Information;Order — ECLI:EU:C:2023:337
Date: 2023-04-18
Language of the case: Romanian
Court formation: Seventh Chamber
Subject matter: Right of establishment;Approximation of laws;Fundamental rights;Charter of Fundamental Rights
Procedure: Reference for a preliminary ruling - inadmissible
Origin: Romania

ROMÂNIA
CURTEA DE APEL ALBA IULIA 
SECŢIA A II-A CIVILA
Dosar nr. 1677/107/2019/a2
ÎNCHEIERE
Şedinţa publică din 22 Februarie 2022 
Completul compus din: 
PREŞEDINTE Liviu Marcel Marcu 
Judecător Bianca Maria Solomon 
Grefier Simona Coman
CONFORM
CU(ORtelNAL
AP EV-
Pe rol se află soluţionarea apelului formulat de Vantage Logistics S.R.L. împotriva 
sentinţei numărul 10/F/2021 pronunţată de judecătorul sindic în dosar nr. 1677/107/2019 al 
Tribunalului Alba.
Apelanta solicită sesizarea Curţii de Justiţie a Uniunii Europene în vederea obţinerii 
unei hotărâri, şi a se adresa acestei instanţe, prin încheierea de şedinţă, următoarea 
întrebare:
„Dreptul Uniunii, principiul respectării şi protecţiei dreptului de proprietate privată 
tras din art. 17 din Carta DFUE, principiul prevalentei dreptului unional faţă de cel naţional, 
şi în special art. 9 alin. (6) teza întâi din Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului european 
şi a Consiliului din 20 iunie 2019 privind cadrele de restructurare preventivă, remiterea de 
datorie şi decăderile, precum şi măsurile de sporire a eficienţei procedurilor de 
restructurare, de insolvenţă şi de remitere de datorie şi de modificare a Directivei (UE) 
2017/1132 (directiva privind restructurarea şi insolvenţă), pot fi interpretate astfel încât să se 
opună unei reglementări interne precum cea în discuţie în litigiul principal (art. 139 alin. (1) 
lit.c din Legea nr. 85/2014) care, în cadrul procedurii aplicabile în caz de insolvenţă, să 
permită a se considera acceptat planul de reorganizare/restructurare în cazul în care, dacă 
sunt două sau patru categorii de creanţe, este votat de cel puţin jumătate din numărul de 
categorii, cu condiţia ca una dintre categoriile defavorizate să accepte planul şi ca cel puţin 
30% din totalul valoric al masei credale să accepte planul? ”.
Mersul dezbaterilor şi concluziile părţilor au fost consemnate în încheierea iniţială de 
amânare a pronunţării din data de 08.02.2022.
CURTEA DE APEL
Asupra cererii de sesizare a Curţii de Justiţie a Uniunii Europene:
Obiectul cauzei priveşte confirmarea planul de reorganizare propus de către debitoarea 
NEDO AUTO SERVICE SRL în condiţiile art. 139 alin.l lit. C din Legea nr. 85/2014 privind 
procedurile de prevenire a insolvenţei şi de insolvenţă.
Prin încheierea nr. 95/F/CC/31.07.2019 pronunţată de judecătorul sindic în prezentul 
dosar, a fost admisă cererea formulată de debitoarea NEDO AUTO SERVICE SRL, 
dispunându-se deschiderea procedurii generale a insolvenţei împotriva acesteia, fiind numit în 
funcţia de administrator judiciar CH INSOLVENCY I.P.U.R.L.
La data de 10.09.2020 a fost întocmit tabelul definitiv al creditorilor, care a fost 
publicat în B.P.I. la data de 14.09.2020, fiind menţionate patru categorii de creanţe, respectiv:
1
IU
L 
iN
1. Creanţe garantate, care beneficiază de drepturi de preferinţă, reprezentând 
26,0222% din totalul creanţelor
2. Creanţe izvorâte din raporturi de muncă, reprezentând 1,4488% din totalul 
creanţelor
3. Creanţe bugetare, reprezentând 6,8987% din totalul creanţelor
4. Creanţe chirografare, reprezentând 65,6304% din totalul creanţelor
La data de 14.10.2020, debitoarea prin administratorul special a depus Plan de 
reorganizare a activităţii, având ca obiectiv: restructurarea şi continuarea unei activităţi 
comerciale eficiente, în vederea acoperirii pasivului societăţii debitoare.
