Information;Order — ECLI:EU:C:2020:772
Date: 2020-10-01
Language of the case: Slovak
Court formation: Sixth Chamber
Subject matter: Taxation;Approximation of laws
Procedure: Reference for a preliminary ruling
Origin: Slovakia

Najvyšší súd 
Slovenskej republiky
~A
8 Sžfk 54/2017
Zapísané do registra .
Súdneho dvora pod č /( ÓP V
UZNESENIE
V Luxemburgu dňa n 7 ítt 7Í17Í1
Fax/e-mail:
Miroslav
Podané dňa:
Najvyšší súd Slovenskej republiky v právnej veci žalobcu : Slovenský plynárenský 
priemysel, a.s., so sídlom v Bratislave, Mlynské nivy 44/a, IČO : 35 815 256, právne 
zastúpený: AKMG, s.r.o., so sídlom kancelárie v Banskej Bystrici, Dolná 6A, IČO : 36 
800 589, proti žalovanému: Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky, so sídlom 
v Banskej Bystrici, Lazovná 63, v konaní o preskúmanie zákonnosti postupu a rozhodnutia 
žalovaného z 21. decembra 2015 č. 1799721/2015, konajúc o kasačnej sťažnosti žalobcu 
(sťažovateľa) proti rozsudku Krajského súdu v Bratislave z 03. mája 2017 č. k. 6 S 34/2016- 
270, takto
rozhodol:
Najvyšší súd Slovenskej republiky konanie vedené na tunajšom súde pod sp. zn. 8
Sžfk 54/2017 prerušuje.
Najvyšší súd Slovenskej republiky predkladá Súdnemu dvoru Európskej únie 
na rozhodnutie nasledujúce prejudiciálne otázky :
1. Uplatnia sa ustanovenia smernice Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 
o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských 
spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch, zmenenej 
smernicou Rady 2003/123/ES z 22. decembra 2003 na vyrubovacie konanie, 
o aké sa jedná vo veci samej, v ktorom správca dane vyrubil dodatočným 
platobným výmerom daňovému subjektu rozdiel dane z príjmov vyberanej 
zrážkou za zdaňovacie obdobie 2003, teda za obdobie pred vstupom 
Slovenskej republiky do Európskej únie, hoci rozhodnutie bolo vydané po 
vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie.
2 8 Sžfk 54/2017
2. Ak je odpoveď na prvú otázku kladná, je v súlade s článkom 1 ods. 2 
smernice Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania 
uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností 
v rozličných členských štátoch, zmenenej smernicou Rady 2003/123/ES 
z 22. decembra 2003 situácia, o akú sa jedná vo veci samej, ak štát (Finančné 
riaditeľstvo Slovenskej republiky) vyrubí daňovému subjektu dodatočným 
platobným výmerom rozdiel dane z príjmov vyberanej zrážkou s poukazom 
na zákaz zneužívania daňového režimu, keď sám štát udelí ako väčšinový 
akcionár tohto daňového subjektu súhlas na konanie, ktoré následne označí 
ako zákaz zneužívania daňového režimu?
Odôvodnenie
I.
1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania podáva Najvyšší súd Slovenskej 
republiky vo veci výkladu smernice Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme 
zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností 
v rozličných členských štátoch, zmenenej smernicou Rady 2003/123/ES z 22. decembra 2003 
(ďalej aj ako „smernica 90/435“).
2. Tento návrh podáva Najvyšší súd Slovenskej republiky v rámci rozhodovania 
o kasačnej sťažnosti proti rozsudku Krajského súdu v Bratislave z 03. mája 2017 č. k. 
