Information;Order — ECLI:EU:C:2019:985
Date: 2019-11-19
Language of the case: Croatian
Court formation: Sixth Chamber
Subject matter: Area of freedom, security and justice;Judicial cooperation in civil matters
Procedure: Reference for a preliminary ruling
Origin: Croatia

REPUBLIKA HRVATSKA
Trgovački sud u Zagrebu
Amruševa 2/II desno (p.p. 432)
10002Zagreb
C-J.OOIJ..~-A
Poslovni broj: 41. P-2279/20 16
ZAHTJEV EUROPSKOM SUDU ZA PRETHODNU ODLUKU
VEZANO ZA INTERPRETACIJU PRAVA EUROPSKE UNIJE
temeljem članka 267. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije (UFEU)
1. Trgovački sud u Zagrebu po sucu Mirjani Chour Hršak, na prijedlog sudskog
savjetnika Tomislava Jukića, u pravnoj stvari tužitelja INA-INDUSTRIJA NAFTE d.d., OIB
27759560625, Avenija V. Holjevca 10, 10000 Zagreb; CROATIA osiguranje d.d., OIB
26187994862, Miramarska 22, 10000 Zagreb; REPUBLIKA HRVATSKA, OIB
52634238587; Croatia Airlines d.d., OIB 24640993045, Bani 751B, 10010 Buzin; GRAD
ZAGREB, OIB 61817894937, Trg Stjepana Radića 1, 10000 Zagreb; HRVATSKA
ELEKTROPRIVREDA d.d., OIB 28921978587, Grada Vukovara 37, 10000 Zagreb;
HRVATSKE ŠUME d.o.o., OIB 69693144506, Ul. Ljudevita Farkaša Vukotinovića 2, 10000
Zagreb; KAPITAL d.o.o. u stečaju, OIB 50264134361, Trg hrvatskih velikana 4, 10000
Zagreb; PETROKEMIJA d.d., OIB 24503685008, Aleja Vukovar 4, 44320 Kutina; Đuro
Đaković Holding d.d., OIB 58828286397, Dr. Mile Budaka 1, 35000 Slavonski Brod;
ENERGOINVEST d.d., Hamdije Ćemerlića 2, Sarajevo; TELENERG d.o.o., OIB
27181239184, Savska Cesta 41N, 10000 Zagreb; ENERGOCONTROL d.o.o., OIB
76830041477, Savska c. 41, 10000 Zagreb; UDRUGA POSLODAVACA U ZDRAVSTVU,
OIB 32787730056, Savska cesta 41, 10000 Zagreb; HRVATSKI ZAVOD ZA
MIROVINSKO OSIGURANJE, OIB 84397956623, A. Mihanovića 3, 10000 Zagreb;
ZAGREPČANKA-POSLOVNI OBJEKTI d.d., OIB 38911589285, Savska Cesta 411XI,
10000 Zagreb; BRODOGRADILIŠTE VIKTOR LENAC d.d., OIBI~~li7R~it1i:IFFiE~---'
Luxembourg
EnIItt 01. 03. 2019
2
Poslovni broj: 41. P-227912016
\r; . Martinšćicalbb, 51000 Rijeka; INOVINE d.d., OIB 85031837779, Slaviše Vajnera Čiče 12,
51000 Rijeka; I.Š., OIR xxxxxxxxxx; B.C., OIB xxxxxxxxxx; M.Š, OIB xxxxxxxxxx; Z.N.,
. ,,..