In cadrul şedinţei adunării creditorilor din data de 12.11.2020, planul de reorganizare 
propus de către debitoare a fost acceptat în conformitate cu disp. art. 139 alin. 1 lit. C din 
Legea nr. 85/2014 modificată.
Astfel, planul a fost votat de trei din cele patru categorii de creanţe menţionate în 
tabelul definitiv (respectiv cu votul a 100% din totalul creanţelor garantate, bugetare şi care 
izvorăsc din raporturi de muncă şi cu votul a 81,6442% din totalul creanţelor chirografare) şi 
cu votul creditorilor deţinând 34,3697% din totalul creanţelor înscrise în tabelul definitiv.
Analizând planul propus de către debitoare, judecătorul sindic a constatat că acesta 
cuprinde toate menţiunile obligatorii prevăzute de art. 133 alin.l - 2 din lege iar creanţele 
înscrise în tabelul definitiv beneficiază de un tratament egal.
Constatând că debitoarea şi-a manifestat intenţia de reorganizare în termenul prevăzut 
de lege, că aceasta nu se află sub nici una din interdicţiile prevăzute de art. 132 alin. 4 din 
lege, că planul a fost depus în termenul prevăzut de art. 132 alin.l lit. a) din lege şi 
îndeplineşte toate condiţiile prevăzute de lege, în temeiul disp. art. 139 alin.l lit.C din Legea 
nr. 85/2014, judecător sindic a confirmat planul de reorganizare prin sentinţa numărul 
10/F/2021 pronunţată de judecătorul sindic în dosar nr. 1677/107/2019 al Tribunalului Alba.
împotriva acestei sentinţe creditoarea VANTAGE LOGISTICS SRL, a formulat apel 
cu următoarele critici:
Sentinţa încalcă prevederile art. 49 alin 1, alin 2, lit. b Legea 85/2014, planul de 
reorganizare nefiind votat cu votul favorabil manifestat expres al titularilor majorităţii, prin 
valoare, a creanţelor prezente cu drept de vot
Sentinţa încalcă prevederile art. 139 alin 1, lit. C din Legea 85/2014, nefiind 
îndeplinită condiţiile ca cel puţin 30% din totalul valoric al masei credale să accepte planul, 
ca categoria defavorizată de creanţe chirografare să fie supusă unui tratament corect şi 
echitabil prin plan ^ _____ ______ ,
Sentinţa încalcă prevederile art. 139 alin 1 lit. F din Legea 85/2014, nerespectânS^h^ţvjpQRÎVI 
punct de vedere al legalităţii şi viabilităţii, prevederile art. 133 raportat la prevderile ^ţ\3ftRţGjj\!ALUl-J 
alin 2 din Legea 85/2014, întrucât planul de reorganizare nu cuprinde programul de-plat^-— - 
obligatoriu al creanţelor chirografare
Sentinţa încalcă prevederile art. 139 alin 2 Legea 85/2014, fiind decelabil de oripe^ ^ 
observator obiectiv inexistenţa unui tratament corect şi echitabil, în condiţiile în care placul' 
de reorganizare nu prevede nicio plată către creanţele chirografare. //V /
în cadrul acestui litigiu solicită sesizarea Curţii de Justiţie a Uniunii Europe^ în 
vederea obţinerii unei hotărâri, şi a se adresa acestei instanţe, prin încheierea de şedinţă, ^
următoarea întrebare: \ , <?
„Dreptul Uniunii, principiul respectării şi protecţiei dreptului de proprietate privătă ry. y
tras din art. 17 din Carta DFUE, principiul prevalentei dreptului unional faţă de cel naţional, 
în special art. 9 alin. (6) teza întâi din Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului european
2
şi a Consiliului din 20 iunie 2019 privind cadrele de restnicturarb/preventivă.-remiter^a de 
datorie şi decăderile, precum şi măsurile de sporire a efictenjei procediufilor de 
restructurare, de insolvenţă şi de remitere de datorie şi de modijicarbpjpDiricţipei (UE) 
2017/1132 (directiva privind restructurarea şi insolvenţă), pot fi interpretaierdsijel încât să se 
opună unei reglementări interne precum cea în discuţie în litigiul principal (art. 139 alin. (1) 
lit.c din Legea nr. 85/2014) care, în cadrul procedurii aplicabile în caz de insolvenţă, să 
permită a se considera acceptat planul de reorganizare/restructurare în cazul în care, dacă 
sunt două sau patru categorii de creanţe, este votat de cel puţin jumătate din numărul de 
categorii, cu condiţia ca una dintre categoriile defavorizate să accepte planul şi ca cel puţin 
30% din totalul valoric al masei credale să accepte planul?