6 S 34/2016-270, ktorým Krajský súd v Bratislave zamietol žalobu, ktorou sa žalobca 
(spoločnosť Slovenský plynárenský priemysel, a.s.) domáha zrušenia rozhodnutia žalovaného 
orgánu verejnej správy (Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky) zo dňa 21. decembra 
2015 č. 1799721/2015, ktorým žalovaný orgán verejnej správy potvrdil rozhodnutie 
Daňového úradu pre vybrané daňové úrady - dodatočný platobný výmer, ktorým Daňový 
úrad pre vybrané daňové subjekty podľa ustanovenia § 44 ods. 6 písm. b) bod 2 a ustanovenia 
§ 45 ods. 3 zákona č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave 
územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej aj ako „zákon č. 511/1992 
Zb.“) v nadväznosti na ustanovenie § 43 ods. 12 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v
3 8 Sžfk 54/2017
znení neskorších predpisov (ďalej aj ako „zákon č. 595/2003 Z. z.“) vyrubil žalobcovi za 
zdaňovacie obdobie 2003 rozdiel dane z príjmov vyberanej zrážkou v sume 15.435.195,94 
Eur z dôvodu, že podľa jeho zistení žalobca nezrazil a neodviedol daň z príjmov vyberanú 
zrážkou z príjmu vyplatenému holandskému akcionárovi žalobcu - spoločnosti Slovák Gas 
Holding B.V., ktorý bol v skutočnosti určený pôvodnému nemeckému akcionárovi žalobcu - 
spoločnosti Ruhrgas Mittel - und Osteuropa GmbH a francúzskemu akcionárovi žalobcu - 
spoločnosti G.D.F. Investissements 2SA, a tým porušil ustanovenie § 52 zákona č. 366/1999 
Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov (ďalej aj ako „zákon č. 366/1999 Z. 
z.“), ktorý stanovuje povinnosti platiteľa dane v súvislosti s vyberaním dane zrážkou.
II.
4. Podľa ustanovenia § 36 ods. 2 písm. c) 1 zákona č. 366/1999 Z. z. na dividendy 
plynúce daňovníkovi s obmedzenou daňovou povinnosťou sa uplatňuje osobitná sadzba dane 
vyberanej zrážkou vo výške 15 %.
5. Podľa ustanovenia § 36 ods. 5 zákona č. 366/1999 Z. z. ak plynú dividendy a 
podiely na zisku od obchodnej spoločnosti alebo od družstva právnickej osobe, ktorá má 
najmenej 25% podiel na základnom imaní týchto spoločností, základ dane pre osobitnú 
sadzbu dane podľa odseku 2 písm. c) sa znižuje o sumu týchto prijatých zdanených príjmov.
6. Podľa ustanovenia § 52 ods. 1 zákona č. 366/1999 Z. z. daň je vyberaná zrážkou 
z tých príjmov, na ktoré sa vzťahuje osobitná sadzba dane (§ 36). Zrážku je povinný vykonať 
platiteľ dane, ktorý má sídlo alebo bydlisko na území Slovenskej republiky, a zahraničný 
platiteľ dane (§ 56) pri výplate, poukázaní alebo pri pripísaní úhrady v prospech daňovníka. 
Pri štátnych dlhopisoch a štátnych pokladničných poukážkach sa prednostne uplatní spôsob 
vyberania dane podľa podmienok emisie, ak sú tieto určené. Pri výnosoch z cenných papierov 
plynúcich príjemcovi od investičných (správcovských) spoločností a od investičných fondov 
sa daň vyberá aj v prípade, ak výnos nebol vyplatený, a to najneskôr v termíne do 30. júna 
roka, ktorý nasleduje po zdaňovacom období, za ktorý je vykázaný základ dane podľa § 36 
ods. 4. V prípade, ak dividendy neboli vyplatené, poukázané alebo pripísané do termínu
4 8 Sžfk 54/2017
najneskoršieho dňa ich splatnosti podľa osobitného predpisu, považuje sa za deň pripísania 
úhrady v prospech daňovníka tento najneskorší termín splatnosti. Za podiely na zisku alebo 
výnosy z akcií sa na účely tohto zákona nepovažujú sumy použité zo zisku po zdanení 
na zvýšenie vkladu spoločníka z majetku prevyšujúceho základné imanie spoločnosti s 
ručením obmedzeným alebo akciovej spoločnosti. Pri znížení základného imania a následnej 
výplate takto použitého zisku sa zrazí daň podľa sadzby uvedenej v § 36 ods. 2 písm. c), 
pričom ako prvé sú na účely tohto zákona zdaňované vklady uskutočnené z majetku 
spoločnosti, ktorý prevyšoval základné imanie.
7. Podľa ustanovenia § 52 ods. 2 zákona č. 366/1999 Z. z. platiteľ dane je povinný 
zrazenú daň odviesť správcovi dane najneskôr do pätnásteho dňa každého mesiaca 
za predchádzajúci kalendárny mesiac. Zrážka dane sa vykonáva zo sumy úhrady alebo 
pripísania dlžnej sumy v prospech daňovníka. Za úhradu je považované aj nepeňažné plnenie. 
Túto skutočnosť, ktorá sa dotýka len daňovníkov uvedených v § 2 ods. 3 a § 17 ods. 3, je 
súčasne povinný oznámiť správcovi dane, ak správca dane na žiadosť platiteľa dane neurčí 
inak.
