ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1959-07-01

u toku minulih 10-12 godina
nasa je socijalisticka zajednica bez
sumnje ulozila velika novcana
materijalna sredstva izgradnju
nase brodogradnje, trgovacke NOR
narice "a obnovu i izgradnju ma
sih pomorskih luka, ali to JOS IL
wick nije dovoljno, pa mas interest
zemlie drustvena korist, koju IL
pomorske privrede imamo, upucu-
je, da nastavimo sa investicijama
koje ce omogutiti daljnji razvoj te
vazne privredne Crane. Sada nam
Sc ovom slucaju postavljaju te-
tiri pitanja da ma njih odgovori-
mo:
Prvo, da Ii su ia velika ulaga-
MIA bila drustveno opravdana.
Drugo, da Ii smo prema moguc-
nostima | potrebama nase socija-
listicke zajednice objektivno mog-
Ii wise uciniti / postici izgradnji
nase trgovatke mornarice, izgrad-
Mi i osposobljavanju nasih luka.
Trete, da Ii smo u toku ovog
vremenskog perioda uspjeli rasci-
stiti pojmove stavove u ovim, "a
nasu zemlju tako va3nim pitanji-
ma u pomorskoj privredi,
Cetvrto, kako je $ organizacio-
MIN stanjem pomorskoj privredi
i kako bi ga trebalo postaviti u
danasnjoj fazi drustvenog razvit-
ka.
Ma prvo pitanje mozemo smje-
10 reel, da su Sc ulozena sredstva
u nasu pomorsku privredu nasoi
zajednici obilato isplatila ona &c
u narednom periodu biti visestruko
isplacena.
Ma drugo pitanje takodjer mo-
zemo kazati, da Sc usprkos svih
teskoca, kroz koje je prosla nasa
zemlja, u ovom periodu moglo wise
postiti, da Sc u nasoj privrednoj
i investicionoj politici wise postivao
kriterij: investirati ondje, gdje te
Sc najbrze inajefikasnije ulozena
sredstva zajednici vratiti.
Uzmimo samo jednu uporedbu.
Poslije 1948. - 1949. godine nasa
zemlja ulozila je keramicku in
dustriju bituminozne sriljevce
znatna sredstva. Ia sredstva ulozi-
Ii smo u one Crane, gdje nismo j.
mali dovoljno kvalitetnih sirovina
nikakvih industrijskih objekata cd
prize rata, pa dosljedno tome nj
tradicije nj iskusnih kadrova.
u pomorskoj industriji imali
smo objektivne subjektivne fax
tore, to jest ekonomske potrebe
nase zemlje "a brodskom tonazom
da Sc ne plaza strana trgovacka
flota wise mamie povoljne Nv
jete ma svjetskom tarifnom trzis-
tu, uz to imali smo u pomorskoj
privredi materijalnu tehnitku ba-
zu, tradicije dovoljno iskusnih
kadrova.
Drugi krupan ppropust ucinjen
je kad nam je izgorio putnitki
brod "Partizanka". Ia njegovu O.
sigurninu trebali smo, mogli
smo kupiti diva tankera 1 nekoliko
trampera.
Kratko vrijeme liza toga mi smo
IA nase pOtrebe platali strancima
veOma skupe vozarine, a kad je
izbio korejski rat pomorske voza-
rine skocile SUI vrlo visoko, tako da
smO radi pomanjkanja vlastitog
brodskOg prostora materijalno pu-
no izgubili, a radi toga nismo mo-
gil vOditi samostalniju pomOrsku
pOIitiku. To SUI dobro Osjetili ma
svOjOj kozi nasi uvoznici | izvOz-
nici. Cd ovakvih propusta duzni
smO da izvlacimO zakljutke, koji
nam nalazu da wise trgovackog
smisla 1 duha njegujemo nasu po-
mOrsku privredu, posebno nase
pOmOrske luke trgovatku NORMA
ricu.
U normalnim prilikama wise =
mamie nije tesko doci do skladis-
nog prostora u lukama, kao / do
brodskog prostora, te ljudima koji
nemaju dovoljno uvida owe prob
leme, jer i'm wise puta nije jasna
uloga koju vrsi luka sa svojim po-
strojenjima / kadrovima 1 NINA
skupa vlastita brotska tonaza.
Radi toga nam Sc dogadja da
nasi pojedini uvoznici / izvoznici
koriste stranu luku iii strani brod,
jer "cifarski" proizlazi, da su i'm
jeftiniji, ispustajuci IL vida da su
lucke brodske usluge nastavak
privredne proizvodnje jedne zemlje
o cijim smo interesima, osobito mi
u socijalistickoj privredi, posebno
duzni voditi racuna, Ma nasu stetu
jos danas u nasem izvozu 1 uvozu
ucestvuju brodovi stranih zastava
sa oko 66% tereta, sto "a nasu
zemlju predstavlja veliki odliv
stranih deviza.
Ma preciscenoj osnovi realizirala
je nasa prekomorska plovidba do
konca 1865. hiljadama dolara.
1857. Bruto produkt (vozarina)
216.456 14.015 24.719
Troskovi (bez amortizacije)
151.124 8.566 1887
Amortizacija
24.477 1888 3.640
Akumulacija
4O.855 1851 7.1O1