Arată că, potrivit acestor prevederi cuprinse în Directiva (UE) 2019/1023 planul de 
restructurare este adoptat de părţile afectate dacă se obţine majoritatea ca cuantum al 
creanţelor şi intereselor părţilor respective, în fiecare clasă. Statele membre stabilesc 
majorităţile necesare pentru adoptarea unui plan de restructurare. Majorităţile respective nu 
sunt mai mari de 75% din cuantumul creanţelor sau a dobânzilor, majorărilor ori 
penalităţilor din fiecare clasă, sau, acolo unde este cazul, din numărul părţilor afectate din 
fiecare clasă.
Or, potrivit art. 139 alin. 1 lit. c din Legea nr. 25/2014, planul de reorganizare, în 
vederea adoptării acestuia, legiuitorul şi reglementarea internă stabilesc condiţii de cvorum 
şi majoritate care nu respectă principiul majorităţii în fiecare categorie sau clasă de creanţă 
impus de către norma unională.
Astfel, există o vădită contradicţie între reglementarea naţională şi cea unională, ceea 
ce poate genera limitări nepermise ale dreptului de proprietate al creditorilor chirografari 
asupra sumelor de bani care sunt înscrise la masa credală.
CH IN80LVENCY I.P.U.R.L., în calitate de administrator Judiciar al debitoarei SC 
NEDO AUTO SERVICE SRL, în reorganizare judiciară, a formulat întâmpinare prin care a 
solicită respingerea apelului formulat împotriva sentinţei nr. 10/F/2021.
In motivare arata că art. 49 alin. 1 stabileşte cvorum-ul necesar ca o hotărâre a 
Adunării Creditorilor să fie legală, „cel puţin 30% din valoarea totală a creanţelor cu drept de 
vot, iar deciziile adunării creditorilor se adoptă cu votul favorabil manifestat expres al 
titularilor majorităţii prin valoare a creanţele prezente cu drept de vot" iar remediul în vederea 
anulării unei hotărâri nelegale este contestaţia împotriva Procesului Verbal al Adunării 
Creditorilor conform art. 48 alin. 7 din Legea nr. 85/2014 şi nicidecum calea de atac a 
apelului.
In acelaşi timp, votarea Planului de Reorganizare prevede o majoritate specială şi este 
stabilită de art. 138 alin.2 din Legea nr. 85/2014 care prevede „Fiecare creanţă beneficiază de 
un drept de vot, pe care titularul acesteia îl exercită în categoria de creanţe din care face parte 
creanţa respectivă” şi alin. 4 „un plan va fi socotit acceptat de o categorie de creanţe dacă în 
categoria respectivă planul este acceptat de o majoritate absolută din valoarea creanţelor din 
aceea categorie”.
Raportat la prevederile art. 49 alin. 2 lit. b din Legea nr. 85/2014, Tabelul Definitiv al 
creanţelor a fost înregistrat la dosarul cauzei în data de 10.09.2020 şi publicat în BPI în data 
de 14.09.2020, iar creanţele cu drept de vot în cadrul Adunării Creditorilor de votare a 
Planului de Reorganizare au fost raportate la acest tabel.
Prin Sentinţa pronunţată s-a luat act de faptul că la masa credală sunt înscrise 4 
categorii de creanţă (creanţe care beneficiază de o cauză de preferinţă - 26,0222% din totalul 
creanţelor, creanţe izvorâte din raporturile de muncă -1,4488% din totalul creanţelor, creanţe 
bugetare — 6,8987% din totalul creanţelor şi creanţe chirografare — 65,6304% din totalul 
creanţelor) Planul de Reorganizare fiind votat de 3 din 4 categorii de creanţă (34,3697% din 
totalul creanţelor) şi cel puţin 30% din totalul valoric al masei credale să accepte planul.
3
De asemenea, prin Planul de Reorganizare a fost prezentată categoria creanţelor 
defavorizate aşa cum sunt definite în art. 5 pct. 16 din Legea nr. 85/2014 fiind reprezentată de 
creanţele care beneficiază de o cauză de preferinţă, creanţele bugetare şi creanţele 
chirografare.
