучването, мине се през събирането на данни, оценката на въздействието и се стигне до докладването и проверката на резултатите от проучването.

Ползвателите на настоящия метод трябва да спазват следните принципи при провеждането на проучване на ПООС:

1) Релевантност

Всички използвани методи и събирани данни с цел количествено определяне на ПООС трябва да бъдат във възможно най-голяма степен релевантни за съответното проучване.

2) Пълнота

При количественото определяне на ПООС трябва да се включват всички значими за околната среда материални и енергийни потоци и други въздействия върху околната среда, както е необходимо в съответствие с определените граници на системата, изискванията по отношение на данните и използваните методи за оценка.

3) Последователност и сравнимост

Изискванията в настоящия метод трябва да бъдат строго спазвани при всички стъпки на проучването на ПООС, за да се осигури вътрешна последователност и сравнимост с други подобни анализи.

4) Точност

Трябва да се полагат всички разумно постижими усилия за намаляване на неопределеността при моделирането на продуктовата система и докладването на резултатите.

5) Прозрачност

Информацията за ПООС трябва да бъде изложена по начин, даващ на потенциалните ползватели необходимата основа за вземане на решения, а на заинтересованите страни — възможност да оценят нейната солидност и надеждност.

2.3. Фази на проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда

При провеждането на проучване на ПООС трябва да бъдат изпълнени няколко фази в съответствие с посоченото в настоящия метод — определяне на целите, определяне на обхвата, инвентаризационен анализ на жизнения цикъл, оценка на въздействието на база жизнения цикъл, интерпретиране на резултатите за ПООС и докладване на ПООС — вж. Фигура 2.

Фигура 2

Фази на проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда

Във фазата на определяне на целите се определят целите на проучването, а именно приложението, за което е предназначено, причините за извършването му и ползвателите на проучването. Във фазата на определяне на обхвата се вземат основните методически решения — например точното определяне на функционалната единица, установяването на границата на системата, изборът на допълнителна информация със значение за околната среда и допълнителна техническа информация и основните допускания и ограничения.

Фазата на инвентаризационния анализ на жизнения цикъл включва процедурата за събиране на данни и изчислителната процедура за количественото определяне на входящите и изходящите количества в проучваната система. Входящите количества са енергията, суровините и други входящи физически количества, а изходящите са продукти, съпродукти, отпадъци и емисии във въздуха, водата и почвата. Събират се данни за ясно различими процеси и фонови процеси. Данните се съотнасят с единиците за процесите и функционалната единица. Инвентаризационният анализ на жизнения цикъл е итеративен процес. Фактически, докато се събират данни и се натрупват познания за системата, е възможно да се установят нови изисквания или ограничения за данните, които налагат промяна на процедурите за събиране на данни, за да могат да се постигнат целите на проучването.

Във фазата на оценка на въздействията резултатите от инвентаризационния анализ на жизнения цикъл се свързват с категории въздействия върху околната среда и съответните показатели. За целта се използват методи за оценка на въздействието на база жизнения цикъл, по които емисиите първо се класифицират по категории въздействия, а след това се характеризират с общи единици мерки (например емисиите на CO2 и CH4 се изразяват в CO2 еквивалент чрез техния потенциал за глобално затопляне). Примери за категории въздействия са изменение на климата, вкисляване или използване на ресурси.

Във фазата на интерпретиране резултатите от инвентаризационния анализ на жизнения цикъл и оценката на въздействието на база жизнения цикъл се интерпретират в съответствие с определената цел и обхват. В тази фаза се установяват най-значимите категории въздействия, стадии на жизнения цикъл, процеси и елементарни потоци. Могат да се правят заключения и препоръки на база резултатите от анализа. Това включва също така стъпката за докладване с цел обобщаване на резултатите от проучването на ПООС в доклада за ПООС.

Накрая, по време на фазата на проверка се изпълнява процес за оценка на съответствието, за да се провери дали проучването на ПООС е било извършено при спазване на настоящия метод за определяне на ПООС. Проверката е задължителна, когато проучването на ПООС или част от информацията в него се съобщава по някакъв начин на външни страни.

3. Определяне на целта(ите) и обхвата на проучването на продуктовия отпечатък върху околната среда

3.1. Определяне на целите

Определянето на целите е първата стъпка при проучването на ПООС и то предопределя цялостния контекст на проучването. Ясното определяне на целите е необходимо, за да могат задачите, методите, резултатите и тяхното предназначение да бъдат съгласувани помежду си, както и за да има споделена визия, която да е водеща за участниците в проучването.

