davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05
DOBROTVORI MA
BANKETU

Mr.. Mrs. George Jaksich
$500, Mr.. i Mrs. Toma Milo
levich S100, Hrv. Prosvjetno
Drustvo "Primorje" $4,000,
Mr.. i Mrs. Nikola Tomelich
$50, Mr.. Mrs. Martin Dev-
cich SIS, Mr.. i Mrs. Ludwig
Kosovec $55, Mr.. Mrs. Jo-
sip Dobrinec $4,000, Thomas
Chulig $50, Mr.. Mrs. Ivan
Dohanich $50, Mr.. Mrs. An
ton Narich $50, Mr.. John Je-.
lavich $50, Mr.. i Mrs. Mato
Goretta $50, Mr.. Mrs. Nj
kola Vrbanac $25, Ivan Yam
kovich S25, Mr.. i Mrs. Kata-
lanich $25.0O, Adam Sudetic
$25, Mr.. i Mrs. Victor Br-
kich (Clinton, Mich.) $500,
Mrs. Jelavich $25, Mr.. Dinko
Jelavich $25, Mr.. i Mrs. Kar-
10 Payor S25, Mrs. Maria
Katalanich $25, Mr.. Mrs. A.
Matujec $40, Mr.. i Mrs. Dick
Castillaux $25, Mr.. i Mrs. Jo-
seph Kuhr $40, Mr.. i Mrs.
Joseph Strizich $40, Franjo
Vidos $40, Mr.. i Mrs. julius
Majetic $40, Barbara Ergo
vich $40, Franjo Blazincich
$40, Mr.. i Mrs. Franjo Cvet-
Mich $40, Mr.. i Mrs. Steve
Matievich $4,000, Mr.. i Mrs.
Stjepan Lipak $40, Ivan Ma
tosh $40, Mato Petrinovich
$40, Josip Krajacici $40, Mr.
i Mrs. Milo Siprak SIS.
PO 10 dolara: - Mrs. Je-
lena Chehaich, Mfr. i Mrs. Jo-
sip Kramarich, Mr.. i Mrs. An
dro Kapelec, Maria Svetli-
cich, Mr.. i Mrs. Luka Daso-
vich, Josip Stuglin, Mr., r.
Palombi, Tomo Pirjak, Mary
Radojevich, Vase Belajac, A.
Vidusich, Mr.. Mrs. Artur
Sertich, M a r k o Kramarich,
Jr.., Stefani Walters, Mr.. /
Mrs. Andy Dellach, Anton
Tomasin, Rudy Prpich, Mr.. i
Mrs. Ivan Stipech, Mr.. Mrs.
Josip Pavkovich, Barbara
Matijevich, Steve John, Mr..
i Mrs. Domitrovich, Mr.. Mrs.
| (Nastavak ma 6. strani)
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05

AAoAl 0OllAo AAS SASSos IVA AAAu
mo da sc danas nalazimo u
periodi besposlice, no ipa k
vjerujemo, da u nasim redo
vima ina dovoljan broj cla-
nova, koji ne samo da mogu
posuditi vec neku svotu po-
kloniti. Ne trazi sc cd onoga
koji nema i koji ina veliku
obitelj te slime troskove oko
uzgajanja svoje obitelji. Sva-
XII razuman covjek zna da ta-
kova osoba poklon iii posud-
bu uciniti ne moze. Lipak za-
kljucuje svoj govor time sto
jos jednom a ap elira a ma sve
prisutne, a i ma one koji da-
mas nisu prisutni.