Planul de Reorganizare îndeplineşte condiţiile stabilite la art. 133 alin. 1-2 din Legea 
nr. 85/2014, acest fapt fiind statuat şi în cadrul analizei judecătorului-sindic şi cuprinde şi 
programul de plată obligatoriu al tuturor creanţelor (nu doar al celor chirografare). Programul 
de plată se găseşte în Anexa 4 al Planului.
In privinţa tratamentului corect si echitabil stabilit de art. 139 alin. 2 din Legea nr. 
85/2014 raportat la categoria creanţelor chirografare, aceste condiţii au fost menţionate în 
cadrul Planului de Reorganizare la punctul „9.2.1. Tratamentul corect si echitabil al 
creanţelor”.
Raportat la categoria creanţelor chirografare situaţia este următoarea :
- niciuna dintre categoriile care resping planul si nicio creanţă care respinge planul nu 
primesc mai puţin decât ar fi primit în cazul falimentului — categoria creanţelor chirografare 
a respins planul, iar prin previziunea realizată această categorie nu primeşte sume de bani în 
cadrul procedurii de reorganizare şi nici în cadrul procedurii de faliment;
- nicio categorie sau nicio creanţă aparţinând unei categorii nu primeşte mai mult decât 
valoarea totală a creanţei sale — categoria creanţelor chirografare nu primeşte sume în cadrul 
procedurii de reorganizare sau faliment, iar celelalte categorii înscrise primesc valoarea 
înscrisă în cadrul Tabelului Definitiv al creanţelor, neprimind mai mult decât valoarea 
înscrisă;
- în cazul în care o categorie defavorizată respinge planul, nicio categorie de creanţe 
cu rang inferior categoriei defavorizate neacceptante, astfel cum rezultă din ierarhia prevăzută 
la art. 138 alin. 3, nu primeşte mai mult decât ar primi în cazul falimentului — creanţele 
defavorizate cu rang superior creanţelor chirografare considerate ca fiind defavorizate au 
acceptat planul, iar categoria creanţelor chirografare nu primeşte sume în cadrul procedurii de 
reorganizare şi faliment;
- planul prevede acelaşi tratament pentru fiecare creanţă în cadrul unei categorii 
distincte, cu excepţia rangului diferit al celor beneficiare ale unor cauze de preferinţă, precum 
şi în cazul în care deţinătorul unei creanţe consimte la un tratament mai puţin favorabil pentru 
creanţa sa — tratamentul este similar în cadrul categoriei de creanţă unde sunt mai mulţi 
creditori, spre exemplu situaţia creanţelor care beneficiază de o cauză de preferinţă şi cea a 
creanţelor chirografare;
Instanţa, analizând cererea de sesizare a Curţii de Justiţie a Uniunii Europene în raport 
cu actele şi lucrările dosarului constată că aceasta este întemeiată pentru motivele în 
continuare arătate:
In conformitate cu dispoziţiile art. 267 din Tratatul privind Funcţionarea Uniunii 
Europene (fost 234 Tratatul Comunităţilor Europene), Curtea de Justiţie a Uniunii Europene 
este competenta sa se pronunţe, cu titlu preliminar, cu privire la: a) interpretarea tratatelor; b) 
validitatea şi interpretarea actelor adoptate de instituţiile, organele, oficiile sau agenţiile 
Uniunii. Alin. 2 din text prevede posibilitatea unei instanţe dintr-un stat membru de a sesiza 
Curtea de Justiţie a Uniunii Europene, dacă apreciază ca o decizie în aceasta privinţa este 
necesara în soluţionarea pricinii, iar în cazul în care chestiunea se invoca într-o cauza pendinte^ 
în fata unei instanţe naţionale, ale cărei decizii nu sunt supuse vreunei cai de atac în drep^t 
intern, aceasta instanţa este obligată să sesizeze Curtea.