Решението да се използва методът за определяне на ПООС предполага, че някои аспекти от определянето на целите ще бъдат решени предварително поради специфичните изисквания, поставени в метода за определяне на ПООС.

При определянето на целите важно значение има да се идентифицират приложенията, за които е предназначено проучването, както и степента на задълбоченост и на прецизност на анализа на проучването. Това трябва да бъде отразено в определените ограничения на проучването (във фазата на определяне на обхвата).

Определянето на целите на проучването на ПООС трябва да включва разглеждане на следните въпроси:

1. За какво приложение(я) е предназначено проучването;

2. Причини за провеждане на проучването и контекст на вземането на решения;

3. Ползватели, за които е предназначено проучването;

4. Възложител на проучването;

5. Самоличност на проверяващия.







Таблица 1 Пример за определяне на целите — продуктов отпечатък върху околната среда на фланелка Аспекти Описание За какво приложение (какви приложения) е предназначено проучването: Да се предостави информация за продукта на клиента Причини за провеждане на проучването и контекст на вземането на решения: Да се отговори на запитване на клиент Ползватели, за които е предназначено проучването: Външна технически специализирана публика, междуфирмен обмен. Проверяващ: Независим външен проверяващ, г-н Y Възложител на проучването: Дружеството с ограничена отговорност G

3.2. Определяне на обхвата

В обхвата на проучването на ПООС се описва подробно оценяваната система и техническите спецификации.

Определянето на обхвата на проучването трябва да съответства на определените цели на проучването и трябва да включва следните въпроси (описани по-подробно в следващите раздели):

1. Функционална единица и продуктов еквивалент;

2. Граница на системата;

3. Категории въздействия с ООС ( 12 );

4. Допълнителна информация, която ще бъде включена;

5. Допускания/ограничения.

3.2.1 Функционална единица и продуктов еквивалент

Функционалната единица представлява количественият показател на дадена продуктова система, който ще се използва като единица мярка. Функционалната единица изяснява количествено и качествено функцията(ите) и дълготрайността на продукта в обхвата на проучването.

Продуктовият еквивалент е количеството продукти, необходимо за изпълнение на съответната определена функция. С него са свързани всички останали входящи и изходящи количества в анализа. Броят продукти, необходими за изпълнението на жизнения цикъл на продукта, следва винаги да се закръглява, освен ако има валидна причина това да не се прави. Продуктовият еквивалент може да се изрази в пряка връзка с функционалната единица или по начин, ориентиран в по-голяма степен към продукта.

Ползвателите на метода за определяне на ПООС трябва да определят съответната функционална единица и продуктовия еквивалент за проучването на ПООС. Те трябва също така да опишат кои аспекти на продукта не са обхванати от съответната функционална единица и да обяснят защо (например защото не подлежат на количествено определяне или имат субективен характер).

Функционалната единица за дадено проучване на ПООС трябва да бъде определена в зависимост от следните аспекти:

i) Функцията(ите) или предоставяната услуга(и): съответства на въпроса „какво“;

ii) Количеството на функцията или услугата: съответства на въпроса „какво количество“;

iii) Очакваното равнище на качеството: съответства на въпроса „колко добре“;

iv) Дълготрайността или животът на продукта: съответства на въпроса „колко време“;

Ако на опаковката на хранителни продукти е посочен срок на годност (като дата или брой месеци), тогава трябва да се определят количествено загубите на храна при складирането, търговията на дребно и потреблението. Ако видът на опаковката оказва влияние върху срока на годност, това трябва да се вземе под внимание. Това е важно за аспекта „колко време“ на функционалната единица.

Ако има приложими стандарти, те трябва да се използват и цитират в проучването на ПООС, когато се определя функционалната единица. Винаги трябва да се използва Международната система единици (SI), известна по-широко като „метрична система“.

Първи пример

Определяне на функционална единица на декоративна боя: функционалната единица се отнася за предпазване и декориране на 1 m2 основа в продължение на 50 години при определено ниво на качество (минимум 98 % непрозрачност).

Какво: декориране и предпазване на определена основа,

Какво количество: за покриване на 1 m2 основа,

Колко добре: с минимум 98 % непрозрачност

Колко време: 50 години (живот на сградата)

Продуктов еквивалент: количество продукт, необходимо за изпълнението на определената функция, измерено в килограми боя.

