ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-02-12
Velika drama

u Amerike velika ljudska drama, u kojoj
igra svoju ulogu Ottawa americka naciia Je-
dan dio ljudstva prolazi bezbrizno i komot-
no kao da i'll Sc ia igra netice prema onoj
- sit gladnu ne vjeruje - jer ne mogu da
razumiju tragediju onih koji su ispali po-
sla nakon desetak wise godina - seniority
- a koj su dosli do cetrdesete iii premasili
koju wise strahuju da nece moci dobiti
posla Muci iii veliki upitnik - Sta sada
statisticari vele da je danas cetiri mi
lijuna radnika baceno, jednostavno baceno
ma - ulicu! Oval Sc broj moze slobodno po-
mnoziti sa brojkom - cetiri uzevsi zenu
i djecu Politicari mogu stvarati magma
cije kakove hoce, ali cinjenica postoji, da
je danas diljem owe velike zemlje najmanje
svaki dvadeseti radnik bez posla, da ne
govorimo onima, koji rade par dana u
tjednu, ali ipak goje nadu da su uposleni
pa kako mrsavo bill. Pitanje je, veliko pita.
ME, da drzis posao, da ga jos imas, kako
dugo? ....
veliko je pitanje danasnjice, koje muci
oceve domovine jest obrana, sputnici i t. d.
Politicari, drzavnici znanstvenici muce j
naprezu svoj UNI kako doci do modernog
svemocnog obranbenog oruzja. Ia i'll bri-
ga goni histeriju racunaju kako doci do
mnogobrojnih bilijuna dolara "a obranbene
svrhe. Pritom malo racunaju "a gospodar-
ske prilike u zemlji, da narod moze doci do
zarade zivljenja.
Casopis Time" donasa, da gu vele-indu-
strijalisti jos minulog proljeca plan stvarali
kako stvoriti "resesiju" (bezposlicu) racu-
najuci da &c ma tai nacin spasiti dollar cd
inflacije, da postane vrijedniji jaci. .
Mas predsjednik gosp. Eisenhower pod
nio je svoju poslanicu Kongresu cine pre-
porucuje da Sc slljastri kredit "a JAYNE rad
ME I izvjesne socijalne programe. U svrhu
veil sc, da sc dobije wise novca "a missiles
visoku naobrazbu.
Ekonomija Wade balanciranje budzeta,
tako je "a o b { n smrtnika zamrsena sa
mnogobrojnim bilijunima dolara, da narod-
no gospodarstvo ne moze razumiti uz sve te
astronomne svote poreza, a radni svijet pa
da u oskudicu / u strahovanje pred sutras-
njicon1.
Kao da gledamo film, koji sc odvija u
Detroitu kolosalnoj tvornici automobile.
LA nemirene noci dobnik zvoni sest sati u
jutro, svijet Sc die iza nemirna sna. Petak
je. Ia par sati naslucivana govorkanja dolazi
zaplasujuce pitanje, koje utvrdjuje hladnu
cinjenicu. Danas, kako svi radnici znadu
pasti &c kocka - tko &c biti otpusten?!
U fabrici Sc mjesaju radnici: bijeli crni
muski zenski oko Bulletin Ploce, gdje je Ii.
sta imena sa seniority postavljena. Postav-
ljaju sc pitanja, koja tereti svaciju pamet:
al; 1-~l.> l.. I~J>
(po starosti uposlenja)? Unija je dala in.
formaciju da &c radnici sa 10 godina Sc.
niority biti pogodjeni, - ali (postavlja ~
veliki ALI) uprava poduzeta cesto mijenjs
svoje stanje Treba cekati da sc vidi vrije.
me cekanja dolazi kraju.
Cuje sc zvizduk najavljujuci prestanak
$ radon. Dolazi nadglednik sa platnim 6e.
kovima cedulicama "a otpustenje Uprav.
nici radnicke unije su svijesni da je otpus.
tenje ma redu. Trnci prolaze kroz tijelo rad.
nika, nervoza i nemirnost. Svak je zabav.
lien sam ga sobom casku cekanja osude
kao ma sudu pravorijek porote. Svak stra.
huje pred iskusenjem koje dolazi.
Strpljenje nestaje. cuju sc primjetbe
"Ovdje sam gotov!" "Svrseno je neman
izgleda da sc vratim ovu fabriku!' "sta
da kazem zeni? kako Gu pogledati troje
djecice" t. d.
Opet zvizduk i svi sc lataju svoga posla
pokunjeni sa zadnjim zamahom svoje sna.
&c savrsavaju poslove ma kraju sihte snaz.
nj zvizduk. Prestaje ropot masina, konver
stale i nastade tisina, grobna tisina kao ma
groblju. Odvija Sc povorka prema izlazu, ma
ulicu postaje sve VEGA i VEGA. Ljudi ze.
ne, bijeli crni pognute glave, mutnih ociju
jakih crta ma obrazu izlaze bez rijeci. Sva.
kom je stala rijec u grlo uduben u svoje
misli. - Kud sada?! Bez made buducnost
Mladi se jos nadaju dobiti kakovo zaposle.
ME, ostali srednji ljudi zene puni Ivota
cd preko cetrdeset godina, pax stariji INA.
du. - Svrseno je!
Povorka Sc razlijeva ma sve strane ne.
stale, kao sa pokopa - zalosno. Mnogi po.
kopase svoj posao zauvjek, svoj dohodak
svoje jedino imanje, cesa je svaki radnil,
svijestan, jer posao mu je sva NADIA sreta
dok ga lima.
Drama radnika Anerike 90 nasfav1is