Information;Order — ECLI:EU:C:2019:986
Date: 2019-11-06
Language of the case: Croatian
Court formation: Sixth Chamber
Subject matter: Anti-discrimination;Area of freedom, security and justice;Judicial cooperation in civil matters;Fundamental rights;Non-discrimination on grounds of nationality;Charter of Fundamental Rights
Procedure: Reference for a preliminary ruling;Reference for a preliminary ruling - inadmissible
Origin: Croatia

Vpisano v vpisnik Sodilča
Pod opraviino llevilko -."_.A1.Q~.~o
Trgovački sud u Zagrebu
Hrvatska
Zagreb, Amruševa 2/11
sudac
Mislav Kolakušić
Cour de justice de L'Union europeenne
Greffe de la Cour
Rue du Fort Niedergrunewald
L-2925 Luxembourg
Predmet:
Zahtjev za pokretanje prethodnog postupka radi donošenja odluke o prethodnom
pitanju i Zahtjev za tumačenjem obrazloženja presude Suda Europske unije broj e 484/15 i e
551/15 u predmetu nacionalnog suda koji se vodi pod poslovnim brojem Povrv-171/19
Prethodno se zahtjeva zaštita osobnih podataka ovrhovoditelja i ovršenika kao
stranaka glavnog postupka.
Autor zahtjeva:
Temeljem članka 19. stavak 3. točka (b) Ugovora o Europskoj uniji i članka 267.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Trgovački sud u Zagrebu kao nacionalni sud po
sucu toga suda Mislavu Kolakušiću podnosi zahtjev za prethodni postupak radi ujednačenog
tumačenja i primjene prava u Uniji kao i zahtjev za tumačenje presude Suda Europske unije
broj C 484/15 iC 551/15 u predmetu Povrv-171/19 Trgovačkog suda u Zagrebu (prilog 1).
Sud Europske unije je u presudi u predmetu C-551/15 od 9. ožujka 2017. izrazio
stajalište: "Uredbu br. 1215/2012 treba tumačiti na način da javni bilježnici u Hrvatskoj, kada
postupaju u okviru ovlasti koje su im povjerene nacionalnim pravom u ovršnim postupcima
na temelju "vjerodostojne isprave", nisu obuhvaćeni pojmom "sud" u smislu te uredbe".
Iako je Sud Europske unije jasan i nedvosmislen u stajalištu da javni bilježnici u
Republici Hrvatskoj nisu ovlašteni donositi ovršna rješenja na temelju vjerodostojne isprave,
nastavljeno je s praksom suprotnoj Uredbi br. 1215/2012. Nakon odluke Suda Europske unije
od 9. ožujka 2017., javni bilježnici su donijeli više od 1 milijun ovršnih rješenja.
Republika Hrvatska je od 1. srpnja 2013. ravnopravni član Europske unije čije
institucije osiguravaju jednaki pravni tretman svim građanima i pravnim osobama svih država
članica.
Sudovi u Republici Hrvatskoj različito tumače odluku Suda Europske unije C 551/15
te pretežito smatraju da se ista odnosi isključivo na javnobilježničke ovršne postupke u kojima
je ovršenik strana fizička osoba - državljanin druge države članice Europske Unije.
/
.CURIA GR'FFE
Lux.... bourg
intJie 18. 03. 2019
I
, ~-----~
1
Primjerice, Trgovački sud u Zagrebu, u predmetima Povrv-739/18 i Povrv-2319/18
održao je na snazi snazi platne naloge iz rješenja javnih bilježnika protiv ovršenika domaćih
pravnih osoba.
Nasuprot tome Trgovački sud u Zagrebu u predmetima Povrv-2939/18 i Povrv-
3357/18 odbacio je prijedloge za ovrhu upućene javnim bilježnicima i ukinuo rješenja o ovrsi
javnih bilježnika na temelju vjerodostojnih isprava.