Втори пример

Определяне на функционална единица и продуктов еквивалент за ПООС на храна за домашни любимци.

Какво: да осигури на котка или куче препоръчителния дневен прием на енергия от обмяна на веществата в килокалории (kcal ЕОВ) („дневна дажба“) от готова храна за домашни любимци

Какво количество: Дневна дажба

Колко добре: да задоволи дневните енергийни и хранителни потребности на котка или куче със среден размер („среден“ се отнася за теглото на домашния любимец: 4 kg за котка и 15 kg за куче)

Колко време: 1 ден хранене на котка или куче с готова храна за домашни любимци

Продуктов еквивалент: количество продукт, необходимо за изпълнението на определената функция, измерено в грама (g) на ден.

За междинни продукти функционалната единица се определя по-трудно, тъй като често това може да е свързано с различни изпълнявани функции и пълният жизнен цикъл на продукта не е известен. Тогава трябва да се използва обявена единица — например маса (килограми) или обем (кубични метри). В този случай продуктовият еквивалент може да съответства на функционалната единица.

3.2.2. Граница на системата

Границата на системата определя кои части, свързани стадии и процеси на жизнения цикъл на продукта са включени в анализираната система (т.е. са необходими за изпълнението на нейната функция, както е определена с функционалната единица), без процесите, изключени по правилото за пренебрегване на малки количества (вж. раздел 4.6.4). Причината за всяко изключение и неговата възможна значимост трябва да бъдат обосновани и документирани.

Границата на системата трябва да се определи, като се следва общата логика на веригата на доставка, включваща всички стадии — от „добив на суровини и предварителна обработка“, през „производство на основния продукт“, „дистрибуция и складиране на продуктите“ до стадиите „потребление“ и „обработка на продукта в края на жизнения цикъл“ (ако е подходящо, вж. раздел 4.2). Съпродуктите, вторичните продукти и потоците на отпадъците трябва да бъдат ясно установени поне за ясно различимата система.

Схема на границата на системата

В схемата на границата на системата (или поточна диаграма) се представя схематично анализираната система. В нея трябва ясно да се посочи кои дейности или процеси са включени в анализа и кои са изключени от него. Ползвателят на метода за определяне на ПООС трябва да отбележи къде са използвани специфични за дружеството данни.

Наименованията на дейностите и/или процесите в схемата на системата и в доклада за ПООС трябва да бъдат съгласувани. Схемата на системата трябва да бъде включена в определянето на обхвата и в доклада за ПООС.

3.2.3. Категории въздействия върху околната среда

Целта на оценката на въздействието на база жизнения цикъл е да се групират и обобщят събраните данни от инвентаризационния анализ на жизнения цикъл според техния принос за всяка категория въздействия с отпечатък върху околната среда. Изборът на категории въздействия с отпечатък върху околната среда обхваща широк диапазон от значими въпроси от областта на околната среда, свързани с въпросната верига на доставка на продукта, като се спазват общите изисквания за пълнотата на проучвания на ПООС.

Категориите въздействия с отпечатък върху околната среда ( 13 ) представляват конкретни категории въздействия, взети под внимание в едно проучване на ПООС, и са част от метода за оценка на въздействията с отпечатък върху околната среда. За количественото определяне на механизма на въздействие върху околната среда между инвентаризационния анализ на жизнения цикъл (т.е входящите количества (например ресурси) и емисиите, свързани с жизнения цикъл на продукта) и показателя на всяка категория въздействия с отпечатък върху околната среда се използват характеризационни модели.

В Таблица 2 е даден списък с обичайните категории въздействия с отпечатък върху околната среда и съответните методи за оценка. При едно проучване на ПООС трябва да се използват всички категории въздействия с отпечатък върху околната среда без изключение. Пълният списък с характеризационните коефициенти, които трябва да се използват, е даден в справочния пакет за ООС ( 14 )