l· ,. OIB xxxxxxxxxx; MARAT INŽENJERING d.o.o., Ollš 59310208716, Savska c. 41, 10000
Zagreb; GOYA - COMPANY d.o.o., OIB 82723108401, Savska cesta 41, 10000 Zagreb;
METROPOLIS PLAN d.o.o., OIB 84169437422, Savska cesta 41, 10000 Zagreb; Dalekovod
d.d., OIB 47911242222, Ulica Marijana Čavića 4, 10000 Zagreb; D.G., OIB xxxxxxxxxx;
INFRATERRA d.o.o., OIB 02873134429, Novo Brdo 31/A, 44320 Husain; M.R., OIB
xxxxxxxxxx; Citat d.o.o., OIB 62252819369, Nova Ves 74, 10000 Zagreb; STAROSTA
d.o.o., ore 54444694575, Varšavska 8, 10000 Zagreb; A.T., OIB xxxxxxxxxx; METALKA
METALCOM d.o.o., 'OIB 04943748944, Prilaz Ivana Visina 5, 10000 Zagreb, svi zastupani
po upravitelju ZAGREPČANKA-POSLOVNI OBJEKTI d.d., Savska cesta 41, 10000Zagreb,
OIB 38911589285, a upravitelj zastupan po punomoćniku Hrvoju Jakirčeviću, odvjetniku u
Zagrebu, Radnička cesta 47, protiv tuženika LJUBLJANSKA BANKA d.d., OIB
40032571039, Trg Republike 3, 1000 Ljubljana, kojeg zastupa punomoćnik Matija Pečatnik,
odvjetnik u Zagrebu, Savska cesta 41/III, radi isplate 62.420,74 kn, postavlja ovaj zahtjev za
prethodnu odluku.
3. Iz dokumentacije koja je dostavljena u spis proizlazi da je tuženik trgovačko
društvo sa sjedištem u Ljubljani, Republika Slovenija. Također, iz dokumentacija proizlazi
kako je tuženik vlasnik nekoliko desetaka poslovnih, garažnih i skladišnih prostora u
poslovnom tornju "Zagrepčanka" koji se nalazi u Zagrebu, Savska cesta 41. Štoviše, iz
dokumentacije proizlazi da je tuženik vlasnik 22,417% suvlasničkih dijelova u navedenom
poslovnom tornju. U navedenim poslovnim prostorima tuženik ima urede preko kojih posluje
GLAVNI POSTUPAK I UTVRĐENE ČINJENICE
2. Postupak je pokrenut s dva prijedloga za izdavanjem europskog platnog naloga
6. lipnja 2016. S obzirom na načelo ekonomičnosti, dva navedena prijedloga su spojena u
jedinstveni postupak o kojem je sud odlučio i donio europski platni nalog 19. srpnja 2016. Na
navedeni platni nalog tuženik je pravovremeno uložio prigovor. Tuženik prvenstveno
osporava nadležnost Trgovačkog suda u Zagrebu, a podredno osporava i visinu potraživanja
jer smatra da tužitelji nisu imali zakonskog uporišta da na račune za zajedničku pričuvu
obračunavaju i porez na dodatnu vrijednost.
3
Poslovni broj: 41. P-2279/2016
u Republici Hrvatskoj. Također, iz dokumentacije proizlazi da tuženik nije podmirio obveze
koje je imao kao suvlasnik zgrade.
NACIONALNO PRAVO KOJE SE PRIMJENJUJE
4. Iz dokumentacije u spisu proizlazi i da je poslovni toranj "Zagrepčanka"
etažiran, odnosno da su određeni omjeri suvlasnika u vlasničkoj strukturi, pa se na konkretan
slučaj primjenjuju odredbe čl. 85. do 93. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima
(Narodne novine broj 91/96, 68/98, 137/99, 22100, 73/00, 129/00, 114101, 79106, 141/06,
146/08, 38109, 153/09, 143/12, 152/14; dalje ZV), dok se ne primjenjuju odredbe devetog
dijela, treće glave ZV-a, odnosno članci 374. do 387. ZV-a. U vezi s navedenim, u nastavku
se citiraju odredbe navedenog zakona koje uređuju institut zajedničke pričuve, a koje su
primjenjive u ovom postupku:
Članak 85.
(2) Suvlasnici su dužni sudjelovati u upravljanju nekretninom, odrediti osobu koja će
obavljati poslove zajedničkoga upravitelja i osnovati zajedničkupričuvu.
(4) Suvlasnici donose u pisanom obliku odluke o poduzimanju poslova redovite uprave i
izvanrednih poslova, s tim da međusobne odnose mogu odrediti pisanim sporazumom
(međuvlasnički ugovor).