8. Podľa ustanovenia § 52 ods. 3 zákona č. 366/1999 Z. z. ak platiteľ dane nevykoná 
zrážku dane alebo zrazenú daň včas neodvedie, bude sa od neho vymáhať rovnako ako ním 
nezaplatená daň. Podobne sa postupuje, ak platiteľ dane nezrazí daň v správnej výške.
9. Podľa ustanovenia § 57 ods. 1 zákona č. 366/1999 Z. z. ustanovenia tohto zákona sa 
nepoužijú, ak medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, ustanovuje inak.
10. Podľa ustanovenia § 45 ods. 1 zákona č. 511/1992 Zb. ak tento zákon alebo 
osobitný zákon neustanovuje inak, nemožno vyrubiť daň ani rozdiel dane alebo priznať nárok 
na vrátenie nadmerného odpočtu alebo vrátenie dane po uplynutí piatich rokov od konca roka, 
v ktorom vznikla povinnosť podať daňové priznanie alebo hlásenie alebo v ktorom bol 
daňový subjekt povinný daň zaplatiť bez povinnosti podať daňové priznanie alebo hlásenie, 
alebo v ktorom daňovému subjektu vznikol nárok na vrátenie nadmerného odpočtu alebo 
nárok na vrátenie dane; ak ide o daňový subjekt, ktorý si uplatňuje odpočítanie daňovej straty
5 8 Sžfk 54/2017
podľa osobitného predpisu, (§ 30 ZDP) nemožno vyrubiť daň ani rozdiel dane po uplynutí 
siedmich rokov od konca roka, v ktorom vznikla povinnosť podať daňové priznanie, v ktorom 
bola táto daňová strata vykázaná.
11. Podľa ustanovenia § 45 ods. 3 zákona č. 511/1992 Zb. pri uplatnení 
medzinárodných zmlúv v oblasti daní, ktorými je Slovenská republika viazaná, možno 
daňovému subjektu vyrubiť daň alebo rozdiel dane alebo priznať nárok na vrátenie 
nadmerného odpočtu alebo vrátenie dane najneskôr do desiatich rokov od konca roka, v 
ktorom vznikla povinnosť podať daňové priznanie alebo hlásenie, alebo v ktorom bol daňový 
subjekt povinný daň zaplatiť bez povinnosti podať daňové priznanie alebo hlásenie, alebo v 
ktorom daňovému subjektu vznikol nárok na vrátenie nadmerného odpočtu, alebo nárok na 
vrátenie dane; v týchto prípadoch sa nepoužijú ustanovenia odsekov 1 a 2.
12. Podľa ustanovenia § 29 ods. 1 zákona č. 511/1992 Zb. dokazovanie vykonáva 
správca daní, ktorý vedie daňové konanie.
13. Podľa ustanovenia § 29 ods. 2 zákona č. 511/1992 Zb. správca dane dbá, aby 
skutočnosti rozhodujúce pre určenie daňovej povinnosti boli zistené čo najúplnejšie a nie je 
pri tom viazaný iba návrhmi daňových subjektov.
14. Podľa ustanovenia § 29 ods. 4 zákona č. 511/1992 Zb. ako dôkaz možno použiť 
všetky prostriedky, ktorými možno zistiť a objasniť skutočnosti rozhodujúce pre správne 
určenie daňovej povinnosti a ktoré nie sú získané v rozpore so všeobecne záväznými 
právnymi predpismi. Ide najmä o rôzne podania daňových subjektov (priznania, hlásenia, 
odpovede na výzvy správcu dane a pod.), o svedecké výpovede, znalecké posudky a iné 
listiny, protokoly o daňových kontrolách, zápisnice o miestnom zisťovaní a ohliadke, povinné 
záznamy vedené daňovými subjektmi a dokladmi k nim.
15. Podľa ustanovenia § 29 ods. 8 zákona č. 511/1992 Zb. daňový subjekt preukazuje 
skutočnosti, ktoré majú vplyv na správne určenie dane a skutočnosti, ktoré je povinný 
uvádzať v priznaní, hlásení a vyúčtovaní, alebo na ktorých preukázanie bol vyzvaný 
správcom dane v priebehu daňového konania, ako aj vierohodnosť, správnosť alebo úplnosť
6 8 Sžfk 54/2017
povinných evidencií, alebo záznamov vedených daňovým subjektom.