Ca atare, procedura hotărârii preliminare prevăzută de dispoziţiile art. 267 din Traţ.aR 
privind Uniunea Europeana (fost 234 TCE) da posibilitatea instanţelor statelpr- mer^^p/aiV. 
adresa întrebări Curţii de Justiţie, cu ocazia unui litigiu aflat pe rolul acestora^' 
vizând interpretarea sau validitatea normei comunitare fiind adresate înair
4
hotărârea in litigiul pendinte, singurul competent a decide daca întrebările sunf^relevante 
pentru soluţionarea litigiului, precum si asupra conţinutului acestdrâr~frind "judecătorul 
naţional. Părţile din litigiul principal nu au dreptul de a trimite direct Curţii de Justiţie a 
Uniunii Europene (CJUE) o cerere pentru pronunţarea unei hotărâri preliminare, articolul 267 
din Tratatul privind Funcţionarea Uniunii Europene (TFUE) neconstituind temei legal pentru 
o noua cale de atac deschisa părţilor într-un litigiu, astfel ca nu este suficient ca o parte sa 
susţină ca litigiul ridica o problema de interpretare sau validitate a dreptului Uniunii Europene 
(UE), pentru ca instanţa naţională respectiva sa se considere obligata sa trimită o cerere pentru 
pronunţarea unei hotărâri preliminare. Instanţa în fata căreia se formulează cererea de adresare 
a unei întrebări preliminare, potrivit art. 267 A§ din TFUE (fost art. 234 TCE) trebuie sa 
aprecieze daca o decizie îi este necesara pentru a pronunţa o hotarare.
Astfel cum s-a precizat anterior, cererea de sesizare a Curţii de Justiţie a Uniunii 
Europene (fosta CJCE) se face numai în situaţia în care, in cursul unul litigiu aflat pe rol, se 
pune problema interpretării sau validităţii unei norme comunitare. Prin urmare, instanţa 
naţională este cea care stabileşte relevanta dreptului comunitar pentru soluţionarea litigiului 
aflat pe rol si daca cererea de adresare a unei întrebări preliminare este sau nu necesara. 
Curtea de Justiţie a recunoscut instanţelor naţionale o maija larga de apreciere a relevantei 
unei hotărâri preliminare, iar instanţei naţionale îi revine obligaţia de a înainta o cerere 
preliminară doar atunci când consideră că există dubii în legătura cu aplicarea sau 
interpretarea unei norme comunitare. întrebarea ce se poate adresa de instanţa naţională 
vizează exclusiv probleme de interpretare, validitate sau aplicare a dreptului comunitar, iar nu 
aspecte legate de dreptul naţional sau elemente particulare ale spetei deduse judecaţii.
în analiza sunt prevederile art.139 alin.l lit.c din Legea 85/2014 privind procedurile 
de prevenire a insolvenţei şi de insolvenţă care arată că judecătorul-sindic fixează termenul 
pentru confirmarea planului în cel mult 15 zile de la depunerea la tribunal de către 
administratorul judiciar a procesului-verbal al adunării creditorilor prin care acesta a fost 
aprobat. Judecătorul-sindic poate să ceară unui specialist să îşi exprime o opinie privind 
posibilitatea de realizare a planului, înainte de confirmarea lui. Planul este confirmat în 
următoarele condiţii:
C. în cazul în care sunt două sau patru categorii, planul se consideră acceptat în cazul în 
care dacă este votat de cel puţin jumătate din numărul de categorii, cu condiţia ca una dintre 
categoriile defavorizate să accepte planul şi ca cel puţin 30% din totalul valoric al masei 
credale să accepte planul;
Articolul 9 aliîi.6 din Directiva (UE) Nr. 1023 din 20 iunie 2019 privind cadrele de 
restructurare preventivă, remiterea de datorie şi decăderile, precum şi măsurile de sporire a 
eficienţei procedurilor de restructurare, de insolvenţă şi de remitere de datorie şi de 
modificare a Directivei (UE) 2017/1132 (Directiva privind restructurarea şi insolvenţă), 
referitor la adoptarea planurilor de restructurare arata ca statele membre stabilesc majorităţile 
necesare pentru adoptarea unui plan de restructurare. Majorităţile respective nu sunt mai mari 
de 75 % din cuantumul creanţelor sau a dobânzilor, majorărilor ori penalităţilor din fiecare 
clasă sau, acolo unde este cazul, din numărul părţilor afectate din fiecare clasă.
Articolul 17 alin.l din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, arată 
că orice persoană are dreptul de a deţine în proprietate, de a folosi, de a dispune şi de a lăsa 
moştenire bunurile pe care le-a dobândit în mod legal. Nimeni nu poate fi lipsit de bunurile 
sale decât pentru o cauză de utilitate publică, în cazurile şi condiţiile prevăzute de lege şi în 
schimbul unei despăgubiri juste acordate în timp util pentru pierderea pe care a suferit-o. 
