Judgment;Summary — ECLI:EU:C:2023:790
Date: 2023-10-19
Language of the case: Hungarian
Court formation: Second Chamber
Subject matter: Justice and home affairs;Area of freedom, security and justice;Fundamental rights;Charter of Fundamental Rights
Procedure: Reference for a preliminary ruling
Origin: Hungary

Shrnutí C-147/22 - 1 
Věc C-147/22 
Shrnutí žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce podle čl. 98 odst. 1 
jednacího řádu Soudního dvora 
Datum doručení: 
1. března 2022 
Předkládající soud: 
Fővárosi Törvényszék (Soud hlavního města Budapešti, Maďarsko) 
Datum předkládacího rozhodnutí: 
20. ledna 2022 
Veřejný žalobce: 
Központi Nyomozó Főügyészség (Ústřední státní zastupitelství pro 
předběžné vyšetřování). 
  
Předmět původního řízení 
Trestní právo — Zásada non bis in idem — Článek 50 Listiny — Článek 54 
Úmluvy k provedení Schengenské dohody: Trestní řízení zahájené v jednom 
členském státě proti téže osobě a pro tytéž skutečnosti, pro které bylo zahájeno 
trestní řízení v jiném členském státě, pravomocně ukončené rozhodnutím o 
zastavení vyšetřování. 
Předmět a právní základ předběžné otázky 
Výklad práva Evropské unie a zásady non bis in idem; článek 267 SFEU 
Předběžné otázky 
1) Brání zásada non bis in idem zakotvená v článku 50 Listiny základních práv 
Evropské unie (dále jen „Listina“) a v článku 54 Úmluvy k provedení 
Schengenské dohody (dále jen „Úmluva“) tomu, aby bylo v jednom 
členském státě zahájeno trestní řízení proti téže osobě a pro tytéž skutky, pro 
které již bylo zahájeno trestní řízení v jiném členském státě a které bylo 
pravomocně ukončeno rozhodnutím státního zástupce o zastavení 
vyšetřování? 
CS 
SHRNUTÍ ŽÁDOSTI O ROZHODNUTÍ O PŘEDBĚŽNÉ OTÁZCE — VĚC C-147/22 
 
2  
2) Je slučitelná se zásadou non bis in idem, zakotvenou v článku 50 [Listiny] a 
v článku 54 [Úmluvy], a brání s konečnou platností zahájení nového 
trestního řízení v členském státě proti téže osobě a pro tytéž skutky, 
okolnost, že ačkoli i po ukončení trestního stíhání (vyšetřování) 
pravomocným rozhodnutím státního zástupce o zastavení vyšetřování ve 
členském státě existuje možnost znovu zahájit vyšetřování až do okamžiku 
promlčení trestného činu, státní zastupitelství nepovažovalo za odůvodněné 
obnovit toto řízení z vlastního podnětu? 
3) Je slučitelné se zásadou non bis in idem zakotvenou v článku 50 [Listiny] a 
článku 54 [Úmluvy], a lze vyšetřování, které bylo ukončeno ve vztahu k 
obviněnému, který nebyl vyslechnut jako vyšetřovaný v souvislosti s 
trestným činem týkajícím se jeho spoluobviněných, považovat za dostatečně 
důkladné a vyčerpávající, ačkoli proti uvedené osobě bylo vedeno 
vyšetřování jako proti obviněnému a ukončení vyšetřování bylo založeno na 
vyšetřovacích informacích poskytnutých na základě žádosti o právní 
spolupráci a poskytnutí informací o bankovních účtech a výslechu 
spoluobviněných jako vyšetřovaných? 
Dovolávaná ustanovení unijního práva 
Listina základních práv Evropské unie, článek 50 
Úmluva k provedení Schengenské dohody, článek 54 
Dovolávaná ustanovení vnitrostátního práva 
Článek XXVIII odst. 6 maďarského základního zákona stanoví, že aniž jsou 
dotčeny mimořádné případy odvolání stanovené zákonem, nemůže být nikdo 
stíhán nebo odsouzen za trestný čin, pro který byl pravomocně zproštěn viny nebo 
odsouzen podle maďarského práva, nebo v rámci mezinárodní smlouvy nebo aktu 
Evropské unie podle práva jiného státu. 
Podle čl. 4 odst. 3 a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (zákon XC z 
roku 2017 o trestním řízení; dále jen „zákon o trestním řízení“) nelze zahájit 
trestní řízení, a pokud bylo zahájeno, musí být zastaveno, pokud již bylo o 
skutcích spáchaných pachatelem pravomocně rozhodnuto, aniž je dotčeno řízení o 
mimořádných opravných prostředcích a některá zvláštní řízení. Odstavec 7 téhož 
článku stanoví, že trestní řízení nesmí být zahájeno, a pokud bylo zahájeno, musí 
být zastaveno, pokud bylo o činech spáchaných pachatelem pravomocně 
rozhodnuto v členském státě Evropské unie nebo pokud bylo v členském státě 
vydáno meritorní rozhodnutí o skutkových okolnostech, jenž podle práva tohoto 
státu brání jak zahájení nového trestního řízení, tak i obnově trestního řízení na 
základě práva tohoto státu z moci úřední nebo na základě běžného soudního 
přezkumu ohledně týchž skutkových okolností. 
KÖZPONTI NYOMOZÓ FŐÜGYÉSZSÉG 
 