Stajališta i odluke sudova Republike Hrvatske u kojima se utvrđuje različitost u
primjeni prava i Uredbe br. 1215/2012 na građane i pravne osobe Republike Hrvatske u
odnosu na građane i pravne osobe drugih država članica Europske unije na diskriminatorni
način, nisu prihvatljiva ovom Sudu.
Slijedom uvodno navedenog, Trgovački sud u Zagrebu kao nacionalni sud, po sucu
toga Suda, obraća se naslovu sa zahtjevom za pokretanjem postupka i donošenje odluke o
prethodnom pitanju, u cilju osiguranja jedinstvene primjene prava EU u svim državama
članicama i očuvanja načela ravnopravnosti i jednakosti građana i pravnih osoba u primjeni
prava EU u predmetu suda koji se vodi pod poslovnim brojem Povrv-171/19.
S obzirom na neujednačenu primjenu odluke Suda Europske unije ukazuje se nužnim
podnošenje ovog zahtjeva radi utvrđenja jesu li fizičke i pravne osobe Republike Hrvatske
kao pripadnici Europske unije ravnopravni s fizičkim i pravnim osobama ostalih država
članica Europske unije u pogledu primjene prava Europske unije na teritoriju Republike
Hrvatske.
Predlaže se Sudu spajanje i razmatranje ovog Zahtjeva sa Zahtjevom Općinskog suda
u Novom Zagrebu pod poslovnim brojem e 657/18.
Temeljem članka 94. Statuta suda i Preporuka namijenjenih nacionalnim sudovima
koji se odnose na pokretanje prethodnog postupka, nacionalni sud Trgovački sud u Zagrebu,
obrazlaže svoj zahtjev sljedećim razlozima:
I Sažeti prikaz spora i relevantnih činjenica koje je utvrdio nacionalni sud u
predmetu nacionalnog suda pod poslovnim brojem Povrv-171/19
Stranke glavnog postupka su ovrhovoditelj EOS MATRIX d.o.o. Hrvatska, Zagreb,
Horvatova 82, OIB: 76674680107 i ovršenik ENTAZIS d.o.o. Hrvatska, Zagreb, Južna ulica
4. odvojak 6, om: 64721103487. Dana 13. studenog 2018. pokrenut je ovršni postupak
prijedlogom za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave, a 14. studenog 2018. Javni bilježnik
Nikola Tadić, Zagreb, Prilaz Gjure deželića 23, donosi Rješenje o ovrsi na temelju
vjerodostojne isprave OVRV-4045/2018 kojim nalaže ovršeniku da u roku od 8 dana namiri
tražbinu iz prijedloga za ovrhu u iznosu od 1.328,87 kn uvećanu za zakonsku zateznu kamatu
i troškove tog postupka u iznosu od 1.085,00 kn. Tražbina se temelji na Izvodu iz otvorenih
stavaka u kojem je naveden broj računa 501013561422163 i iznos od 1.328,87 kn. U
prijedlogu ovrhovoditelj navodi daje preuzeo tražbinu temeljem Ugovora o cesiji od društva
Hrvatski telekom d.d. bez navođenja oznake Ugovora. Prijedlog je zajedno sa Rješenjem o
ovrsi dostavljen ovršeniku dana 18. studenoga 2018. Na Rješenje o ovrsi ovršenik je uložio
prigovor kojim osporava osnov i visinu potraživanja i ističe prigovor zastare.