Ovoga puta dogadja Sc ne
sto neobicnoga. D o b i 0 sam
strog alog, da nikako ne
smijem imenovati nase sestre
koje su nam priredile oval
banket. mi smo svijesni "a
sto radimo. Mi hvale ne trail
mo. Jer nam je to sestrinska
duznost kao clanicama jed
NICE. I zaista ne vjerujem
da bi Sc iko mogao bolje i
pravednije izraziti nego kako'
one to shvacaju. I preko sve-
ga toga, predsjednici n a in
odbora zamolili su sestru w.
l1u Matievich da sjedne "a po-
casni stol uz sestru tajnicu
Korporacije Hrvatskog Do
ma, Jelenu Stimac, da sc ba-
rem ma tai nacin oduzimo tim
nasim marnim sestrama ma
tako pozrtvovnom radu. O.
paza Sc, da odkad je pocela
gradnja ovoga donna, nase su
sestre shvatile, da su one u
tom radu te kako potrebne.
1 vidimo u poslijednje vrije-
me kako sve kljuca u domu
cd marljive sestrinske | u
bavi. Svake subote kada je
pies IL dvorani, neki zagrizak
prirede. A nedjeljom ako nj
su klubske sjednice, tada ia
nasa zena i opet nesto pri-
redi. Sve to ide u jednu svr-
hu - "a gradnju Hrvatskog
Donna. Mogu tvrditi, da nam
je materijalna buducnost o.
sigurana, jer su nase sestre,
gotovo wise cd brace, zainte-
resirane u hvala vrijednom
radu. TIE ma koncu mogu re-
ci: zena je temelj obiteljskog
zivota i kao takovoj u sva-
koj organizaciji zena postaje
Atlas. 8 >.a- -Hs'&f .a
Nakon banketa brat Culig
cita brzojav cd brata glavnog
predsjednika Mandica bra
ia erase, u kojem javljaju
da salju syoj dar cd $500
u fond gradnje Hrv. Narod-
nog Donna u Detroitu. U isti-
nu ovo je dobra pojava sa
strane glavnog predsjednika
i erase. Dokaz je to i tome,
da izvjesni izvrsni odbornici
gledaju ma gradnju ovoga do
ma sa zdrave strane. Mislim
da oni ispravno naslucuju,
da &c Sc u ovom novom do
mu stvari s as m a drukcije
razvijati nego sto Sc je to
moglo ciniti u starom domu.
Jest, brate Mandicu. Kada ne
bi racunali u svoj narod u
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05
SRBI | JUG0SLAvENSkA P0L|T|KA
(Nastavak sa O. strane)
Maskirano ve|ikosrpsfvo

Cd otvorenog do maskira-
nog velikosrpstva samo je je-
dan korak. To Sc najbolje vi
di po tome Sto Sc velikosrbi
bez po nuke mogu prekonoc
preruSiti Il "integralne Jugo-
slovene", kao sto i owl po-
slednji m 0 g u zacas postati
velikosrbi. Kao Janus sa diva
lica iii glumac koji u istom
komadu igra dve razlicite u
loge. NJ ora Sc ipak prlznatl
da su velikosrbi u ulozi "in-
tegralnih Jugoslovena' bill
vesti.ji politicari i unekoliko
blizi stvarnosti. Oni su, eto,
spremni i danas da budu Jul
gosloveni', oni &c Vatrenlje
no ikad braniti teZu da su
"Srbi, Hrvati Slovenci jedan
narod', samo pod uslovom da
Jugoslaviiom Via d a srpska
monarhija ,srpska vojska j
srpska policija, I wise cd to-
ga: oni ce blagorodno obeca-
vati "ravnopravnost', sto in
nista ne koSta, jer oni pri-
tom ne misle ma obezbedjenje
ravn opravnosti jugosloven-
skin naroda, pa cak nj jugo-
slovenskih "plemena", vec ma
ravnopravnost Srba, Hrvata i
Slovenaca - kao pojedinaca.
Ali allo je to u prvoj Jugo-
slaviji bio cinizam i obmana,
danas je to obicna samoob-
mana. Jer tai takav integra-
liam je demaskiran i kom-
promitovan. Ia MIN wise ne
&c poci nijedan jugoslovenski
narod koji zeli da ocuva svo-
ju individualnost, pa nj sam
srpski narod. Protagonisti te
politike ostali su sami ma BIZ
nj, nalik ma komedijase koji-
: ma Sc publika ne smeje iii ma
glumce kojima niko ne Pile
ska. 10 bi bio toliko bezuman
da "kao pre- cetrdeset godina"
obnovi jedan opt "a koji Sc
INA da vodi ustaskim poko-
lima, gradjanskom ratu po-
bedi komunizma?
