Information;Order — ECLI:EU:C:2024:781
Date: 2024-09-20
Language of the case: Croatian
Court formation: Ninth Chamber
Subject matter: Area of freedom, security and justice;Judicial cooperation in civil matters
Procedure: Reference for a preliminary ruling - inadmissible
Origin: Croatia

Anonimizirana verzija
C-264/24 - 1
Predmet C-264/24 [Gašlić]’
Datum podnošenja:
Zahtjev za prethodnu odluku
Upisano u upisnik 
Suda pod brojem.
15. travnja 2024.
Sud koji je postavio prethodno pitanje:
Općinski sud u Novom Zagrebu (Hrvatska)
Faks I E-mail:
Lasemoo.nt. 1 6. 04. 2024 Zavajnika,
6) — / Matija Longar
Zaprimljeno: ..  administrator
Datum odluke kojom se upućuje zahtjev:
4. travnja 2024.
Predlagateljica:
MH
Protustranka:
BR
[OMISSIS]
[OMISSIS]
Sud koji postavlja prethodno pitanje:
Općinski sud u Novom Zagrebu [OMISSIS]
Datum zahtjeva za prethodno pitanje: 04. travnja 2024.
Stranke postupka i njihovi zastupnici:
Predlagateljica: MH, [OMISSIS] Kutina [OMISSIS]
Protustranka: BR, [OMISSIS] iz Splita [OMISSIS]
1 Naziv ovog predmeta je izmišljen. On ne odgovara stvarnom imenu nijedne stranke u postupku.
HR
Zahtjev za prethodnu odluku od 4.4.2024 - Predmet C-264/24
Zahtjev za prethodnu odluku sudu EU
sukladno članku 267. stavku 2. u svezi članka 267. [stavka] 1. [točke (b)] Ugovora 
o funkcioniranju EU
I. Prethodno pitanje:
Treba li članak 2. [točku (c)] Uredbe (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i 
[V]ijeća od 12. prosinca 2012[.] o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih 
odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (dalje: Uredba (EU) br. 1215/2012) 
tumačiti na način da zadužnica, koja je potvrđena od strane javnog bilježnika te 
ima svojstvo ovršne isprave na osnovu koje vjerovnik može tražiti prisilnu naplatu 
protiv dužnika, ispunjava pretpostav[k]e "vjerodostojne isprave" (authentic 
instrument) u smislu navedenog članka?
II. Predmet postupka:
Vjerovnikov zahtjev da se za zadužnicu izda potvrda o vjerodostojnoj ispravi u 
skladu [s člankom] 60. Uredbe (EU) br. 1215/2012.
III. Činjenični okvir:
BR je u svojstvu dužnika dana 18.03.2022. izdao zadužnicu za korist MH kao 
vjerovnice, na iznos 150.000,00 HRK (19.908,42 EUR) sa pripadajućim zateznim 
kamatama.
Navedena zadužnica je potvrđena od strane javnog bilježnika [OMISSIS] iz 
Samobora pod brojem OV-816/2022 od 18.03.2024.
Potom je vjerovnica MH istom javnom bilježniku 20.11.2023. podnijela zahtjev 
za izdavanje potvrde o vjerodostojnoj ispravi u skladu [s člankom] 60. Uredbe 
(EU)br. 1215/2012.
Javni bilježnik je ocijenio da se navedenom zahtjevu ne može udovoljiti te gaje 
proslijedio ovom sudu kao nadležnom za daljnje postupanje.
IV. Pravni okvir:
Pravni okvir Europske [u]nije
Člankom 2. [točkom (c)] Uredbe (EU) br. 1215/2012 propisano je da 
vjerodostojna isprava znači isprav[a] koja je formalno sastavljena ili registrirana 
kao vjerodostojna isprava u državi članici porijekla i čija vjerodostojnost se 
odnosi na potpis i sadržaj isprave te je utvrđena od strane javnog tijela ili drugog 
tijela ovlaštenog u tu svrhu.
2
Anonimizirana verzija
GAŠLIĆ
Člankom 58. [stavkom] 1. Uredbe br. 1215/2012 propisano je daje vjerodostojna 
isprava koja je izvršiva u državi članici porijekla, također izvršiva u drugim 
državama članicama, bez potrebe da se zahtijeva potvrda o izvršnosti. Izvršenje 
vjerodostojne isprave može se odbiti samo ako je takvo izvršenje očigledno 
suprotno javnom poretku u zamoljenoj državi članici.