"Prema presudi Suda Europske unije broj e 484/15 i e 551/15 javni bilježnici u
Hrvatskoj, kada postupaju u ovršnim postupcima na temelju "vjerodostojne isprave", ne mogu
se smatrati sudom u smislu Uredbe o Europskom nalogu za izvršenje, a ni za potrebe primjene
Uredbe o priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima. Osim
toga, u presudama se navodi da poštovanje načela uzajamnog povjerenja među državama
članicama u području suradnje u građanskim i trgovačkim stvarima zahtijeva da sudske
odluke nacionalnih tijela države članice čije se izvršenje traži u drugoj državi članici, moraju
biti donesena u sudskom postupku koji nudi jamstva neovisnosti i nepristranosti te poštovanju
načela kontradiktornosti postupka. Dakle, postupak koji prethodi donošenju rješenja o ovrsi
nije kontradiktoran postupak i ta odluka nije donesena od strane suda već javnog bilježnika
koji se, kako je već naprijed navedeno, ne može smatrati sudom. To dovodi do zaključka daje
2
citirano rješenje donijelo apsolutno nenadležno tijelo te se stoga imaju primijeniti pravila o
apsolutnoj nenadležnosti. Posljedice toga su da sud ne može prihvatiti radnje koje je donijelo
apsolutno nenadležno tijelo, slijedom toga se ne može nastaviti postupak povodom prigovora
izjavljenog na rješenje o ovrsi. Dakle, ono što je od početka nevaljano ne može tijekom
postupka postati pravovaljano, odnosno konvalidirati, jer bi se time narušilo načelo
ravnopravnosti stranaka u postupku."
II Sadržaj nacionalnih odredbi koje se mogu primijeniti u predmetu i
relevantna nacionalna sudska praksa
Sporna je odredba članka 1. Ovršnog zakona (objavljen u Narodnim novinama 112/12,
25113, 93/14, 55/16, 73/17) nacionalnog zakona koja daje ovlast javnim bilježnicima da
provode prisilno ostvarenje tražbine na temelju "vjerodostojne isprave", donošenjem rješenja
o ovrsi, kao ovršnog naslova, bez izričitog pristanka ovršenika. Dakle, sporno je pitanje
nadležnosti javnih bilježnika u navedenom predmetu građansko-pravne naravi pa se sud nije
upuštao u meritum stvari.
Prvostupanjski sud je zauzeo pravno stajalište da obrazloženje i tumačenje presude
Suda Europske unije pod brojem e 484/15 i e 551115 ima značaj na domicilno pravo i
primijenio je navedenu sudsku praksu i tumačenje suda Europske unije na konkretan slučaj u
postupku suda pod poslovnim brojem Povrv-I71/19.
Sudska praksa:
Općinski sud u Novom Zagrebu u predmetu Povrv-57/18 (prilog 2) odbacio je
prijedlog za ovrhu i ukinuo rješenje o ovrsi javnog bilježnika pozivom na odluku Suda
Europske unije e 551/15 s obrazloženjem: "...postupak koji prethodi donošenju rješenja o
ovrsi nije kontradiktoran postupak i ta odluka nije donesena od strane suda već javnog
bilježnika koji se, kako je već naprijed navedeno, ne može smatrati sudom. To dovodi do
zaključka da je citirano rješenje donijelo apsolutno nenadležno tijelo te se stoga imaju
primijeniti pravila o apsolutnoj nenadležnosti. Posljedice toga su da sud ne može prihvatiti
radnje koje je donijelo apsolutno nenadležno tijelo, slijedom toga se ne može nastaviti
postupak povodom prigovora izjavljenog na rješenje o ovrsi. Dakle, ono što je od početka
nevaljano ne može tijekom postupka postati pravovaljano, odnosno konvaldirati, jer bi se time
narušilo načelo ravnopravnosti stranaka u postupku...".
Suprotno tome, Županijski sud u Puli, rješenjem Gž Ovr-645/2018 (prilog 3) ukida
odluku Povrv-57/18 s obrazloženjem: "...izloženo stajalište prvostupanjskog suda o
nenadležnosti javnih bilježnika u postupcima donošenja rješenja o ovrsi na temelju
vjerodostojne isprave je pogrešno, jer je njihova nadležnost određena odredbama Glave
dvadeset šeste Ovršnog zakona ("Narodne novine", broj: 112/12,25/13,93/14,55/16 i 73/17,
dalje: Ož), pa je javni bilježnik pravilno postupio, kada je suglasno odredbama članka 282.
az, a nakon što je donio rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave, povodom
prigovora ovršenika protiv tog rješenja, spis predmeta radi donošenja odluke u povodu
prigovora proslijedio prvostupanjskom sudu, kao nadležnom sudu. U toj fazi postupka, a kako
se radi o predmetu u kojem ovršenik ima prijavljeno prebivalište u Republici Hrvatskoj, na
području nadležnosti prvostupanjskog suda, postupajući prema odredbi članka 282. stavka 3.