Таблица 2 Категории въздействия с отпечатък върху околната среда със съответни показатели за категории въздействия и характеризационни модели. Категория въздействия с ООС Показател за категорията въздействия Единица Характеризационен модел Надеждност Изменение на климата — общо (1) Потенциал за глобално затопляне (GWP100) kg CO2 еквивалент Бернски модел — потенциали за глобално затопляне (GWP) при 100-годишен времеви хоризонт (на база Указанията на IPCC от 2013 г.) I Разрушаване на озоновия слой Озоноразрушаващ потенциал (ODP) kg CFC-11 еквивалент Модел EDIP на база стойности на озоноразрушаващи потенциали, посочени от Световната метеорологична организация (WMO) при безкраен времеви хоризонт (WMO 2014 + интегрирания) I Токсичност за човешкия организъм, канцерогенна Сравнителна единица за токсичност за хора (CTUh) CTUh на база модел USEtox2.1 (Fantke и др., 2017 г.), адаптиран в Saouter и др., 2018 г. III Токсичност за човешкия организъм, неканцерогенна Сравнителна единица за токсичност за хора (CTUh) CTUh на база модел USEtox2.1 (Fantke и др., 2017 г.), адаптиран в Saouter и др., 2018 г. III Прахови частици Въздействие върху човешкото здраве Заболеваемост Модел PM (Fantke и др., 2016 г. в UNEP, 2016 г.) I Йонизираща радиация, въздействие върху човешкото здраве Ефективност на облъчването спрямо U235 kBq U235 еквивалент Модел за ефекта върху човешкото здраве, разработен от Dreicer и др., 1995 г. (Frischknecht и др., 2000 г.) II Фотохимично образуване на озон, въздействие върху човешкото здраве Повишаване на концентрациите на тропосферен озон kg NMVOC еквивалент Модел LOTOS-EUROS (Van Zelm и др., 2008 г.), както е приложен в ReCiPe 2008 II Вкисляване Натрупващи се превишения (AE) mol H+ еквивалент Натрупващи се превишения (Seppälä и др. 2006 г., Posch и др., 2008 г.) II Еутрофикация, земна Натрупващи се превишения (AE) mol N еквивалент Натрупващи се превишения (Seppälä и др. 2006 г., Posch и др., 2008 г.) II Еутрофикация, пресноводна Фракция на хранителните вещества, достигащи до пресноводния краен компонент (P) kg P еквивалент Модел EUTREND (Struijs и др., 2009 г.), както е приложен в ReCiPe II Еутрофикация, морска Фракция на хранителните вещества, достигащи до морския краен компонент (P) kg N еквивалент Модел EUTREND (Struijs и др., 2009 г.), както е приложен в ReCiPe II Екотоксичност, пресноводна Сравнителна единица за токсичност за екосистеми (CTUe) CTUe на база модел USEtox2.1 (Fantke и др., 2017 г.), адаптиран в Saouter и др., 2018 г. III Земеползване (2) Индекс за качеството на почвата (3) Безразмерна величина (pt) Индекс за качеството на почвата на база модела LANCA (De Laurentiis и др., 2019 г.) и LANCA CF, версия 2.5 (Horn и Maier, 2018 г.) III Използване на водите Потенциално лишаване на ползватели (потребление на вода, претеглено спрямо степента на лишаване) m3 воден еквивалент на лишаването от достъп до вода Модел Available WAter REmaining (относително останало количество вода) (AWARE) (Boulay и др., 2018 г.; UNEP, 2016 г.) III Използване на ресурси, минерали и метали Изчерпване на абиотични ресурси (потенциал за изчерпване на абиотични ресурси (ADP), крайни запаси) kg Sb еквивалент van Oers и др., 2002 г., както е описано в модел CML 2002, версия 4.8 III Използване на ресурси, изкопаеми Изчерпване на абиотични ресурси — изкопаеми горива (ADP, изкопаеми) (4) MJ van Oers и др., 2002 г., както е описано в модел CML 2002, версия 4.8 III ( 1 ) Показателят „изменение на климата — общо“ е комбинация от три подпоказателя: изменение на климата — изкопаеми; изменение на климата — биогенни; изменение на климата — земеползване и промени в земеползването. Подпоказателите са описани по-подробно в раздел 4.4.10 на приложение I. Ако някоя от подкатегориите „изменение на климата — изкопаеми“, „изменение на климата — биогенни“ и „изменение на климата — земеползване и промени в земеползването“ допринася с повече от 5 % за общия резултат за изменението на климата, тя трябва да се докладва отделно. ( 2 ) Отнася се за заемането и преобразуването на земя. ( 3 ) Този индекс е резултат от извършеното от JRC агрегиране на 4 показателя (биотично производство, устойчивост към ерозия, механична филтрация и попълване на подземните води) от модела LANCA за оценяване на въздействията, причинени от земеползването, както е описан в De Laurentiis и др., 2019 г. ( 4 ) В списъка на потоците с ООС и за целите на настоящата препоръка уранът е включен в списъка на енергоносителите и се измерва в MJ.

