Order — ECLI:EU:C:2019:304
Date: 2019-04-11
Language of the case: Croatian
Court formation: Sixth Chamber
Subject matter: Anti-discrimination;Non-discrimination on grounds of nationality
Procedure: Reference for a preliminary ruling - inadmissible
Origin: Croatia

Anonimizirana verzija
C-657/l8 - 1
Predmet C-657/18
Datum podnošenja:
19. listopada 2018.
Sud koji je uputio zahtjev:
Općinski sud u Novom Zagrebu (Hrvatska)
Datum odluke kojom se upućuje zahtjev:
9. listopada 2018.
Ovrhovoditelj:
Hrvatska radiotelevizija
Ovršenik:
TY
[OMISSIS]
Zahtjev za pokretanje prethodnog postupka radi donoenja odluke o
prethodnom pitanju i Zahtjev za tumačenjem obrazloženja presude Suda
Europske unije broj C-4841J5 i C-55JIJ5 u predmetu nacionalnog suda koji se
vodi pod poslovnim brojem Povrv-20321J7
Prethodno se zaht[i)jeva zaštita osobnih podataka ovršenika TY kao stranke
glavnog postupka.
Autor zahtjeva:
Temeljem članka 19. stav[ka] 3. točk[e] (b) Ugovora o Europskoj uniji i članka
267. Ugovora o funkcioniranju Europske unije nacionalni sud Općinski sud u
Novom Zagrebu [OMISSIS] podnosi zahtjev za prethodni postupak radi
ujednačenog tumačenja i primjene prava u Uniji kao i zahtjev za tumačenje
ZAHTJEV ZA PRETHODNU ODLUKU OD 9. 10. 2018. - PREDMET C-657118
presude Suda Europske umje broj C-484/15 1 C-551115 u predmetu Povrv-
2032/17.
Općinski sud u Novom Zagrebu kao nacionalni sud [OMISSIS] obraća se naslovu
sa zahtjevom za pokretanjem postupka i donošenje odluke o prethodnom pitanju,
u cilju osiguranja jedinstvene primjene prava EU u svim državama članicama i
očuvanja načela ravnopravnosti i jednakosti građana u primjeni prava EU u
predmetu suda koji se vodi pod poslovni[m] broj[em] Povrv-2032/2017.
Temeljem članka 94. Statuta [S]uda i Preporuka namijenjenih nacionalnim
sudovima koji se odnose na pokretanje prethodnog postupka, nacionalni sud
Općinski sud u Novom Zagrebu [OMISSIS] obrazlaže svoj zahtjev slijedećim
razlozima:
1. Saeti prikaz spora i relevantnih činjenica koje je utvrdio nacionalni sud u
predmetu nacionalnog suda pod poslovnim brojem Povrv-2032/17
Stranke glavnog postupka su ovrhovoditelj Hrvatska radiotelevizija[,] javna
ustanova, [OMISSIS] Zagreb [OMISSIS] protiv ovršenika TY iz
Zagreba[OMISSIS]. Dana 16. prosinca 2016. g. pokrenut je ovršni postupak sa
Prijedlogom za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave, istog dana 16. prosinca
2016. g. [j]avni bilježnik [OMISSIS] donosi Rješenje o ovrsi na temelju
vjerodostojne isprave kojim nalaže ovršeniku da u [OR. 1.] roku od 8 dana namiri
tražbinu iz prijedloga i troškove postupka. Tražbina se odnosi na potraživanje
isplate pristojbe temeljem Zakona o hrvatskoj radioteleviziji. Prijedlog je zajedno
sa Rješenjem o ovrsi dostavljen ovršeniku dana 09. veljače 2017. godine. Na
Rješenje o ovrsi ovršenik je uložio pravodoban prigovor kojim osporava osnov i
visinu potraživanja i ističe prigovor zastare.
Ovaj sud je bez upuštanja u raspravljanje o glavnom zahtjevu, dana 22. svibnja
2017. g. donio a limine Rješenje kojim odbacuje prijedlog za ovrhu i ukida
Rješenje o ovrsi javnog bilježnika [OMISSIS] pod posl. br. Ovrv-11842/l6 od 16.