az prvostupanjski je sud povodom prigovora ovršenika trebao sukladno odredbama članaka
57. i 58. az donijeti odgovarajuću odluku, pa time, što je pogrešnom primjenom odredbe
članka 16. ZPP-a odbacio prijedlog za ovrhu i ukinuo u cijelosti rješenje o ovrsi na temelju
vjerodostojne isprave zbog apsolutne nenadležnosti javnog bilježnika, počinio je u žalbi
istaknutu bitnu povredu odredaba postupka iz članka 354. stavka 1. u vezi članaka 16. ZPP i
članka 21. stavka 1.az ..."
Dakle, Županijski sud u Puli smatra da se može održati na snazi dio rješenja javnog
bilježnika kojim se ovršeniku nalaže isplata.
3
Nadalje, Trgovački sud u Zagrebu, u predmetima Povrv-739/18 i Povrv-2319/18
(prilog 4) održao je na snazi snazi platne naloge iz rješenja javnih bilježnika protiv ovršenika
domaćih pravnih osoba.
Nasuprot tome, Trgovački sud u Zagrebu u predmetu Povrv-2939/18 i Povrv-3357/18
(prilog 5) odbacio je prijedloge za ovrhu upućene javnim bilježnicima i ukinuo rješenja o
ovrsi javnih bilježnika na temelju vjerodostojnih isprava pozivom na odluku Suda Europske
unije e 551115 s obrazloženjem: " ...postupak koji prethodi donošenju rješenja o ovrsi nije
kontradiktoran postupak i ta odluka nije donesena od strane suda već javnog bilježnika koji
se, kako je već naprijed navedeno, ne može smatrati sudom. To dovodi do zaključka da je
citirano rješenje donijelo apsolutno nenadležno tijelo, te se stoga imaju primijeniti pravila o
apsolutnoj nenadležnosti. Posljedice toga su da sud ne može prihvatiti radnje koje je donijelo
apsolutno nenadležno tijelo, slijedom toga se ne može nastaviti postupak povodom prigovora
izjavljenog na rješenje o ovrsi. Dakle, ono što je od početka nevaljano ne može tijekom
postupka postati pravovaljano, odnosno konvaldirati, jer bi se time narušilo načelo
ravnopravnosti stranaka u postupku ...".
U navedenim odlukama nacionalnih sudova izražena su različita pravna stajališta u
pogledu nadležnosti javnih bilježnika u donošenju ovršnih naslova.
III Prikaz razloga koji su naveli sud koji je uputio zahtjev da se zapita o
tumačenju ili valjanosti određenih odredba prava Unije kao i pojašnjenje veze koja po
mišljenju suda postoji između tih odredbi i nacionalnih prava primjenjivog u glavnom
postupku
Zahtjev za donošenje odluke o prethodnom pitanju upućuje se s ciljem osiguranja
jedinstvene primjene prava EU u svim državama članicama i očuvanja načela ravnopravnosti i
jednakosti građana u primjeni prava EU, kao i ujednačavanje prakse nacionalnog suda u
primjeni pravne stečevine Europske unije.
Odredbom članka 6. točka 1. Europske Konvencije o zaštiti ljudskih prava i temelja
sloboda priznato je pojedinačno pravo da u građanskim i kaznenim stvarima sudi zakonom
ustanovljeni neovisni i nepristrani sud, pravično, javno i u razumnom roku. Člankom 14.
Konvencije osigurana je zabrana diskriminacije, uživanje prava i sloboda koje su priznate u
ovoj Konvenciji osigurat će se bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi, kao što je spol, rasa,
boja kože, jezik, vjeroispovijed, političko ili drugo mišljenje, nacionalno ili društveno
podrijetlo, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje ili druga okolnost. Člankom 18.
Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije je propisano da unutar
područja primjene ugovora i ne dovodeći u pitanje bilo koju njihovu posebnu odredbu,
zabranjena je svaka diskriminacija na temelju državljanstva. Ovaj sud smatra da su u
konkretnom slučaju diskriminirani građani i pravne osobe Republike Hrvatske u odnosu na
ostale državljane i pravne osobe članica Europske unije što proizlazi iz citiranih presuda suda
Europske unije e 484/15 i e 551/15. Prema presudi suda Europske unije broj e 484/15 i e
551/15, ovršni naslovi se u drugim članicama Europske unije neće priznati u smislu Uredbe o
Europskom nalogu za izvršenje i Uredbe o priznanju izvršenja sudskih odluka u građanskim i
trgovačkim stvarima. Dakle, nacionalno zakonodavstvo daje ovlast javnim bilježnicima da
donose ovršne naslove, koji se ne priznaju u ostalim državama članicama Europske unije kao
ovršni naslovi, odnosno odluke suda. Iz obrazloženja navedenih presuda jasno proizlazi da
postupak pred javnim bilježnikom ne nudi jamstvo neovisnosti i nepristranosti i da je lišen
načela kontradiktornosti postupka. Sve navedeno dovodi do neravnopravnosti fizičkih i
pravnih osoba Republike Hrvatske u odnosu na fizičke i pravne osobe ostalih država članica
Europske unije i to u mjeri koja dovodi do diskriminacije. Isključenje načela kontradiktornosti
postupka dovodi do neravnopravnosti stranaka u postupku te su time narušena osnovna načela
poštenog i pravičnog suđenja zajamčena Konvencijom o zaštiti ljudskih prava i temelju
sloboda.
4
•
Konkretno prethodna pitanja glase:
1. Je li odredba nacionalnog zakonodavstva i to odredba članka 1. Ovršnog
zakona (objavljen u NN 112/12, 25/13, 93/14,55/16 i 73/17), kojom se javnim bilježnicima
daje ovlast da provode prisilno ostvarenje tražbine na temelju vjerodostojne isprave,
donošenjem rješenja o ovrsi, kao ovršnog naslova, bez izričitog pristanka ovršenika
PRAVNE OSOBE OSNOVANE U REPUBLICI HRVATSKOJ, u skladu sa člankom 6.1.
Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda i sa člankom 18. Ugovora o
Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije, imajući pri tom u vidu citirane
presude broj C 484/15 i C 551115.
2. Može li se tumačenje izraženo u presudi Suda Europske unije C 484/15 e
551115primijeniti u konkretno izloženom predmetu ovoga suda pod poslovnim brojem Povrv-
17112019, odnosno treba li Uredbu br. 1215/2012 tumačiti na način da javni bilježnici u
Hrvatskoj, kada postupaju u okviru ovlasti koje su im povjerene nacionalnim pravom u
ovršnim postupcima na temelju "vjerodostojne isprave" u kojoj su ovršenici PRAVNE
OSOBE OSNOVANE U REPUBLICI HRVATSKOJ, nisu obuhvaćeni pojmom "sud" u
smislu te uredbe.
U Zagrebu, 7. ožujka 2019.
Sudac Mislav Kolakušić
e-mail: Mislav.Kolakusic@tszg.pravosudje.hr
adresa:
Trgovački sud u Zagrebu
Republika Hrvatska
sudac Mislav Kolakušić
Zagreb, Amruševa 2/II
U prilogu:
1) dokumentacija iz glavnog predmeta Trgovački sud u Zagrebu Povrv-171/l9 u prilogu
označeno brojevima 1-8,
2) sudska praksa Općinski sud u Novom Zagrebu Povrv-57/l8 u prilogu označeno
brojevima 9-10,
3) sudska praksa Županijski sud u Šibeniku Gž Ovr-645/18 u prilogu označeno brojevima
11-12,
4) sudska praksa Trgovački sud u Zagrebu Povrv-739/18 i Povrv-2319/18 u prilogu
označeno brojevima 13-20,
5) sudska praksa Trgovački sud u Zagrebu Povrv-2939/18 i Povrv-3357/18 u prilogu
označeno brojevima 21-24
5