Članak 86.
Poslovi redovite uprave cijelom nekretninom su osobito:
- redovito održavanje zajedničkih dijelova i uređaja nekretnine, uključujući i građevne
promjene nužne radi održavanja,
- stvaranje primjerene zajedničke pričuve za predvidive buduće troškove,
- uzimanje zajmova radi pokrića troškova održavanja koji nisu pokriveni pričuvom, a
potrebni su za obavljanje poslova urednoga održavanja koji se ponavljaju u razmacima
duljim odjedne godine,
-primjereno osiguranje nekretnine,
- imenovanje i opoziv zajedničkoga upravitelja,...
4
Poslovni broj: 41. P-2279/2016
Članak 89.
(l) Troškove za održavanje i za poboljšavanje nekretnine snose svi suvlasnici
nekretnine razmjerno svojim suvlasničkim dijelovima, ako nije drukčije određeno.
(2) Doprinose za zajedničku pričuvu radi pokrića troškova održavanja i poboljšavanja
nekretnine te za otplaćivanje zajma za pokriće tih troškova snose svi suvlasnici razmjerno
svojim suvlasničkim dijelovima, ako nije drukčije određeno.
(3) Suvlasnici mogu odrediti drukčiji ključ raspodjele troškova i doprinosa zajedničkoj
pričuvi nego u stavku 1. i 2. ovoga članka, i to:
- odlukom većine suvlasničkih dijelova, kad je riječ o troškovima za održavanje onih
uređaja nekretnine koji nisu u podjednakom omjeru korisni svim suvlasnicima, kao što su
troškovi za dizalo, centralno grijanje i dr., ako takvu odluku opravdavaju različite mogućnosti
pojedinih suvlasnika da te uređaje rabe i nemogućnost utvrđivanja stvarnoga potroška
svakoga pojedinoga suvlasnika,
- suglasnom odlukom svih suvlasnika, u pisanom obliku, glede svih ostalih troškova za
održavanje i poboljšavanje nekretnine te doprinosa zajedničkoj pričuvi.
(4) Svaki suvlasnik može zahtijevati od suda da utvrdi odgovara li način raspodjele
troškova pravilu iz stavka 1., odnosno stavka 2. ovoga članka i je li valjana odluka iz stavka
3. ovoga članka, a kad nema valjane odluke o raspodjeli troškova za održavanje onih uredaja
nekretnine koji nisu u podjednakom omjeru korisni svim suvlasnicima, da po pravednoj ocjeni
utvrdi ključ za raspodjelu troškova s obzirom na različitu mogućnost uporabe tih uredaja.
Članak 90.
(l) Zajednička pričuva iz članka 85. stavka 2. ovoga Zakona je namjenski vezana
zajednička imovina svih koji su suvlasnici nekretnine, namijenjena za pokriće troškova
održavanja i poboljšavanja nekretnine te za otplaćivanje zajma za pokriće tih troškova.
------------------ ----------------------------
Poslovni broj: 41. P-2279/2016
5
(2) Zajedničku pričuvu tvore novčani doprinosi koje su suvlasnici uplatili na temelju
odluke donesene većinom suvlasničkih dijelova, odnosno odluke koju je na zahtjev nekoga
suvlasnika donio sud s obzirom na predvidive troškove i uzimajući u obzir imovinsko stanje
svih suvlasnika.
(3) Zajedničkom pričuvom upravljaju suvlasnici, odnosno upravitelj nekretnine kao
imovinom odvojenom od imovine bilo kojega suvlasnika, uloženom na način da donosi
plodove.
(4) Dopuštena su samo ona plaćanja iz pričuve koja su učinjena radi plaćanja
troškova održavanja i poboljšavanja nekretnine ili otplatu zajma uzetoga za pokriće tih
troškova; ovrhu je dopušteno provoditi na zajedničkoj pričuvi samo radi podmirenja tih
tražbina.
Članak 93.