prosinca 2016. g. Sud obrazlaže svoju odluk[u], citirano:
"Prema presud[amaJ Suda Europske unije broj C-484/l5 i C-551/l5 javni
bilježnici u Hrvatskoj, kada postupaju u ovršnim postupcima na temelju
"vjerodostojne isprave", ne mogu se smatrati sudom u smislu Uredbe o
Europskom nalogu za izvršenje, a ni za potrebe primjene Uredbe o [nadležnosti,]
priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima. Osim
toga, u presudama se navodi da poštovanje načela uzajamnog povjerenja među
državama članicama u području suradnje u građanskim i trgovačkim stvarima
zahtijeva da sudske odluke nacionalnih tijela države članice čije se izvršenje traži
u drugoj državi članici, moraju biti donesen[ e] u sudskom postupku koji nudi
jamstva neovisnosti i nepristranosti te poštovanj [e] načela kontradiktornosti
postupka. Dakle, postupak koji prethodi donošenju rješenja o ovrsi nije
kontradiktoran postupak i ta odluka nije donesena od strane suda već javnog
bilježnika koji se, kako je već naprijed navedeno, ne može smatrati sudom. To
2
HRVATSKA RADIOTELEVIZIJA
dovodi do zaključka ovaj sud daje citirano rješenje donijelo apsolutno nenadležno
tijelo, te se stoga imaju primijeniti pravila o apsolutnoj nenadležnosti. Posljedice
toga su da sud ne može prihvatiti radnje koje je donijelo apsolutno nenadležno
tijelo, slijedom toga se ne može nastaviti postupak povodom prigovora izjavljenog
na rješenje o ovrsi. Dakle, ono što je od početka nevaljano ne može tijekom
postupka postati pravovaljano, odnosno konvalidirati, jer bi se time narušilo
načelo ravnopravnosti stranaka u postupku."
Osim toga u obrazloženju sud se poziva i na primjenu nacionalnog zakonodavstva
i to na odredbu članka 281. Ovršnog zakona jer prijedlog smatra neurednim, a po
navedenoj odredbi, dužnost javnog bilježnika je da neuredan prijedlog proslijedi
[OMISSIS] sudu na odlučivanje, što nije učinjeno.
Protiv citirane odluke uložena je žalba i nacionalni Županijski sud u Puli kao viši
sud, po žalbi ovrhovoditelja Hrvatska radiotelevizija[,] javna ustanova[,] Zagreb,
[OMISSISlie donio odluku kojom ukida rješenje Općinskog suda u Novom
Zagrebu i predmet vraća na ponovno odlučivanje.
Županijski sud u Puli obrazlaže svoju odluku:
"Pravodobnom i dopuštenom žalbom to rješenje pobija ovrhovoditelj ica iz svih
zakonom propisanih žalbenih razloga smatrajući kako je pozivanje
prvostupanjskog suda na europsko zakonodavstvo i odluke Suda Europske unije u
cijelosti pogrešno s obzirom na to da se uredbe na koje se sud poziva primjenjuju
u slučaju prekogranične naplate na temelju ovršnih naslova u drugoj državi
članici, što ovdje očito nije slučaj pa se sud bespredmetno poziva na navedene
odluke i uredbe. U konkretnom slučaju ovršenik (TY) državljanin Republike
Hrvatske gdje (u Zagrebu) ima i opće-mjesnu nadležnost (prebivalište i boravište),
pa se prvostupanjski sud neosnovano pozvao na presude Suda Europske unije koje
se u ovome slučaju nikako ne mogu primijeniti jer se jednostavno radi o
neusporedivim predmetima."
Dakle, Županijski sud u Puli smatra da se postupak ima nastaviti pred sudom po
pravilima parničnog postupka uvažavajući rješenje o ovrsi javnog bilježnika i
nastale troškove tog postupka.[OMISSIS] [OR. 2.]
Premetni spor je nesporno građansko pravne naravi, dok su odluke ovog suda i
Županijskog suda u Puli procesne odluke koje se temelje na primjeni procesnog
prava bez ulaženja u meritum spora. U navedenim odlukama nacionalnih sudova
izražena su različita pravna stajališta u pogledu nadležnosti javnih bilježnika u
donošenju ovršnih naslova.
2. Sadržaj nacionalnih odredbi koje se mogu primijeniti u predmetu i
relevantna nacionalna sudska praksa
Sporna je odredba članka 1. Ovršnog zakona (objavljen u Narodnim novinama
112112, 25/13, 93114, 55116, 73/17) nacionalnog zakona koja daje ovlast javnim
3
ZAHTJEV ZA PRETHODNU ODLUKU OD 9. 10. 2018. - PREDMET C-6S7/18
bilježnicima da provode prisilno ostvarenje tražbine na temelju "vjerodostojne
isprave", donošenjem rješenja o ovrsi, kao ovršnog naslova, bez izričitog pristanka
ovršenika. Dakle, sporno je pitanje nadležnosti javnih bilježnika u navedenom
predmetu građansko-pravne naravi, pa se sud nije upuštao u meritum stvari.