Допълнителна информация за изчисленията при оценката на въздействията е дадена в раздел 5 на това приложение.

3.2.4. Допълнителна информация, която трябва да бъде включена в ПООС

Значими потенциални въздействия върху околната среда на даден продукт могат да не са включени в категориите въздействия с отпечатък върху околната среда. Когато е целесъобразно, е важно те да се докладват като допълнителна информация със значение за околната среда.

Значимите технически аспекти и/или физически характеристики на продукта в обхвата на проучването също може да е необходимо да се вземат под внимание. Тези аспекти трябва да се докладват като допълнителна техническа информация.

3.2.4.1. Допълнителна информация със значение за околната среда

Допълнителната информация със значение за околната среда трябва:

а) да съответства на приложимото законодателство — например Директивата за нелоялни търговски практики (ДНТП) ( 15 ) и свързаните с нея указания;

б) да бъде от значение за конкретната категория продукти;

в) да допълва категориите въздействия с отпечатък върху околната среда: допълнителната информация със значение за околната среда не трябва да отразява същите или подобни категории въздействия с отпечатък върху околната среда, не трябва да заменя характеризационните модели на категориите въздействия с отпечатък върху околната среда и не трябва да съдържа резултати от нови характеризационни коефициенти, добавени към категории въздействия с отпечатък върху околната среда.

Използваните модели за тази допълнителна информация трябва да бъдат с ясно посочени източници и да бъдат документирани със съответните показатели. Например във връзка с даден конкретен обект или дейност е възможно да настъпят въздействия върху биологичното разнообразие в резултат на промени в земеползването. В такъв случай може да е необходимо да се включат допълнителни категории въздействия с отпечатък върху околната среда, които не присъстват в категориите въздействия с отпечатък върху околната среда, или дори допълнителни качествени описания, в случаите, при които въздействията не могат да бъдат количествено обвързани с веригата на доставка на съответния продукт. Такива допълнителни методи следва да се разглеждат като допълнения към категориите въздействия с отпечатък върху околната среда.

Допълнителната информация със значение за околната среда трябва да се отнася само за аспекти от областта на околната среда. Информацията и инструкциите, които не са свързани с екологосъобразността на даден продукт — например информационните листове за безопасност на продукта, не трябва да се включват в допълнителната информация със значение за околната среда.

Допълнителната информация със значение за околната среда може да включва:

а) Информация за локални/специфични за инсталацията въздействия;

б) Компенсационни количества намалени емисии;

в) Екологичните показатели или показателите за отговорност на продукта (например съгласно определеното от Глобалната инициатива по отчетност — GRI);

г) За оценки „от входа до изхода“ — броят на застрашените биологични видове, включени в Червената книга на Световния съюз за защита на природата (IUCN) или в съответните национални списъци, чиито местообитания са засегнати от производството, в зависимост от риска за изчезване на съответните видове;

д) Описание на значими въздействия на дейности, продукти и услуги върху биологичното разнообразие в защитени зони или в зони с висока степен на биологично разнообразие извън защитените зони;

е) Шумови въздействия;

ж) Друга информация със значение за околната среда, счетена за значима в обхвата на проучването на ПООС.

Биологично разнообразие

В метода за определяне на ПООС не е включена категория въздействия „биологично разнообразие“, тъй като в момента няма международен консенсус за метод за оценка на въздействието на база жизнения цикъл, отчитащ това въздействие. В метода за определяне на ПООС обаче са включени поне осем категории въздействия, които оказват влияние върху биологичното разнообразие (изменение на климата; еутрофикация, пресноводна; еутрофикация, морска; еутрофикация, земна; вкисляване; използване на водите; земеползване; екотоксичност, пресноводна).

Предвид голямата значимост на биологичното разнообразие за много групи продукти, във всяко проучване на ПООС трябва да бъде обяснено дали биологичното разнообразие е значимо за продукта в обхвата на проучването. Ако е така, ползвателят на метода за определяне на ПООС трябва да включи показатели за биологично разнообразие в допълнителната информация със значение за околната среда.