3 
Stručné shrnutí skutkového stavu a původního řízení 
1 Rakouská Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen 
und Korruption (Ústřední státní zastupitelství pro stíhání hospodářské kriminality 
a korupce; dále jen "WKStA") vedlo vyšetřování proti dvěma rakouským státním 
příslušníkům pro údajné praní špinavých peněz, zatajování nekalé správy a 
korupci, jakož i proti maďarskému státnímu příslušníkovi (dále jen „žalovaný č. 
5“) pro údajnou korupci. Podezření vycházelo z údajů o vyšetřování, které na 
základě žádosti o právní spolupráci poskytl britský Serious Fraud Office (Úřad 
pro vyšetřování závažných podvodů), jakož i z poskytnutí údajů o bankovních 
účtech a z výslechu dvou vyšetřovaných rakouských státních příslušníků. 
2 WKStA zastavil vyšetřování dne 3. listopadu 2014, protože neměl žádné důkazy 
pro důvodné podezření ze spáchání trestných činů výše uvedenými osobami. 
3 V průběhu vyšetřování nebyl obviněný č. 5 vyslýchán jako vyšetřovaná osoba, ale 
státní zastupitelství nařídilo zjistit místo jeho pobytu, což je vyšetřovací úkon, 
který lze klasifikovat jako donucovací prostředek vůči obviněnému č. 5 ve smyslu 
ustanovení § 193 odst. 2 bodu 1 rakouského Strafprozessordnung (trestní řád), 
takže v případě tohoto obviněného může být řízení obnoveno pouze za 
předpokladu, že trestný čin není promlčen, pokud vyjdou najevo nebo se objeví 
nové skutečnosti nebo důkazy. 
4 Ústřední státní zastupitelství pro předběžné vyšetřování podala dne 29. dubna 
2019 obžalobu, na základě které Fővárosi Törvényszék (Soud hlavního města 
Budapešti, Maďarsko) zahájil trestní řízení mimo jiné proti obviněnému č. 5 jako 
pátému obžalovanému, za spáchání trestného činu korupce, jehož cílem bylo 
přimět zaměstnance hospodářského subjektu oprávněného přijímat samostatná 
opatření k porušení jeho povinností, jak je stanoveno v § 254 odst. 1 a 2 zákona a 
Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (zákon IV z roku 1978 o 
trestním zákoníku), který byl platný v době spáchání trestného činu. 
5 Dne 8. prosince 2020 nařídil Fővárosi Törvényszék zastavení trestního řízení proti 
obviněnému č. 5, protože formulace obžaloby proti němu porušuje zásadu non bis 
in idem. 
6 Dne 15. června 2021 Fővárosi Ítélőtábla (Vrchní soud hlavního města Budapešti, 
Maďarsko) jako soud druhého stupně zrušil usnesení Fővárosi Törvényszék ze 
dne 8. prosince 2020, kterým bylo nařízeno zastavení trestního řízení, a nařídil 
soudu prvního stupně pokračovat v řízení. 
Stručný popis odůvodnění žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce 
7 V maďarském trestním řízení považují soudy za nesporné, že obviněný č. 5 byl 
obviněným ve vyšetřování vedeném WKStA mimo jiné pro trestný čin korupce, a 
to bez ohledu na skutečnost, že nebyl vyslechnut jako vyšetřovaný. Rovněž je 
SHRNUTÍ ŽÁDOSTI O ROZHODNUTÍ O PŘEDBĚŽNÉ OTÁZCE — VĚC C-147/22 
 
