ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-06-25
Ravnopravnost


ka Jugoslaviji. Bill smo uvjerenja da &c
vlastodrzci to sami uviditi, ali smo Sc pre-
varili. Danas srpska komunsticka gospoda
srbuju pod Titom, kao sto su srbovali pod
neutrality-suspicious.. Srpski sovinisti, kao to-
boz komunisti ma vlasti podcjenjuju Hrvate
Hrvatsku cd koje hoce da naprave svoj
pasiluk Tako oni danas ruse vlasttu dr.
zavu, kojoj vedre oblace, kao sto su sru-
Sill bivsu Jugoslaviju. Temelji federativne
Jugoslavije Sc podkopavaju, ako vec nisu i
potkopani. Kako svi znaci pokazuju Hrvat-
ska i Hrvati nemogu sa srbijancima.
Doznajemo il naseg posebnog izvora il
stare domovine otkud narod radi nezadovoli-
stva bjezi. Danas Parizu imade preko 1O,-
GOO Hrvata, u Francuskoj preko 50,0O0
Svakim damon Francusku dolazi sve veci
broj hrvatskih izbjeglica. U Austriji, ME-
mackoj, 1taliji drugim drzavama Europe
logori su puni Hrvata. Sve su to uglavnom
mladi ljudi, djevojke i mladici kao cijele
obitelji nejakom malom djecom. Zadnje
vrjenle bjezi il zemlje, sto je posebno vaz-
no, emigraciju veliki broj pripadnika IT.
tove armije, drzavnog aparata, ljudi po-
lozaja, oficiri, milicioneri i partizani hrvat-
ske narodnosti. Najveci je dio izbjeglica il
pokrajina, koje su bile u proslom ratu Ia
rista partizanskih ustanaka, kao ma PRIMER
prvom redu Istra, Hrvatsko Primorje, Cor
ski Kotar KvarnersN otoci, Dalmaciia liu-
di sa dalnatinskih otoka, zatim dolaze lju-
di IL Bosne, Herzegovina, Slavonije, Srijema
Backe, Sandzaka, Like, Hrvatskog Zagorja
t. d. Hrvatski svijet bjezi masovno. Sa-
mlh lstrana Parizu ina oko 2 do tisuce
osoba, dakle, nekadasnji borci protiv Tall
janske okupacije
IL Francuske nam javlja mladi eovjek,
partizan bivsi ofcir Titine armije: mi ne
zelirno nikakove Jugoslavije, jer snao je do
bro iskusili kroz owe posljednje godine. Da-
mas vidimo da sno ponovno prevareni, jer
Sc toku oslobodilacke borbe kod mas djelo-
valo hrvatskim parolama nekim bratstvom
jedinstvom, sto Sc pokazalo kao potpuno
lazno Mi nismo pobjegli zbog gospodarskog
stanja zemlji, koje je istina tesko, vec
cisto zbog narodnosnog nezadovoljstva Ako
treba gladovati trpjeti sve najgore "a do
brobit jedne ravnopravne zajednice, jedne
zajednicke domovine, pa zvala sc ona Jugo-
slavija iii bilo koja, to smo mi bill stanju,
upravo mi Hrvati IL Istre Rijeke podnijeti,
ali stvar nije bila ekonomskog karaktera,
vet cisto politickog nacionalnog.
mi toliko zeljni da mozemo slobodno
hrvatski govoriti a ko n rata, rijesivsi sc
Talijanske okupacije, docekalo mas je novo
nasilje, terror, diktatura najgore vrsti. Ispo-
ljivanje hrvatske narodnosti, tumaU Sc go
vinizmom, te su mnogi borci partizani IL ra-
ia baceni u nemilost, skinuti s polozaja, da
bi in zatim maltretirali ma razne nacine pa
robijama, dok in nisu prisilili ma bjezanje
u tudji svijet.
'Dok u isto vrijeme Srbi, kako oni IL
Hrvatske, tako oni il Srbije danomice ma
seljavaju nase gradice sela, zauzimlju sve
vaznije polozaje ma swim sektorima. U MON
rodnom gradu Rijeci, nikada nije bilo Srba,
danas i'll ina naseljeno 10000. - Oni vedre
oblaee cjelokupnom aparatu grada Rije-
ke a pogotovo Udba, milicija vojska, sve
je njihovim r1lkama. Tako cijelom istar-
skom rivijerom Istrom. Sve hotele sve u
stanove t. d. uglavnom je rukama Srba,
uz mali broj Hrvata, koji su isto doseljeni
Istru najmanji broj rodjenih Istrana.
'Takovih nepravda nismo dozivljavali nj
pod okupacijom fasisticke 1talije, iako je to
"a mas bila "a Is godina, jedna cd najcrnjih
stranica nase povjesti nasih krajeva. lima
pojedinaca koji usljed svih tih nepravda ze-
lie da sc Istra ponovno ukljuci granice
Italije, no vecina mas Istrana, Hrvata Tall
jana nije "a to rijesenje, vec nastavlja bor-
bu protiv druge okupacije / u principu smo
sW "a ostvarenje jedne suverene, slobodne i
demokratske Hrvatske Drzave kojoj bi
1stra imala svoje zasluzno dostojno mje-
sto, kao jedna cd hrvatskih pokrajina
> To je danasnji vapaj Istre, slitno /
drugih pokrajina Hrvatske. srpski sovinisti
danasnji rezim sa svojom ludom unutras-
njom i vanjskom politikom upropaScuju VIA
stiti svoj narod drzavu. Takovu svoju po-
itiku jugoslavenski rezim promice ovoj
zemlji. Njihova diplomacija ne mjeri ljude
iseljenistvu po rodoljublju, karakteru do
prinosima staroj domovini, nego po sluznis-
tvu. sto dalje Cd njih toliko je boljs.