За отразяването на въпросите, свързани с биологичното разнообразие, могат да се използват следните възможности:

а) изразяване на (избегнатото) въздействие върху биологичното разнообразие като процент от материала, постъпващ от екосистеми, които са обект на управление с цел поддържане или подобряване на условията за биологичното разнообразие, доказано с редовен мониторинг и докладване на нивата, увеличаването или намаляването на биологичното разнообразие (например по-малко от 15 % намаляване на видовото богатство поради природно смущение, като в проучванията на ПООС може да се зададе и друго ниво на намаляване, стига да бъде обосновано убедително и да не противоречи на съответните съществуващи ППООСКП). В оценката следва да се посочват материали, които са включени в крайните продукти, и материали, които се използват по време на производствения процес. Например въглища, използвани при производството на стомана; соя, използвана за фураж на млекодайни крави, и пр.

б) Да се докладва допълнително процентът от материалите, за които не може да се открие система за надзор или информация за проследимост.

в) Да се използва система за сертификация като заместител. Ползвателят на метода за определяне на ПООС следва да определи кои схеми за сертификация осигуряват достатъчно доказателства за поддържането на биологичното разнообразие и да опише използваните критерии.

Ползвателят на метода за определяне на ПООС може да избере други значими показатели, отразяващи въздействията на продукта върху биологичното разнообразие. В проучването на ПООС трябва да се мотивира изборът и да се опише използваната методика.

3.2.4.2. Допълнителна техническа информация

Допълнителната техническа информация може да включва (списъкът не е изчерпателен):

а) Данни от описа на материалите;

б) Възможности за повторен монтаж след демонтаж, лесен монтаж, ремонт и друга информация, свързана с кръговата икономика;

в) Информация за използването на опасни вещества;

г) Информация за обезвреждането на опасни/неопасни отпадъци;

д) Информация за енергопотреблението;

е) Технически параметри — например използването на: възобновяема спрямо невъзобновяема енергия; възобновяеми спрямо невъзобновяеми горива; вторични материали; пресноводни ресурси;

ж) Пълно тегло на отпадъците, класифицирани по видове и метод на обезвреждане;

з) Тегло на транспортираните, внасяни, изнасяни или третирани отпадъци, които се считат за опасни съгласно посоченото в приложения I, II, III и VIII към Базелската конвенция ( 16 ), както и какъв процент от транспортираните отпадъци са от международен пренос;

и) Информация и данни, свързани с функционалната единица и техническите характеристики на продукта.

й) Информация за биоразградимост и компостируемост;

Когато продуктът в обхвата на проучването е междинен продукт, допълнителната техническа информация трябва да включва:

а) Съдържанието на въглерод от биогенни източници на входа на завода (физическо и разпределено съдържание);

б) Рециклирано съдържание (R1);

в) Резултати със специфични за приложенията стойности на A от формулата за кръговия отпечатък, ако са значими.

3.2.5. Допускания и ограничения

При проучванията на ПООС е възможно да възникнат редица ограничения за извършвания анализ, поради което се налага да се правят допускания. Всички ограничения (например пропуски в данните) и всички допускания трябва да се докладват по начин, осигуряващ прозрачност.

4. Инвентаризационен анализ на жизнения цикъл

Като основа за моделирането на ПООС трябва да се направи инвентаризация на всички входящи и изходящи количества на материали, енергия и отпадъци, както и на емисиите във въздуха, водата и почвата, в рамките на веригата на доставка на съответния продукт.

Изискванията за данните и качеството са описани подробно в раздел 4.6.

В инвентаризационния анализ на жизнения цикъл трябва да се възприеме следната класификация на разглежданите потоци:

1) елементарни потоци;

2) неелементарни (или сложни) потоци (например продуктови потоци или потоци отпадъци).

В проучването на ПООС всички неелементарни потоци в инвентаризационния анализ на жизнения цикъл трябва да се моделират до нивото на елементарни потоци, отделно от продуктовия поток за продукта в обхвата на проучването. Например материалните потоци отпадъци трябва да бъдат докладвани не само като килограми битови отпадъци или опасни отпадъци, а трябва да бъдат моделирани до нивото на емисиите във водата, въздуха и почвата, отделяни при третирането на твърдите отпадъци. Затова моделирането при инвентаризационния анализ на жизнения цикъл приключва само когато всички неелементарни потоци бъдат изразени като елементарни потоци. Съответно наборът от данни за инвентаризационен анализ на жизнения цикъл в проучването на ПООС трябва да съдържа само елементарни потоци, отделно от продуктовия поток за продукта в обхвата на проучването.

4.1. Стъпка на скрининг

Първоначален скрининг за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл — „стъпка на скрининг“ — може да се извърши, защото спомага за уточняването на дейностите за събиране на данни и приоритетите по от