ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1959-08-26

ko potrosno podrueje f1aftinih
derivata, zatim da Sc sirovlna IA
novu rafineriju kapacite-
tom cd milijun tona = moze ma
bavljati liz izvora u Vojvodini,
Rumunjskoj drugih istocnih
zemalja i t. d. Medjutim, Vojvo-
dina &c davati svega 200. 900 to-
ma matte, dok Sc ma uvoz il Ru-
munjske barem zasad ne moze
racunati sa sigurnoscu. Ia prize
voz te matte bilo bi potrebno iz-
raditi i citavu tankersku rijecnu
flotu, a i velika skladista, buduci
da je Dunav eesto po nekoliko
mjeseci zaledjen i nesposoban
"a plovidbu.
Svojevrstan Odnos prema
bOgatom naftonosnom po6u
Ono sto najvise razotkriva
tendencije sto stole liza 5itavog
tog nastojanja da sc sagrade
move rafinerije jesu upravo me-
tode koje Sc pritom upotreblja-
vaju. sudno je, ma PRIMER, da
tako poznati strucnjak kao sto
je ing. Mirko Dimitrijevic, pote-
ze neosnovane dokaze, i da
svom napisu "Snabdevanje pri-
vrede nation - saobracajni as
pekt problema" objavljenom u
casopisu "Tehnika" broj 6. "a
1859. tvrdi, da je "sadasnji ras-
pored rafinerije upravo porazan
-. da Sc sadasnja situacija mo-
ze radikalno poboljsati izgrad-
njom rafinerije u Smederevu, i
najzad, da Sc potpuno resenje
pogledom ma ekonomiju trans
porta nalazi u izgradnji dive ra-
finerije "a potrebe istocnog pod
rucja u Smederevu j Baru". l
dok racunica pokazuje, da bi
transport sirovine u te move ra-
finerije bio "a 800 milijuna dina
ra veci { a naftovod Sisak-Stru-
Zee stoji samo $50 milijuna), u
navedenom napisu Sc tvrdi, da
bi rafinerija u Smederevu bila
u povoljnijem polozaju cd onih
u Sisku Brodu. Pri svemu tome
u stanoVtim krugovima sc uop-
&c ne uzimaju u obzir rezultati
istrazivanja ma novim naftonos-
MIN poljima u Hrvatskoj t. d.
ill Sc cak prema rijecima direk-
tora sisacke rafinerije - "spre-
cava i normalno odrzavanje pro-
izvodnje u Sisku, u svrhu da
Sc dokaze opravdanost izgradnje
novih rafinerija u nasoj zemlji.
Toj stalnoj i potajnoj opstruk-
ciji u pogledu rekonstrukcije po-
stojecih rafinerija sluzi svoje-
vrstan odnos izvjesnih krugova
prema naftonosnom polju Stru-
zec-Osekovo. M a gn e t ofonska
vrpca jedne sjednice u nekom
gradu zabiljezila je pocetkom
srpnja rijeci, da je '"Struzec
laz i to naftonosno polje nije nj
kakav realitet", i to otpriiike d
isto vrijeme kad cak organ Sa-
veznog izvrsnog vijeca daje svo-
ju suglasnost Ia gre b k ON
"Naftoplinu" zarealizaciju pro-
grama proizvodnje cd milijun to-
ma u Struscu. Istovremeno Sc 60
vori o povecanju jugoslavenske
proizvodnje matte ma preko mill
jun tona ma nacin, koji ustvari
dovodi do toga da cak strana
stampa (na PRIMER, "Tribuna
ludu", Varsava 21. viz pise
kako su "osnova svih predvidja-
MIA o,povecanju proizvodnje naf-
te u Jugoslaviji, ovogodisnji re-
zultati koje je postigla industri-
ia matte Vojvodini, kao i otkri-
ca novih izvora ma tom terenu'.
Probleme matte mozemo rjesa.
vati vlastitim snagama
Konacno tu je slucaj 8 Insti-
tutom "a naftu u Zagrebu. On
Sc vec afirmirao i izvan nasih
granica kao jedan cd vodecih
i najsposobnijih evropskih zavo-
da "a razradu projekata pro-
grama "a industriju matte, o ce-
mu svjedoce njegovi aranzmani
s nizom zemalja. Institut u ko-
me radi preko SO inzenjera spe-
cijalista "a naftu oko $50 osta-
lin strucnjaka, samo sa diva svo.
ia posljednja ugovora "a poslove
u Istocnoj Njemackoj i Indlji, O.
sigurano je zemlji 10 m;lijuna
dolara. Ali unatoc tome, pod u
tjecajem pojedinih "savjetnika"
priprema Sc pozivanje inozein-
nih strucnjaka (iz S. A. d. da
razrade naftni program u Jugo-
slaviji! To nam nanosi stetu u
zemlji, jos wise afirmaciji ma
inozemnom trzistu, upravo u Ca
su kad je bjelodano jasno, da Sc
problemi razvoja jugoslavenske
naftne industrije mogu rjesavati
8 najvecim uspjehom vlastitim
snagama.
Sve owe tendencije ometaju
normalizaciju i sredjivanje pro-
blema matte pomocu ekonomskih
rieSenia. One all uiedno dnkaz