Prvostupanjski sud je zauzeo pravno stajalište da se obrazloženje i tumačenje
presude Suda Europske unije pod broj C-484115 i C-551115 ima značaj na
domicilno pravo i primijenio je navedenu sudsku praksu i tumačenje [S]uda
Europske unije na konkretan slučaj u postupku suda pod poslovnim brojem Povrv-
2032/17. Za razliku od pravnog stajališta iznesenog u obrazloženju odluke
prvostupanjskog suda, viši sud Županijski sud u Puli smatra da se u konkretnom
slučaju ne može primijeniti pravno stajalište Suda Europske unije odnosno daje to
pravno stajalište vezano isključivo za primjenu Uredbe o europskom nalogu za
izvršenje i Uredbe o priznanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i
trgovačkim stvarima.
Prethodno citirana praksa sudova je istovjetna u brojnim predmetima te je donesen
veći broj odluka sa identičnim pravnim stajalištima (predmet Povrv-57/18, Povrv-
411118, Povrv- 383117).
U prilogu se dostavljaju preslike odluka iz predmeta Povrv-57118, Povrv-411/18 i
Povrv-383117 kao sudske prakse u prilogu označeno brojevima 7-15 te se
dostavlja dokumentacija iz glavnog predmeta Povrv-2032/17 u prilogu označeno
brojevima 1-6.
3. Prikaz razloga koji su naveli sud koji je uputio zahtjev da se zapita o
tumačenju ili valjanosti određenih odredba prava Unije kao i pojašnjenje
veze koja po mišljenju suda postoji između tih odredbi i nacionalnih prava
primjenjivog u glavnom postupku
Zahtjev za donošenje odluke o prethodnom pitanju sastoji se u cilju osiguranja
jedinstvene primjene prava EU u svim državama članicama i očuvanja načela
ravnopravnosti i jednakosti građana u primjeni prava EU, kao i ujednačavanje
prakse nacionalnog suda u primjeni pravne stečevine Europske unije.
Odredbom čl. 6. toč. 1. Europske [k]onvencije [za zaštitu] [OMISSIS] ljudskih
prava i temelj[nih] sloboda priznato je pojedinačno pravo da u građanskim i
kaznenim stvarima sudi zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud,
pravično, javno i u razumnom roku. Člankom 18. Ugovora o Europskoj uniji i
Ugovora o funkcioniranju Europske unije je propisano da unutar područja
primjene ugovora i ne dovodeći u pitanje bilo koju njihovu posebnu odredbu,
zabranjena je svaka diskriminacija na temelju državljanstva. Ovaj sud smatra da
su u konkretnom slučaju diskriminirani građani Republike Hrvatske u odnosu na
ostale državljane članica Europske unije što proizlazi iz citiranih presuda suda
Europske unije C~484/15 i C-551115. Prema presudi suda Europske unije broj C-
484/15 i C-551115, ovršni naslovi se u drugim članicama [OR. 3.] Europske unije
neće priznati u smislu Uredbe o Europskom nalogu za izvršenje i Uredbe o
4
HRVATSKA RADIOTELEVIZIJA
priznanju izvršenja sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima. Dakle,
nacionalno zakonodavstvo daje ovlast javnim bilježnicima da donose ovršne
naslove, koji se ne priznaju u ostalim državama članicama Europske unije kao
ovršni naslovi, odnosno odluke suda. Iz obrazloženja navedenih presuda jasno
proizlazi da postupak pred javnim bilježnikom ne nudi jamstvo neovisnosti i
nepristranosti i da je lišen načela kontradiktornosti postupka. Sve navedeno
dovodi do neravnopravnosti državljana Republike Hrvatske u odnosu na
državljane ostalih država članica Europske unije i to u mjeri koja dovodi do
diskriminacije. Isključenje načela kontradiktornosti postupka dovodi do
neravnopravnosti stranaka u postupku te su time narušena osnovna načela
poštenog i pravičnog suđenja zajamčena [Europskom k]onvencijom [za
zaštitu][OMISSIS] ljudskih prava i temelj[nih] sloboda.
Konkretno prethodno pitanje glasi:
Da li je odredba nacionalnog zakonodavstva i to odredba članka 1. Ovršnog
zakona (objavljen u NN 112112, 25/13, 93114, 55116 i 73/17), kojom se javnim
bilježnicima daje ovlast da provode prisilno ostvarenje tražbine na temelju
vjerodostojne isprave, donošenjem rješenja o ovrsi, kao ovršnog naslova, bez
izričitog pristanka ovršenika, u skladu sa člankom 6.1. Europske konvencije [za
zaštitu] [OMISSIS] ljudskih prava i temeljnih sloboda i sa člankom 18. Ugovora o
Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije, imajući pri tom u vidu
citirane presude broj C-484115 i C-5511l5 [OMISSIS] [?]
Da li se tumačenje izraženo u presud[ama] Suda Europske unije C-484115 [i] C-
551115 može primijeniti u konkretno izloženom predmetu ovoga suda pod
poslovnim brojem Povrv-2032/17 [OMISSIS] [?]
[OMISSIS]
5