16. Podľa ustanovenia § 3 ods. 6 zákona č. 563/2009 Z. z. platného v čase vydanie 
napadnutého rozhodnutia, pri uplatňovaní osobitných predpisov pri správe daní sa berie 
do úvahy skutočný obsah právneho úkonu alebo inej skutočnosti rozhodujúcej pre zistenie, 
vyrubenie alebo vybratie dane. Na právny úkon alebo inú skutočnosť rozhodujúcu pre 
zistenie, vyrubenie alebo vybratie dane, ktoré nemajú ekonomické opodstatnenie a ktorých 
výsledkom je účelové obchádzanie daňovej povinnosti alebo získanie takého daňového 
zvýhodnenia, na ktoré by inak nebol daňový subjekt oprávnený, alebo ktorých výsledkom je 
účelové zníženie daňovej povinnosti, sa pri správe daní neprihliada.
17. Podľa ustanovenia § 2 ods. 6 zákona č. 511/1992 Z. z., ktorý platil v čase 
pôvodného vyrubovacieho a odvolacieho konania, pri uplatňovaní daňových predpisov v 
daňovom konaní sa berie do úvahy vždy skutočný obsah právneho úkonu alebo inej 
skutočnosti rozhodujúcej pre určenie alebo vybratie dane.
18. Podľa ustanovenia § 22 ods. 1 písm. d) bod 4 zákona č. 366/1999 Z. z. prímy 
s podielom na zisku (dividend ) sú príjmom plynúcom daňovníkovi s obmedzenou daňovou 
povinnosťou zo zdroja na území Slovenskej republiky a zároveň podľa § 36 ods. 2 písm. c) 
bod 1 uvedeného zákona sa na dividendy plynúce nerezidentovi uplatňuje osobitná sadzba 
dane vyberanej zrážkou vo výške 15 %.
19. Podľa článku 10 ods. 3 Zmluvy uzatvorenej medzi Československou socialistickou 
republikou a Holandským kráľovstvom o zamedzení dvojakého zdanenia a zabránení 
daňovému úniku v odbore daní z príjmu a z majetku z 04.03.1974, ktorá bola publikovaná 
v Zbierke zákonov SR (ďalej aj ako „Zmluva s Holandskom”) dividendy vyplácané 
spoločnosťou, ktorá má sídlo v jednom z oboch štátov, osobe, ktorá má bydlisko alebo sídlo 
v druhom štáte, sa môžu zdaniť v tomto druhom štáte.
20. Podľa článku 10 ods. 2 Zmluvy s Holandskom, jednako tieto dividendy sa môžu 
zdaniť v štáte, v ktorom má sídlo spoločnosť, ktorá ich vypláca, a to podľa zákonov tohto
7 8 Sžfk 54/2017
štátu. Takto určená daň však nemôže presiahnuť 10 % hrubej sumy dividend.
21. Podľa článku 10 ods. 3 Zmluvy s Holandskom, štát, v ktorom má sídlo spoločnosť 
vyplácajúca dividendy, nezdaní bez ohľadu na ustanovenie odseku 2 dividendy vyplácané 
touto spoločnosťou spoločnosti, ktorej majetok je úplne alebo čiastočne rozdelený na akcie a 
ktorá má sídlo v druhom štáte a vlastní priamo najmenej 25 % majetku spoločnosti 
vyplácajúcej dividendy.
22. Podľa článku 10 ods. 1 Zmluvy medzi Československou socialistickou republikou 
a Spolkovou republikou Nemecko o zamedzení dvojakého zdanenia v odbore daní z príjmu 
a z majetku z 19.12.1980, publikovanej v Zbierke zákonov SR (ďalej aj ako „Zmluva 
s Nemeckom”) dividendy vyplácané spoločnosťou, ktorá má sídlo v jednom zmluvnom štáte 
(Slovensko), osobe majúcej bydlisko alebo sídlo v druhom zmluvnom štáte (Nemecko), môžu 
sa zdaniť v tomto druhom štáte (Nemecko).
23. Podľa článku 10 ods. 2 Zmluvy s Nemeckom, tieto dividendy sa však môžu zdaniť 
zmluvnom štáte, v ktorom má sídlo spoločnosť, ktorá ich vypláca (Slovensko), a to podľa 
zákonov tohto štátu. Takto ustanovená daň však nesmie presiahnuť :
a) 5 % hrubej sumy dividend, ak príjemcom je spoločnosť, ktorá vlastní priamo 
najmenej 25 % majetku spoločnosti vyplácajúcej dividendy;
b) 15 % hrubej sumy dividend vo všetkých ostatných prípadoch.