Člankom 60. Uredbe br. 1215/2012 propisano je da nadležno tijelo ili sud države 
članice porijekla, na zahtjev zainteresirane stranke, izdaju potvrdu na obrascu iz 
Priloga II., koja sadrži sažetak izvršive obveze navedene u vjerodostojnoj ispravi 
ili sažetak sporazuma između stranaka koji je sadržan u sudskoj nagodbi.
Pravni okvir Republike Hrvatske
Člankom 214. [stavkom] 1. Ovršnog zakona (Narodne novine br. 112/2012, 
25/2013, 93/2014, 55/2016, 73/2017, 131/2020, 114/2022; dalje: OZ) propisano je 
da dužnik može privatnom ispravom potvrđenom kod javnog bilježnika dati 
suglasnost da se radi naplate tražbine određenog vjerovnika zaplijene svi računi 
koje ima kod banaka, te da se novac s tih računa, u skladu s njegovom izjavom 
sadržanom u toj ispravi, isplaćuje vjerovniku. Takva isprava se izdaje u jednom 
primjerku i ima učinak rješenja o ovrsi kojim se zapljenjuje tražbina po računu i 
prenosi na vjerovnika.
Člankom 214. [stavkom] 7. OZ[-a] propisano je da zadužnica ima svojstvo ovršne 
isprav[e] na temelju koje se može tražiti ovrha protiv dužnika ili jamaca plataca na 
drugim predmetima ovrhe.
Člankom 214. [stavkom] 8. OZ[-a] propisano je da oblik i sadržaj zadužnice 
propisuje ministar nadležan za poslove pravosuđa.
Pravilnikom o obliku i sadržaju zadužnice (Narodne novine br. 115/2012, 
82/2017, 154/2022) propisan je točan oblik i sadržaj zadužnice, pri čemu nije 
predviđeno da u zadužnici bude pobliže opisan pravni odnos iz kojeg potječe 
potraživanje za koje se izdaje zadužnica, niti je predviđeno da u njoj bude 
naznačen datum dospijeća tražbine. U odnosu na datum dospijeća, propisano je da 
njega određuje vjerovnik prilikom podnošenja zadužnice na naplatu (članak 4. 
stavak 1. točka 1. Pravilnika).
Člankom 59. [stavkom] 1. Zakona o javnom bilježništvu (Narodne novine br. 
78/1993, 29/1994, 162/1998, 16/2007, 75/2009, 120/2016, 57/2022; dalje: ZJB) 
propisano je da sudionici u pravnom poslu, svi ili neki od njih, mogu isprave o 
pravnom poslu potvrditi (solemnizirati) kod javnog bilježnika, s time da je za 
zasnivanje osiguranja tražbine dovoljno da privatnu ispravu potvrdi obveznik, a 
tako potvrđena isprava ima snagu javnobilježničkog akta odnosno ovršnog 
javnobilježničkog akta.
Člankom 59. stavkom 2. ZJB[-a] propisano je da javni bilježnik prilikom 
potvrđivanja (solemniziranja) ispravu ispituje u skladu sa člancima 34., 57. i 58. 
ZJB[-a], kojima je propisano:
3
Anonimizirana \ erzija
Zahtjev za prethodnu odluku od 4. 4.2024 - Predmet C-264/24
- da javni bilježnik ne smije poduzeti nikakvu službenu radnju s osobom za 
koju zna ili mora znati da je zbog malodobnosti ili zbog kojega drugoga 
zakonskog razloga nesposobna da poduzima ili sklopi određeni pravni posao, a 
ako posumnja da koja stranka zbog nedostatka punomoći ili zbog kojeg drugog 
razloga nije ovlaštena za poduzimanje ili sklapanje pravnog posla, dužan je na to 
upozoriti stranke (članak 34. stavak 1. i 2. ZJB[-a]);
- da javni bilježnik mora, ako je to moguće, ispitati da li su stranke sposobne i 
ovlaštene za poduzimanje i sklapanje posla, objasniti strankama smisao i 
posljedice posla i uvjeriti se o njihovoj pravoj i ozbiljnoj volji. Javni bilježnik će 
izjave sudionika potpuno jasno i određeno sastaviti pismeno i onda sam pročitati 
strankama i neposrednim pitanjima uvjeriti se da li sadržaj javnobilježničkog akta 
odgovara volji stranaka. Prilozi će se pročitati samo na zahtjev stranaka, što se 
utvrđuje i u samom javnobilježničkom aktu (članak 57. ZJB[-a]);
- javni će bilježnik upozoriti sudionike i dati im odgovarajuće pouke, ako 
stranke hoće da se u javnobilježnički akt unesu nejasne, nerazgovjetne ili 
dvosmislene izjave, koje bi mogle dati povoda sporovima, ili koje ne bi bile 
pravno valjane ili bi se mogle pobijati, ili ne bi imale namjeravani učinak, ili bi se 
opravdano moglo smatrati da im je svrha da se koja od stranaka ošteti[.] Ako oni 
ipak ostanu kod tih izjava, unijet će ih u javnobilježnički akt, ali će u tom aktu 
posebno napomenuti daje stranke upozorio na posljedice takvih izjava (članak 58. 