Folosinţa bunurilor poate fi reglementată prin lege în limitele impuse de interesul general.
In aceste condiţii se pune întrebarea dacă prevederile art.139 alin.l lit.c din Legea 
85/2014 stabilesc condiţii de cvorum şi majoritate care nu respectă principiul majorităţii în
5
fiecare categorie sau clasă de creanţă impus de către norma unională, respectiv dacă există 
o vădită contradicţie între reglementarea naţională şi cea unională, ceea ce poate genera 
limitări nepermise ale dreptului de proprietate al creditorilor chirografari asupra sumelor de 
bani care sunt înscrise la masa credală.
In consecinţă, raportat la situaţia de fapt şi de drept raportat la dispoziţiile art. 267 din 
Tratatul privind Funcţionarea Uniunii Europene analizate mai sus instanţa constată că 
prezenta cerere este întemeiată şi astfel instanţa o va admite şi va sesiza Curtea de Justiţie a 
Uniunii Europene cu următoarea întrebare preliminară:
Dreptul Uniunii, principiul respectării şi proiecţiei dreptului de proprietate privată 
tras din art. 17 din Carta DFUE, principiul prevalentei dreptului unional faţă de cel naţional, 
şi în special art. 9 alin. (6) teza întâi din Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului european 
şi a Consiliului din 20 iunie 2019 privind cadrele de restructurare preventivă, remiterea de 
datorie şi decăderile, precum şi măsurile de sporire a eficienţei procedurilor de 
restructurare, de insolvenţă şi de remitere de datorie şi de modificare a Directivei (UE) 
2017/1132 (directiva privind restructurarea şi insolvenţă), pot fi interpretate astfel încât să se 
opună unei reglementări interne precum cea în discuţie în litigiul principal (art. 139 alin. (1) 
lit.c Legea nr. 85/2014) care, în cadrul procedurii aplicabile în caz de insolvenţă, să permită 
a se considera acceptat planul de reorganizare/restructurare în cazul în care, dacă sunt două 
sau patru categorii de creanţe, este votat de cel puţin jumătate din numărul de categorii, cu 
condiţia ca una dintre categoriile defavorizate să accepte planul şi ca cel puţin 30% din 
totalul valoric al masei credale să accepte planul? ",
Potrivit art.412 alin.l pct.7 Cod procedură civilă va suspenda judecarea cauzei până 
la comunicarea răspunsului Curţii de Justiţie a Uniunii Europene .
PENTRU ACESTE MOTIVE, 
ÎN NUMELE LEGII 
DISPUNE
în baza art. 267 din Tratatul de Funcţionare a Uniunii Europene sesizează Curtea de 
Justiţie a Uniunii Europene cu următoarea întrebare preliminară:
Dreptul Uniunii, principiul respectării şi protecţiei dreptului de proprietate privată 
trras din ari. 17 din Carta DFUE, principiul prevalentei dreptului unional faţă de cel 
naţional, şi în special art. 9 alin. (6) teza întâi din Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului 
european şi a Consiliului din 20 iunie 2019 privind cadrele de restructurare preventivă, 
remiterea de datorie şi decăderile, precum şi măsurile de sporire a eficienţei procedurilor de 
restructurare, de insolvenţă şi de remitere de datorie şi de modificare a Directivei (UE) 
2017/1132 (directiva privind restructurarea şi insolvenţă), pot fi interpretate astfel încât să se 
opună unei reglementări interne precum cea în discuţie în litigiul principal (art. 139 alin. (1) 
lit.c din Legea nr. 85/2014) care, în cadrul procedurii aplicabile în caz de insolvenţă, să 
permită a se considera acceptat planul de reorganizare/restructurare în cazul în care, dacă 
sunt două sau patru categorii de creanţe, este votat de cel puţin jumătate din numărul de 
categorii, cu condiţia ca una dintre categoriile defavorizate să accepte planul şi ca cel puţin 
30% din totalul valoric al masei credale să 
Suspendă judecarea cauzei până la 
Uniunii Europene.
comunicarea răspunsului Curţii de Justiţie- â
6
Pronunţată prin punerea soluţiei la dispoziţia părţilor prin intermediul grefei 
instanţei azi, 22 Februarie 2022.
Preşedinte,
Liviu Marcel Marcu
Red/tehnored:ML
Judecător,
Bianca Maria Solomon
(CU OR|,
7
-