(1) Upravitelj, bio postavljen od suvlasnika ili od suda, upravlja nekretninom i zajedničkom
pričuvom kao zastupnik svih suvlasnika, i to umjesto njih, pri čemu u odnosu prema trećima
ne djeluju ograničenja koja bi mu bila postavljena pravnim poslom.
(2) U upravljanju nekretninom upravitelj je ovlašten voditi u ime svih suvlasnika nekretnine
postupke pred sudom ili drugim tijelima vlasti, što uključuje i ovlasti da opunomoćuje stručne
zastupnike za vođenje tih postupaka.
(3) Upraviteljev odnos sa suvlasnicima glede njegova upravljanja nekretninom ravna se po
općim pravilima o zastupanju i posebnim pravilima o upravitelju kojega postavljaju
suvlasnici, ako što drugo ne proizlazi iz položaja koji upravitelju nekretnine daju odredbe
glave 4. trećega dijela ovoga Zakona.
(4) Upravitelj je obvezan koliko je najviše moguće čuvati interese svih suvlasnika nekretnine i
u obavljanju poslova redovite uprave slijediti upute većine, a izvanredne poslove poduzimati
samo na temelju suglasnosti svih suvlasnika ili odluke suda koja je zamjenjuje; uz to je
osobito dužan:
- položiti svakom suvlasniku uredan račun o poslovanju u prethodnoj kalendarskoj godini i
staviti mu na prikladan način na uvid isprave na kojima se temelji, i to najkasnije do 30.
lipnja svake godine,
6
Poslovni broj: 41. P-2279/2016
- izraditi pregled predviđenih poslova za održavanje i poboljšice, kao i predvidivih troškova i
opterećenja u narednoj kalendarskoj godini, te to na prikladan način objaviti u kući
najkasnije do isteka tekuće kalendarske godine,
- prikupiti više ponuda za poslove održavanja koji se ponavljaju u razmacima duljim od jedne
godine, kao i za veće radove radi poboljšice.
PRAVO EUROPSKE UNIJE RELEVANTNO ZA PREDMET
5. Bitno je istaknuti je da se pričuva uplaćuje na poseban zajednički račun i kako
pričuva čini zajedničku imovinu svih suvlasnika. Slijedom navedenog, pričuva nije fiskalni ili
parafiksalni namet unatoč činjenici da je obveza plaćanja pričuve propisana zakonom, te kao
takva ulazi u doseg Uredbe br. 1215/2012 Europskog Parlamenta i Vijeća od 12. prosinca
2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim
stvarima (u daljnjem tekstu: Uredba)l.
6. U ovom postupku tužitelji su pravne osobe sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,
dok se sjedište tuženika nalazi u Republici Sloveniji. Sukladno odredbi članka 4., st. 1.
Uredbe sud u Republici Sloveniji je opće nadležan za tuženika. Međutim, upitno je mogu li se
odredbe članka 7. Uredbe tumačiti na način da bi u konkretnom postupku mjesno nadležan
mogao biti i sud u Republici Hrvatskoj. Također, s obzirom da se radi o obvezama koje
proizlaze iz prava vlasništva na nekretninama, u obzir za primjenu bi mogla doći i odredba
članka 24. st. Uredbe.
RAZLOZI ZA POSTAVLJANJE PRETHODNOG PITANJA
7. Navedeno pitanje je važno i općenito za hrvatski pravni sustav jer je sve više
nekretnina koje se nalaze u Republici Hrvatskoj u vlasništvu stranaca, a posebno u vlasništvu
državljana članica Europske Unije. Sam institut pričuve je specifično uređen u hrvatskom
pravnom sustavu, bitno različito nego u nekim drugim zemljama Europske Unije. Sud
Europske Unije već je donio nekoliko pravnih shvaćanja koji se odnose na tumačenje članka
7. Uredbe. Pitanje koje se postavlja i nakon tih presuda je, između ostalog, postoji li
mogućnost da u postupcima u kojima se potražuje isplata novčane tražbine, a jasno je u kojoj
državi članici bi isplata trebala biti izvršena, ne bude nadležan sud države članice u kojoj je
1 (SL, L 351, str. 1.)(SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 19., svezak 11., str. 289.)