ZJB[-a]).
V. Bitni navodi stranaka:
Predlagateljica MH u svojem zahtjevu od 20.11.2023. (koji je podnesen javnom 
bilježniku) tvrdi da potvrđena zadužnica od 18.03.2022. predstavlja vjerodostojnu 
ispravu ("autentic instrument") u smislu članka 2. točke [(c)] Uredbe (EU) br. 
1215/2012. Također je iznijela tvrdnju da [je] jedna javna bilježnica u Republici 
Hrvatskoj već izdala potvrdu o vjerodostojnoj ispravi na bjanko zadužnicu, kao i 
da je isti stav iznijela i dr. sc. Jelena Čuveljak u svojem stručnom radu pod 
nazivom "Zadužnica kao autentična isprava temeljem Uredbe (EZ) br. 805/2004 
odnosno vjerodostojna isprava temeljem Uredbe Bruxelles IA"[,] koji je priložen 
spisu.
Javni bilježnik u dopisu od 01.12.2023., kojim je zahtjev predlagateljice 
proslijedio ovom sudu na daljnje postupanje, naveo je da u trenutku izdavanja 
zadužnice nije određeno dospijeće tražbine te daje ona apstraktni pravni posao, pa 
daje upitno može li se uopće smatrati dokazom tražbine.
Napominje se kako se javni bilježnik u svojem dopisu od 01.12.2023. omaškom 
poziva na Uredbu (EZ) br. 805/2004 o uvođenju europskog ovršnog naslova za 
nesporne tražbine, jer se predmetni zahtjev predlagateljice od 20.11.2023. izričito 
temelji na Uredbi (EU) br. 1215/2012 od 12. prosinca 2012[.] o nadležnosti, 
priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima 
(očigledno je predlagateljica prethodno podnijela isti zahtjev pozivajući se na 
4
A non i m i z i ra na ve rz i j a
GAŠLIĆ
Uredbu (EZ) br. 805/2004, a nakon što mu javni bilježnik nije udovoljio, onda je 
podnijela predmetni zahtjev pozivajući se na Uredbu (EU) br. 1215/2012).
VI. Razlozi za postavljanje prethodnog pitanja:
Iz definicije vjerodostojne (autentične) isprave prema [članku] 2. [točki (c)] 
Uredbe (EU) br. 1215/2012, a na isto upućuje i praksa Suda EU (C-260/97, [t] 12. 
do 21.), proizlazi da javni bilježnik mora sastaviti ili ovjeriti, između ostalog, 
sadržaj isprave da bi se ona mogla kvalificirati kao vjerodostojna (autentična).
Citirane odredbe nacionalnih propisa (Ovršnog zakona i Zakona o javnom 
bilježništvu) govore u prilog zaključku da zadužnica udovoljava kriterijima iz 
[članka] 2. [točke (c)] Uredbe (EU) br. 1215/2012, jer javni bilježnik prilikom 
potvrđivanja (solemniziranja) zadužnice ispituje i potvrđuje kako njen sadržaj, 
tako i potpis dužnika.
Po članku 60. Uredbe (EU) br. 1215/2012 potvrda o vjerodostojnoj ispravi izdaje 
se na obrascu iz Priloga II[.], koji između ostaloga sadrži rubriku 5.2.1.1. "kratki 
opis predmeta spora" te rubriku 5.2.1.5.1.2.3[.] "kamate teku od ....".
Prema tvrdnji predlagateljice, javni bilježnici izdaju potvrde prema Uredbi br. 
1215/2012 u odnosu na (bjanko) zadužnice u sličnim situacijama (predlagateljica 
je uz zahtjev dostavila primjerak jedne takve potvrde).