24. Podľa článku 10 ods. 1 Zmluvy medzi vládou Československej socialistickej 
republiky a vládou Francúzskej republiky o zamedzení dvojakého zdanenia v odbore daní 
z príjmu z 01.06.1975, publikovanej v Zbierke zákonov SR (ďalej len „Zmluva 
s Francúzskom”) dividendy vyplácané spoločnosťou, ktorá má domicil v jednom zmluvnom 
štáte (Slovensko), osobe majúcej domicil v druhom zmluvnom štáte (Francúzsko), podliehajú 
zdaneniu v tomto druhom, štáte (Francúzsko).
25. Podľa článku 10 ods. 2 Zmluvy s Francúzskom tieto dividendy sa však môžu
8 8 Sžfk 54/2017
zdaniť v zmluvnom štáte, v ktorom má svoj domicil spoločnosť, ktorá ich vypláca 
(Slovensko), a to podľa zákonov tohto štátu. Takto určená daň nemôže však presiahnuť 10 % 
hrubej sumy dividend.
III.
26. Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty vykonal u žalobcu (spoločnosť 
Slovenský plynárenský priemysel, a.s.) daňovú kontrolu dane z príjmov vyberanej zrážkou za 
zdaňovacie obdobie 2003, o výsledku ktorej vyhotovil protokol č. 500/323/1491/10/Reh zo 
dňa 22. januára 2010. Protokol bol spolu s výzvou na vyjadrenie sa k zisteniam uvedeným v 
ňom doručený žalobcovi, na čo žalobca doručil dňa 04. februára 2010 svoje vyjadrenie, na 
základe ktorého bol vypracovaný dodatok č. 1/2010 k protokolu. Prerokovaním protokolu so 
žalobcom dňa 12.febrára 2010 bola daňová kontrola ukončená a dňom nasledujúcim po dni 
prerokovania protokolu začalo vyrubovacie konanie. Daňový úrad pre vybrané daňové 
subjekty kontrolou predložených dokladov zistil nasledovné skutočnosti, ktoré neskôr 
premietol do protokolu a preskúmavaného rozhodnutia.
27. Na základe rozhodnutia Vlády Slovenskej republiky zo dňa 14. marca 2002 došlo 
k priamemu predaju 49% dočasnej majetkovej účasti Fondu národného majetku Slovenskej 
republiky (žalobcu), a to v prospech zahraničných investorov z Nemecka a Francúzska. Dňa 
20. decembra 2002 nastala zmena v štruktúre zahraničných akcionárov žalobcu a v zozname 
akcionárov žalobcu bola zapísaná zmena na spoločnosti Ruhrgas Mittel - und Osteuropa 
GmbH a G.D.F. Investissements 2SA. Išlo o dcérske spoločnosti pôvodných zahraničných 
akcionárov žalobcu. Dňa 10. februára 2003 tieto spoločnosti založili podľa holandského práva 
spoločnosť Slovák Gas Holding B.V. so sídlom v Holandsku. Následne dňa 11. februára 2003 
spoločnosti Ruhrgas Mittel - und Osteuropa GmbH a G.D.F. Investissements 2SA požiadali 
predstavenstvo žalobcu o schválenie prevodu akcií žalobcu v ich vlastníctve na spoločnosť 
Slovák Gas Holding B.V.. Na mimoriadnom valnom zhromaždení žalobcu konanom dňa 21. 
marca 2003 bol schválený prevod akcií žalobcu, ktorých vlastníkmi boli v tom čase 
spoločnosti Ruhrgas Mittel - und Osteuropa GmbH a G.D.F. Investissements 2SA. Tento 
prevod akcií žalobcu bol uskutočnený dňa 29. mája 2003 a akcie boli prevedené na 
nadobúdateľa - holandskú holdingovú spoločnosť Slovák Gas Holding B.V..
9 8 Sžfk 54/2017
28. Na riadnom valnom zhromaždení žalobcu, ktoré sa konalo dňa 16. júna 2003 bolo 
rozhodnuté o rozdelení dividend akcionárom za rok 2002. Dividendy na vyplatenie 
predstavovali sumu 7.591.647.939,55,- Sk. Z toho 51% podiel z celkovej sumy dividend 
tvoril podiel pre akcionára Fond národného majetku Slovenskej republiky a 49% podiel z 
celkovej sumy dividend tvoril podiel pre akcionára - holandskú spoločnosť Slovák Gas 
Holding B.Y.. Suma vo výške 3.719.907.231,94,- Sk zodpovedajúca plnej výške podielu 
(49%) bola vyplatená na účet spoločnosti Slovák Gas Holding B.V.. a žalobca dokladom č. 
