ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1959-06-24

elementarnih katastrota zrtava
razvii su Sc odhrvali swim OBJ
jektivnim subjektivnim otporima
ma nasoj obali mnogi gradovi sa
svojim luckim objektima tehnic-
kim uredjajima, bez kojih Sc "a
jedno s nasom trgovackom NOR
naricom brodogradnjom danas
nasa zemlja ne bi mogla uspjesno
nj razvijati, nj ocuvati svoju samo-
stalnost. Svirepi fasisticki okupa-
tori palikuce ostavili su nam We
like pustosi i rusevine u nasim
lukama, koje jos nj do danas nj
smo uspjeli sasvim obnoviti.
Uslijed nedovrsene sjeverne lu-
Ike Splitu zeljeznickog cvora,
prosjecni su GODISNJI gubitci
pomorske privrede, industrije ze-
ljeznice, u splitskom bazenu oko
jednu milijardu dinara. Slicno je
stanje / u sibenskom bazenu. Ia
kodjer jos nije obnovljen najvaz-
niji dio rijetke luke - Ljubljan-
ska obala sa diva veza najdub-
linn gazom lukobran "P t a r
Drapsin", koji je zastitna obrana
te luke. Kao nj zastitni lukobran
u gradskoj luci Splitu, i neke
mamie luke.
Da bi nam bilo jasno sto eko-
nomski znaci Ljubljanska obala u
rijeckoj luci iznosim owe podatke:
u Ljubljanska obala.
Obala je duga 245 M (za diva
broda). Uz obalu Sc nalaze skla-
dista br. g., 6. T., koja su gra-
djena prize 70 godina, te predstav-
ljaju najstarija skladista rijecke
luke. Ia owl obalu dobit cemo il
madjarskih reparacija 8 dizalica,
cd kojih 4 dolaze u 1882, a ostale
4 u 1860. godini.
Ukupni troskovi obnove obale i
prilezecih objekata su slijedeci:
Obnova obale 337 milijuna di
nara; obnova kolosjeka 88 mill
juna dinara; rekonstrukcija mo-
dernizacija skladista 338 milijuna
dinara; domaca oprema 65 mill
juna dinara; ostalo (stare dizalice
i t. d. 43 milijuna dinara. - Sve-
ga: Oil milijuna dinara.
Dosada je ma obnovu obale u
troseno 1913 milijuna dinara. Ia
obnovu same obale potrebno je jos
liz OIF-a):
1859. - 12O milijuna dinara
1860. SO milijuna dinara
Ia ostale objekte ma obali po-
treban je poduzecu investicioni "a
jam iznosu cd 450 milijuna di-
nara, cd cega u 1859. godini $50
milijuna.
Obnova obale montazom diza-
lica, izgradnjom kolosijeka djelo-
micnom Reconstruction skladis-
ia, mogla bi biti zavrsena roku
cd dvije godine.
Obnovom obale kapacitet luke
&c Sc povecati "a 100000 tona.
Pretpostavimo Ii da &c polovina
tog kapaciteta (150,OOO tona) ot-
pasti ma tranzitni promet, povecat
&c Sc mas devizni priliv "a slije-
dece iznose:
Prihodi luke ............... S180,000
Prihodi zeljeznice ..... 100000
Prihodi brodarstva .... 100000
Godisnje ISL, ,18O, 900
Tai limos vec je cd cjelokupnog
troska obnove obale.
Povetanje kapaciteta luke &c u
tjecati da Sc smanje stete, do ko-
jih dolazi radi povremene zakrce-
nosti luke. Ma PRIMER radi ne
koristenja Ljubljanske o b al e u
Rijeci izgubljeno je cd oslobodje-
MIA do danas oko IL milijuna do
lara. To znaci da smo ma tome IL
gubili wise nego Ii je zapadala IL
gradnja luke u Latakiji.
Ia prvih 8 mjeseci 1853, samo
kod tramperskih brodova bilo je
1873 dana dangube, sto iznosi pre-
ko 10000 dolara. Nista mamie nj
su nj stete, koje su imali linijski
brodovi (prvenstveno Jugolinija)
radi dugog zadrzavanja brodova u
luci. Uopte Sc ne mogu procijeniti
stete, koje je imala nasa privreda
radi danguba vagona, radi zakas-
njenja u snabdijevanju nasih tvor-
MICA Iii zakasnjenja snabdijeva-
rju trzista, do kojih dolazi u mo-
! mentima zakrcenosti luka.
Znatni su gubici u drugim lu-
kama radi nedovrsenih kapaciteta.
U Splitu je takodjer godisnji gu
bitak cd preko 80 miljuna deviz-
nih dinara ne racunajuci umanje-
ME kapaciteta "a 40% uslijed L.
skog grla zeljeznickog cvora.
y Lulx0bran "Drapsin".
On je tesko ostecen, a u protek-
Mh 18 godina nakon oslobodjenja
ia ostecenja su pojacavana tako,
da danas postoji vrlo ozbiljna o.
pasnost da cd jednog nevremena
dodje do djelomicnog rusenja luko-
brana do paradxiranjs rada rijec-
- luke.