S druge strane, u gore spomenutom stručnom radu dr. sc. Jelene Čuveljak 
sadržane su informacije o tome da se u velikom broju slučajeva takve potvrde ipak 
ne izdaju.
Nije poznato da bi o spornom pitanju postojala domaća sudska praksa, međutim 
sudovi su u kontekstu primjene druge uredbe, i to Uredbe br. 805/2004[,] iznosili 
razloge zbog kojih se na zadužnice ne može izdati odgovarajuća potvrda o 
europskom ovršnom naslovu za nesporne tražbine, a između ostaloga jedan od 
razloga je bio i taj što u zadužnici nije naznačeno dospijeće tražbine (primjerice 
Županijski sud u Osijeku posl. br. Gž-eu 3/2022 od 16.09.2022., Županijski sud u 
Varaždinu posl. br. Gž Ovr-705/2022 od 08.02.2023., Županijski sud u Zadru 
posl. br. Gž-644/2022 od 30.06.2022.). lako je navedena sudska praksa vezana uz 
drugu uredbu (Uredba br. 805/04), izneseni razlozi se čine relevantnim i u 
kontekstu Uredbe br. 1215/2012, s obzirom da je definicija vjerodostojne 
(autentične) isprave kod obje uredbe u bitnome ista.
Imajući u vidu obvezni sadržaj i pravnu narav zadužnice, ukazuju se dva sporna 
elementa:
- podatak o dospjelosti tražbine - ovaj podatak se nikada ne unosi u 
zadužnicu, već ga naknadno određuje vjerovnik kao privatna osoba prilikom 
podnošenja zadužnice na naplatu;
5
Anonimizirana \ erzija
Zahtjev za prethodnu odluku od 4.4.2024 - Predmet C-264/24
- apstraktnost obveze koja proizlazi iz zadužnice - iz zadužnice nije vidljivo 
na što se konkretno odnosi obveza dužnika.
Naime, ako se podatak o dospjelosti može smatrati bitnim sastojkom tražbine, 
onda proizlazi da je javni bilježnik potvrdio samo pojedine, ali ne i sve bitne 
dijelove sadržaja tražbine. Osim toga, datum dospijeća tražbine nije vidljiv iz 
same zadužnice (vjerovnik ga naknadno određuje u zahtjevu za naplatu), a 
obrazac potvrde o vjerodostojnoj ispravi (Prilog II[.]) u točki 5.2.1.5.1.2.3. 
zahtijeva da se u potvrdu unese podatak od kada teče kamata.
Nadalje, zadužnica je apstraktni pravni posao te iz nje nije vidljivo daje vezana uz 
konkretno određeni pravni odnos, a obrazac potvrde o vjerodostojnoj ispravi 
(Prilog II[.]) u točki 5.2.1.1. zahtijeva da se u potvrdu unese kratki opis predmeta 
spora.
S obzirom na navedeno, iako javni bilježnik prilikom potvrđivanja 
(solemniziranja) zadužnice ispituje i potvrđuje kako njen sadržaj, tako i potpis 
dužnika - zbog toga što se radi o apstraktnom pravnom poslu i zbog toga što ista 
ne sadrži podatak o dospijeću tražbine - javlja se dvojba može li se ipak zadužnica 
u potpunosti smatrati vjerodostojnom ispravom u smislu [članka] 2. točke [(c)] 
Uredbe (EU) br. 1215/2012, a o čemu se u praksi javlja različito postupanje javnih 
bilježnika, dok sudska praksa u kontekstu primjene ove Uredbe još uvijek nije 
zauzela svoj stav.
Iz prethodno izloženih razloga sud postavlja pitanje:
Treba li članak 2. točku [(c)] Uredbe (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i 
[V]ijeća od 12. prosinca 2012[.] o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih 
odluka u građanskim i trgovačkim stvarima tumačiti na način da zadužnica, koja 
je potvrđena od strane javnog bilježnika te ima svojstvo ovršne isprave na osnovu 
koje vjerovnik može tražiti prisilnu naplatu protiv dužnika, ispunjava pretpostavke 
vjerodostojne isprave (authentic instrument) u smislu navedenog članka?
U Zagrebu 04. travnja 2024.
[OMISSIS]
Prilozi:
- preslik[a] spisa Ovr-eu-8/2023;
- domaća sudska praksa u primjeni Uredbe br. 805/2004.
[OMISSIS]
[OMISSIS] [Obavijest Ministarstvu vanjskih i europskih poslova RH o 
zahtjevu za prethodnu odluku]
[OMISSIS]
6