77002906 zo dňa 19 júna 2003 zaúčtoval úhradu dividend tejto spoločnosti. Z takto 
vyplatenej dividendy spoločnosti Slovák Gas Holding B.V. žalobca nezrazil a neodviedol daň 
z príjmov vyberanú zrážkou. Pri zdaňovaní dividend vyplatených spoločnosti Slovák Gas 
Holding B.V. žalobca automaticky uplatnil Zmluvu s Holandskom a dividendy plynúce 
spoločnosti Slovák Gas Holding B.V. nezdanil s odkazom na ustanovenie čl. 10 ods. 3 
uvedenej zmluvy. Spoločnosť Slovák Gas Holding B.V. dividendy vo výške 87.954.446,46 
Eur prijala na svoj účet dňa 25.júna 2003. Dňa 28. júla 2003 boli uzavreté dve zmluvy o 
pôžičke spolu na 87.800.000 Eur medzi spoločnosťou Slovák Gas Holding B.V. a 
spoločnosťami Ruhrgas Mittel - und Osteuropa GmbH a G.D.F. Investissements 2SA 
(pôžičky boli poskytnuté dňa 01. augusta 2003). Dňa 28. novembra 2003, t.j. dva dni pred 
dňom splatnosti pôžičiek, na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Slovák Gas 
Holding B.V. bolo rozhodnuté, že obom akcionárom budú vyplatené zálohy na dividendy z 
roku 2003 - každému akcionárovi v sume 44.150.000 Eur. Pohľadávky každého akcionára 
spoločnosti Slovák Gas Holding B.V. vyplývajúce z nároku na zálohu na dividendy boli 
vyrovnané započítaním záväzku z nezaplatenej istiny poskytnutej pôžičky a nesplatenej časti 
úrokov. Započítame pohľadávok a záväzkov sa uskutočnilo v termíne splatnosti pôžičky, t.j. 
do 30. novembra 2003.
IV.
29. S prihliadnutím na vyššie uvedené a osobitosti prejednávanej a rozhodovanej veci 
dospel Najvyšší súd Slovenskej republiky k presvdčeniu, že pre vydanie rozhodnutia vo veci 
samej je potrebné aby Súdny dvor Európskej únie rozhodol o nasledovných prejudiciálnych 
otázkach:
10 8 Sžfk 54/2017
1. Uplatnia sa ustanovenia smernice Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom 
systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych 
spoločností v rozličných členských štátoch, zmenenej smernicou Rady 
2003/123/ES z 22. decembra 2003 na vyrubovacie konanie, o aké sa jedná vo veci 
samej, v ktorom správca dane vyrubil dodatočným platobným výmerom daňovému 
subjektu rozdiel dane z príjmov vyberanej zrážkou za zdaňovacie obdobie 2003, 
teda za obdobie pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie, hoci 
rozhodnutie bolo vydané po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie?
2. Ak je odpoveď na prvú otázku kladná, je v súlade s článkom 1 ods. 2 smernice 
Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom 
v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských 
štátoch, zmenenej smernicou Rady 2003/123/ES z 22. decembra 2003 situácia, 
o akú sa jedná vo veci samej, ak štát (Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky) 
vyrubí daňovému subjektu dodatočným platobným výmerom rozdiel dane z 
príjmov vyberanej zrážkou s poukazom na zákaz zneužívania daňového režimu, 
keď sám štát udelí ako väčšinový akcionár tohto daňového subjektu súhlas na 
konanie, ktoré následne označí ako zákaz zneužívania daňového režimu?
a preto vec vedenú na Najvyššom súde Slovenskej republiky pod sp. zn. 8 Sžfk 
54/2017 podľa ustanovenia § 100 ods. 1 písm. c) Správneho súdneho poriadku prerušil.
30. Senát Najvyššieho súdu Slovenskej republiky v danej veci rozhodol pomerom 
hlasov 3:0 (§ 3 ods. 9 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých 
zákonov v znení účinnom od 1. mája 2011).
Poučenie: Proti tomuto uzneseniu n i e j e prípustný opravný prostriedok.
V Bratislave 28. novembra 2019
Mgr. Peter M e 1 i c h e r, v.r.
predseda senátu
JUDr. Jaroslava F ú r o v á, v.r.
členka senátu
11 8 Sžfk 54/2017
JUDr. Erika Šobichová, v.r.
členka senátu
Za správnosť vyhotovenia: 
Janka Lužová