7
Poslovni broj: 41. P-2279/2016
isplata trebala biti izvršena. Pri tome je razlog za nenadležnost suda države članice je posebno
pravno uređenje jednog instituta zbog čega ga je teško podvesti pod klasični ugovorni odnos
(jer je obveza propisana zakonom), dok s druge strane nije propisana kaznena i prekršajna
odgovornost za neispunjavanje obveze pa ga je teško nedvosmisleno svrstati u kategoriju
delikta ili kvazidelikta.
STAV SUDA KOJI JE POSTAVIO PRETHODNA PITANJA O MOGUĆIM
ODGOVORIMA
8. Plaćanje pričuve je zakonska obveza vlasnika nekretnine, i to obveza koju on
ispunjava drugim suvlasnicima te nekretnine na način da određeni iznos novca odvoji na
poseban zajednički račun, a sve kako bi se zgrada u kojoj vlasnik ima
stambeni/poslovni/garažni prostor mogla održavati. Nadalje, iako je plaćanje pričuve
zakonska obveza, zakonom je propisana samo obveza osnivanja zajedničke pričuve, dok se
ostavlja sloboda suvlasnicima sa natpolovičnom većinom suvlasničkih udjela da odrede visinu
doprinosa u pričuvu i modalitete plaćanja pričuve.
9. Uređenjem instituta pričuve na način da je obveza osnivanja pričuve propisana
zakonom, a pojedinosti koje se odnose na podmirivanje iste određuju suvlasnici sa
natpolovičnom većinom suvlasničkih udjela nastao je odnos koji se teško može smatrati
klasičnim ugovornim odnosom. Ugovorni odnosi počivaju na načelu dobrovoljnosti, a što je u
konkretnom slučaju izostalo. Iz spisa ne proizlazi da je tuženik potpisao međuvlasnički
ugovor niti da je kasnije aktivno sudjelovao u određivanju visine pričuve, niti da se na bilo
koji način samovoljno obvezao plaćati pričuvu. Iz spisa proizlazi da je tuženik u obvezi
plaćati pričuvu jer je ta obveza propisana zakonom, a na način koji su dogovorili suvlasnici sa
natpolovičnom većinom suvlasničkih udjela zgrade.
10. Neplaćanje pričuve, sukladno pozitivnim odredbama hrvatskog prava, ne
povlači za sobom kaznenopravnu ili prekršajnu odgovornost. Neplaćanje pričuve za sobom
povlači isključivo građanskopravnu odgovornost, te se uplata neuplaćenih doprinosa u
zajedničku pričuvu može Zahtijevati sudskim putem. Također, vlasnik koji izbjegava obvezu
plaćanja zajedničke pričuve bi mogao odgovarati i za buduću štetu proizašlu iz zanemarivanja
zakonske obveze, kako prema ostalim suvlasnicima, tako i prema trećim osobama.
Poslovni broj: 41. P-2279/2016
8
11. U preambuli Uredbe se, između ostalog, navodi da pravila o nadležnosti
trebaju biti što je moguće više predvidiva i zasnovana na načelu da se nadležnost općenito
temelji na domicilu tuženika, osim u nekim točno određenim slučajevima u kojima glavni
predmet spora ili autonomija stranaka jamče drukčije povezane čimbenike. Pored domicila
tuženika, trebale bi postojati alternativne osnove nadležnosti temeljene na uskoj povezanosti
između suda i tužbe ili zbog olakšavanja pravilnog sudovanja. Postojanje uske povezanosti
trebalo bi osigurati pravnu sigurnost i spriječiti mogućnost da tuženik bude tužen pred sudom
države članice u vezi kojeg mu nije bilo moguće razumno predvidjeti.
12. U odnosu na navedene kriterije, ovaj sud smatra kako su uvjeti za zasnivanje
nadležnosti hrvatskog suda ispunjeni u smislu preambule Uredbe. Tuženik je vlasnik
poslovnih prostora u zgradi u Republici Hrvatskoj i ne plaća redovito svoje obveze koje ima
prema drugim suvlasnicima zgrade. Dakle, nekretnina koja će biti lošije održavana zbog
tuženikova propuštanja izvršavanja zakonskih obveza se nalazi u Republici Hrvatskoj. Šteta
koja nastaje ostalim suvlasnicima tuženikovim propustom, nastaje u Republici Hrvatskoj.
