ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1959-12-23
Dobra VOLTA


y dra rijec covjek moze, ako hoce, da je
dobar plemenit, jer je ipak najplemenltlJi
stvor ma svijetu. Moze, ako Sc zapusti, po-
stati opak pun jala opaeine. Sve je, dak-
lie, do covjeka njegove dobre wolfe.
Mudri ljudi govore da jerk jace posjece
Cd maca 1 vele, da voda sve opere osim
crna obraza pogana jezika. Mas narod
svoioi mudrosti veil: 'Ispeci pa recir' Pa
metno kaze, nepromisljenosti mnoge Sc
gluposti odvali jezika i teske uvrede, koje
Sc tesko oprastaju, a nikad nezaboravljaju.
Svak grijesi, tko misli da moze ocepiti bra
ia svojega, da mu oval nece stati ma prste
njegove Bas radi toga pametno je receno:
sto tko drugom cini sam sebi cini. =.
l tome imade lick. Covjek treba da is
pravlja i ijeci sam sebe da bude dusevno
zdrav da mu je savjest cista. Lick je -
voda. Kad ii srce uskipi narav zavrije,
prize nego izustis rijec, pripazi ma jerk svoj
poteci da ulijes vode u usta, drzi je u usti-
ma casak diva, pa kad vodu ispustis jezika
&c poci blage razborite rijeci. Padati &c
kao melem ma dusu. Srdzba &c jenjati zdra-
vi razum &c srce nadvladati. Niece doci do
sudara. Jeftin je ovo lick, ali blagotvoran
/ plemenit, koji covjeka oplemenljuje die
ga u razinu najplemenitijeg stvora ma svije-
tu Zaista jerk sjece teze Cd maca mnogo
je lujdi sasjekao samo IL iala i opacine
momentalnom ludilu, kad jarost nadvlada
sviiest zatomi zdravi razum.
Samo liz takove razdrazenosti casomicne
nepromisl jenosti m o 6 o je zdrave obitelji
razoreno, djece unisteno sto je dovelo do
komadanja rastave braka. Treba domislja-
ii stalno drzati ma pameti, da ljutosti
razdrazenosh ne ispustis rijec jezika. Met
nj vode usta dok sc te napasti izlijecis
kad sc priviknes neces vode trebati
Pred godinu dana napisasmo stvarcicu
8 nadjevkom "Jal opacina", sto ovdje pre-
stampavamo da neki ne reknu da to zelimo
reel protiv bio koga Ne! Vec da svratimo
paznju ma zlo sto ljude TRUE bije. Evo,
brace, pa sudite svojom glavom:
Uzimamo "a temu jednu Cd najruznijih
pojedinom eovjeku eitavom ljudskom
drustvu najpogibelnijih mana strasti i to
mama dobro poznatim jalom opacinom
Vee Salamon svojim mudrim izrekama
(glava 14) veil: "Dobrocudno srce ie zvot
tijela, nu jail je trulez kostijuh" Sokrat
pako nazivlje JAIL pilom, koja podpiljuje duh.
Zapravo malo imade kobnih strasti, koie
bi toliko prijecile slobodni razvitak dusev-
nog zivota kao bas jail, te koje bi pokraj to-
ga u tako visokoj mjeri trovale sve sto mi
nazivljemo: cud, srce, krijepost
Posve je istinito, da je jail duboko ukorje-
njen ljudskoj naravi. Isto tako je istinito
sjegurno da je moguce jail nagnuce ne
navidnosti iskorjeniti pomocu preteznog, re-
dovitog i skladnog odgoja nu valja tome
upotrebiti svu jakost dobre wolfe energiju
znacaja. Pa | ljudi bez formalnog odgoja
mogu posve shvatiti "a uvijek IL srca pro-
gnati jail, ako imadu plemenito srce, cvrsti
znacaj nesto zdravog razuma Jalusi i ne
navidnici, ma da su ma znanstvenom polju
eudesa polucili, prsima i'm bije zecevo sr-
ce, a znacaj i'm je ravan onomu, najprostije
dangube.
Jal biva poduprt presudama, prekomjer-
nom oholoscu drugim zlim svojstvima ko-
ia su kadra biti uzrokom nekom obozavanju
samog sebe. Predsude predocuju sasma
krivom svjetlu sve zivotne odnosaie ljudi;
kao znacaj, ugled dogodjaje udesa Ako je
tkogod nagrdjen tuznim svojstvima zavidni-
ka, j time pristupan predsudama, tai &c do
biti krivi pojam ovom ill onom odnosaju
svoga sugradjanina, te &c sc podavati iatu
neplemenitih cuvstva, koji mu truju eitavi
zivot, uz to nj najmanju stvarnu podlogu
nemaju. Uzmemo Ii stvari takove, kakove
jesu, ne takove kakove nam Sc pricinjaju,
to nema ma citavom ovom svijetu, nj jednog
covjeka kojem bi morali zaviditi jer mai
bolji imade slaboca, koje bile one tjelesne
iii dusevno-moralne izravnjivaju mamie ill
wise sve vrline. IL toga slijedi, da jalusem
moze biti samo, koji naravi stvari ovoga
svijeta malo iii nista nezna Svaki, koi sa-
moga sebe odvise cijeni, tie Sc usljed toga
nadimlje, kada vidi kod drugih cednijih
razboritijih ljudi uspjeh, koj on poxraj svo-
je ogranicene pameti poluciti ne moze, po-
stale Philemon ludila i nenavisti, ako u zad-
MEM casu Josie ne dodje do spoznaje i do
uvidjenja, da uspjesi, koj su zbilja uspjesi,
mogu m o biti steceni pozrtvovnoscu
samozatajom.