4  
nesporné, že maďarské trestní řízení i rakouské vyšetřování se týkají téhož 
trestného činu. 
8 Podle názoru soudu druhého stupně však rozhodnutí o zastavení vyšetřování 
WKStA nesplňuje kritéria stanovená Soudním dvorem Evropské unie, neboť se 
nejedná o pravomocné soudní rozhodnutí o skutečnostech přičítaných obviněnému 
č. 5 jako obžalovanému, ani jej nelze považovat za rozhodnutí ve věci samé, které 
by s ohledem na tytéž skutečnosti bránilo zahájení nového trestního řízení nebo 
obnově trestního řízení z moci úřední. Soud druhého stupně rovněž poukázal na 
to, že z dokumentů ve spise nelze jasně vyvodit, zda bylo rakouské vyšetřování 
dostatečně důkladné a vyčerpávající. 
9 Vyvstává tedy otázka, zda je v rozporu se zásadou non bis in idem, pokud je v 
jednom členském státě zahájeno trestní řízení proti téže osobě a pro tytéž 
skutečnosti, pro které bylo zahájeno trestní řízení v jiném členském státě, které 
bylo ukončeno rozhodnutím státního zástupce o zastavení vyšetřování – 
rozhodnutím, které má, jak rozhodl Nejvyšší soud posledně uvedeného členského 
státu, pouze omezený účinek. V tomto ohledu předkládající soud odkazuje na 
rozsudek Van Straaten (C-150/05, EU:C:2006:614, bod 61), podle kterého se 
zásada non bis in idem zakotvená v článku 54 Úmluvy použije na rozhodnutí 
justičních orgánů smluvního státu, kterým je obviněný s konečnou platností 
zproštěn obžaloby pro nedostatek důkazů. 
10 Pokud jde o pravomocná rozhodnutí, vyvstává další otázka, zda se uplatní zásada 
non bis in idem, pokud i v případě, že rozhodnutí státního zástupce, kterým se 
nařizuje ukončení trestního řízení (vyšetřování) v členském státě, připouští 
možnost obnovy vyšetřování až do promlčení trestného činu, státní zástupce 
nepovažoval za odůvodněné obnovit řízení z vlastního podnětu. Výklad této 
otázky je nutný také proto, že trestný čin byl mezitím promlčen podle práva 
členského státu, který řízení zastavil (Rakousko). Pokud jde o res iudicata, 
předkládající soud odkazuje mimo jiné na rozsudek Turanský (C-491/07, 
EU:C:2008:768, bod 34), podle něhož, aby bylo rozhodnutí kvalifikováno jako 
pravomocný rozsudek ve smyslu článku 54 Úmluvy, musí jím být ukončeno 
trestní řízení a definitivně ukončeno trestní stíhání. 
11 V rozsudku Kossowski (C-486/14, EU:C:2015:812), na kterou odkazuje 
předkládající soud, však Soudní dvůr rozhodl, že rozhodnutí státního zastupitelství 
o ukončení vyšetřovacího řízení nelze považovat za pravomocné rozhodnutí ve 
smyslu článku 54 Úmluvy a článku 50 Listiny, pokud z odůvodnění tohoto 
rozhodnutí vyplývá, že dotčené soudní orgány nezkoumaly prvky, které 
představují základní právní situaci, jako je výslech oběti a svědka. 
12 Právě proto je třeba podat výklad týkající se slučitelnosti se zásadou non bis in 
idem a možnosti považovat zastavené vyšetřování obviněného, který nebyl 
vyslechnut jako vyšetřovaný, za dostatečně důkladné a vyčerpávající, přestože 
zastavení vyšetřování vedeného proti němu jako obviněnému vycházelo z 
vyšetřovacích údajů poskytnutých na základě žádosti o právní spolupráci, jakož i z 
KÖZPONTI NYOMOZÓ FŐÜGYÉSZSÉG 
 
5 
předložení informací o bankovních účtech a z výslechu spoluobviněných jako 
vyšetřovaných. Je třeba určit, zda neprovedení výslechu obviněného ukazuje, že 
vyšetřování pravděpodobně nebylo provedeno důkladně, což by zpochybnilo 
vzájemnou důvěru mezi členskými státy.