ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1959-07-01
luke | zEUEzkICE u JUG0SLAVlU
kako Sc rasipava narodna imovina
Pavle D. OstoviG
(Nastayak)

Neto dev. doprinosa
133.109 8516 14.743
Svega: Bruto produktdukt (voza-
rina) 255.190
TroskoW bez an4ortizao-
je 1883
Amortizacija 2e.70S
Akumulacija 51.S17
Netto dew. doprinos
1855. 1853
Ukupni izdaci naSe zemlie "a
prijevoz njene cjelokupne preko-
morske razmjene do konca 1857.
iznose oko 438 milijuna dolara, cd
kojih ma strane brodove odpada
200 milijuna dolara. Da nije bilo
smisljene intervencije nase flote,
nasa zemlja bi stranom brodovlju
platila najmanje oko TO wise vo-
zarina, to jest >najmanje 80 mill
juna dolara wise, tako, ukupni de-
vizni netto doprinos hote moze ci-
jeniti najmanje ma 1856 milijuna
dolara, cd kojih 29,7 milijuna a.
mortizacije, 51,s milijuna direktno
80 milijuna dolara indirektne a.
kumulacije, odnosno svega 111,5
milijuna dolara.
cinjenicno stanje s nasim glav-
MIN lukama, je da iii nismo jos cd
ratnih rusevina do kraja obnovili
niti move neophodne operativne o.
bale NINA dogradili, iako su te
operativne obale uSle plan IL
gradnje II nasem prvom drugom
petogodisnjem privrednom planu.
Pa ipak Sc po ocjenama prijedlo-
gu Saveznog zavoda IA privredno
planiranje drugih organa Cd 1854.
do 1857. &. obustaviia izgradnja
operativnih obala u lukama Splitu
sibeniku, te obnova ljubljanske o.
bale lukobrana "P. Drapsin"
RijeckOj luci, ako su has te obale
u tim nasim lukama, preko kojih
Sc vrsi vise Cd 800 izvoza 1 uvoza
robe 1 putnika koji SO uputuju NOR
skim putem, bile danas goruti
problem, kojega }e trebalo sto pri-
ie skinuH dnevnog roda.
Bez obzira sto nam kroz oval
desetogodisnji period xivotna prak-
sa drastitno pokazala punu jugo-
slavensku opravdanost ulaganja
sredstava ma daljnju izgradnju
tehnitku opremu nasih luka, u pr
vom redu onih preko kojih najvise
l akumuliramo, suocili smo sc
owe godine povodom raspravljanja
drustvenog privrednog plana "
privrednim odborima Savezne ma
rodne skupstine "a 1869. godinu "a
stavom prijedlozima Saveznog
zavoda Ia plan, da Sc radi pomanj-
kama financijskih sredstava obu-
stave radovi na izgradnji 1 obnovi
Operativnih obala u swim lukama,
osim luke Bar. Da je takav stav :
gledanje ma ekonomsli zna6aj 1 OPP
Gu drustvenu korist, koju nasa A.
tava zemlja cd tih luI<a ina, ne
pravilan neodrziv, vise je nego
otito.
NeOspOrno je da a nasOj xemlN
postOje mnOge ekonomski I mace
opravdane potrebe 1 mogucnostf IA
investiranje, ali nam objektsSne
mogutnosti nase zemlje njen pri-
vredni razvitak jos nisu N stanju
Osigurati dovoljno financijslxih 4
drugih sredstava, pax be1 OBJ
zira ma te opravdanosti trebamo -
pO ekonomskoj 1 drustvenoj logicl
dosljedno pridrzavaH kriterija ste-
penovanja ..kategorija ..privrednih
grana n nasOj privrednoj investi-
cionoj politici, apstrahirajud SUBJ
jektivna gledanja.
Pored toga diskutira se I trail
Sc natin kako bi Sc odrzavanje ma
lih luka duz nase obale ma otoci-
ma skinulO sa saveznog budzeta I
prebacilo ma brigu komuna, repub-
like, iako sve te luke kao javne
saobra6ajnico na moru sluze ne
samo mjestanima, koji live tim
mjestima, ve6 javnom drustvenom
prometu robe 1 putnika, sluze IA
Osiguranje brodova, ljudi 1 tereta
ma mOru. Neshvatljivo je kako 80
uop6e moze do6i ma tal<vu ideju
(slitnu kao sto je nenormalan
status brodovskog putnickog podu-
zeta Jadrolinije), da se te, tako-
zvane, male luke, izdvoje IL slxlopa
citavog ..saObratajnog ..organizma.
kaO sto su 4eljeznicke pruge 1 ze-
ljeznicke stanice glavne 1 lokalne,
cestOvna mreza, aerodromi, vOdeni
putevi 1 telefonsl<e linije, koje sve
skupa sluze optim javnim drus-
tvenim potrebama, pa je potpuno
opravdano, da to ottawa naSa
zajednica, kojoj sluxe, odrzava
dalje razvija Il svojih sredstava
u Gle fondove prititu prihodi Cd
njih.
Ma PRIMER da N se noze ma 70.
laciji Beograd-zagreb predati ko-
taru Vinkovci zeljeznicka stanica
Banovci, Orolik Sremske Laze
ma odrzavanje / eksplataciju?
Takodjer do danas uz sva nasto-
janja u toku ovih 1912 godina
nismo uspjeli rascistiti pitanje iz-
gradnje zeljeznickih pruga prema
Jadranu, koje se namete kao pri-
(Nastavak M 1. strani)