Također, slabije održavanje zgrade može dovesti do daljnje štete koja će najvjerojatnije
nastati u Republici Hrvatskoj. Slijedom navedenog, ovaj sud je stajališta da je tuženiku bilo
moguće razumno predvidjeti situacija u kojoj je zbog neuplaćivanja sredstava potrebnih za
održavanje zgrade tužen pred hrvatskim sudom.
13. Navedeno osobito dolazi do izražaja ako se uzme u obzir stav koji je zauzet u
predmetu Athanasios Kalfelis v Bankhaus Schroder, Munchmeyer, Hengst and Co. i drugi (C-
189/87, EU:C:1988:459, t. 17.), a iz kojeg u bitnom proizlazi kako se predmetima koji su
povezani s deliktima ili kvazideliktima u smislu odredbe članka 7. st. 2. Uredbe trebaju
smatrati svi predmeti u kojima se tužbenim zahtjevom nastoji utvrditi odgovornost tuženika, a
koja odgovornost nije proizašla iz ugovora na način propisan člankom 7. st. 1. Uredbe. Takav
stav sud je kasnije potvrdio i u predmetima Reichert i Kockler (C-26l/90, EU:C:1992:149, t.
15.), Reunion europeenne i drugi (C-51/97, EU:C:1998:509, t. 22.), Gabriel (C-96/00
EU:C:2002:436, t. 33.) i Verein fur Konsumenteninformation (C-167/00, EU:C:2002:555, t.
36.). Iz navedenog stava Suda Europske Unije proizlazi da bi u konkretnom predmetu bio
nadležan sud u Republici Hrvatskoj, no ostaje upitno bi li bio nadležan sukladno odredbi
članka 7. st. 1. Uredbe ili sukladno odredbi članka 7. st. 2. Uredbe. Također, s obzirom da
neki sudovi u Republici Hrvatskoj imaju različit stav od suda koji postavlja pitanje, sud koji
9
Poslovni broj: 41. P·221912016
.-stavlja pitanje smatra kako je potrebno da u ovom predmetu Europsk.i sud autonomno
protumači propise Europske Unije.
PRETHODNA PITANJA
14. N8.konsvega imesenog, moli se Sud da odgovori na sljedeća prethodna pitanja:
I. Ako se-uzme-u obzir datuien.ik. nije sudjelovao· u dogovorima s ostalim suvlasnicima
niti pristao na dogovoreno, treba. li članak 7. Sl. 1. Uredbe tumačiti na način da se
ugovornom obvezom smatra iobveza tuženika koja je propisana zakonolD.,ali na način
da visinu. vrijeme dospijeća i ostale pojedinosti uređujusugJasno vlasnici
natpolovične vcćinesuvJasničkib udjela zgrade?
ll. Treba li se članak 7. st. 2. Uredbe tumačiti na način da se neispunjenjeobve:ze
propisane zakonom prema ostalim suvlasnicima zgrade čije se ispunjenje može
zahtijevati sudskim putem smatra deliktom ilikvazideliktom, a pogotovo ako se uzme
u obzir činjenica dabi zbog neizvršavanja zakonske obveze tuženika mogla nastati i
daljnja šteta (osim manjka novca u pričuvi) kako ostalim suvlasnicima, tako i trećim
osobama?
m. Ako se uzme u obzir da je u ovom postupku utužena obveza koja proizlazi iz činjenice
da je tuženik vlasnikposlQvnih prostora u kojima posluje, odnosno prostora u kojima
se nalazi poslovnica tuženika. treba li članak 7. sl 5. Uredbe tumačiti na .način da je
SpQt·riastao iz postovanjapodružnice. predstavništva ili druge pcslcvne'[edinice?
U Zagrebu, 27. veljače 2019.