Ali pored tih svesnih We
likosrba, maskiranih u "inte-
graliste', postoje medju Srbi-
ma i iskreni Jugosloveni koji
su nesvesni velikosrbi, bilo IL
neznanja iii il naivnosti. REX
10 bi Sc da vecina Srba spa
da u tn kategoriju.
Srbi su decenijama bill va
spitani u romanticarskom du-
hu, NINA Sc govorilo da su
"srusili diva carstva" oni su
usli u Jugoslaviju sa uvere-
MEM da je to "prosirena Sr-
bija' koju je srpska vojska
"osvojila' svojom krvlju, te
da su po samoj prirodi stva-
ri oni pozvani da u Moi VIA
daju kao iskusnija i "starija
braca'. Oni nisu nj primetili
da su IL jedne nacionalno i
verski homogene drzave ma
glo uskoGili u jednu hetero-
genu neobiGno slozenu dr.
zavu koja Sc nije mogla u
stevima ukazima cementi-
rati, bez solidnog dubokog
poznavanja etnickog elemen-
Ia koji je usao u sastav move
drzave. A Srbi, prvenstveno
Srbijanci, pa cak srpski dr.
zavnici, nisu cesto imali nj o.
snovnih pojmova o istoriji
kulturi, tradicijanla m n.
talitetu svoje "mladje brace"
Postao je klasican primer Nj
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05

cesca, on &c reel pred Narod-
Postenje je nj
Velikosrpstvo - otvoreno
iii prikriveno - dovelo mas
je do prosjackog stapa. To je
zakljucak koji Sc namece po-
sic cetrdeset godina srpskog
diletantizma ma planu jugo-
slovenske politike. Osvrnimo
Sc pogledajmo kakve nam
je sve nesrece u tom pogledu
donelo velikosrpsko ludovanje
srbijanske politicke kaste.
N jeni pretstavnici su prvo
svojim bezobzirnim centraliz-
MON izazvali hrvatski sepa-
ratizam u Jugoslaviji. Zatim
su zemlju uveli u rat, da bi
posle deset dana ostavili ne
zasticeno i goloruko srpsko
stanovnistvo ma milost ne
milost Nemcima, ustasama i
ostalim srbozderima. Ia vre-
me rata su upropastili jednu
"a drugom sve politicke san
Sc Jugoslavije i doveli do to-
ga da budemo izruceni komu-
nistima u ruke. Najzad, pre-
nell su gradjanski rat u emil
graciju i svojim tvrdoglavim
hegemonizmom uspeli da kroz
trinaest punih godina sprece
stvaranje jednog zajedniekog
antikomunistickog fronta ma
bazi ravnopravnosti svih ju-
goslovenskih naroda. A ko
je najteze ma prvom mestu
nastradao cd te i takve po-
litike, ako he sami Srbi? I
posle svega toga, oni jos j.
maju smelosti da cd Srba i
Hrvata traze da podju istim
putem "kao pre- cetrdeset
godina' Zaista, treba imati
vrlo nj S k misljenje o UNI
nim' sposobnostima i Srba i
Hrvata, pa verovati da &c Sc
tt narodi odazvati njihovom
apelu.
Doslo je vreme da mi Srbi
otvorimo oci i podjemo ne O.
MIN ranijim, pogibeljnim pu-
teljcima nego jednim trecim
svojim, onim pravim putem
put e m "cojstva junas-
tva'. Ne samo junastva nego
i cojstva! Jer nije dovoljno
cuvati e b e cd drugih: po-
trebno je da i "druge sacu-
vamo cd sebe'. Cojstvo nam
to imperativno namece, ali nj
kako cd mas ne zahteva da
zatvaramo oci pred opasnosti-
ma stvarnim iii mogucim. Sa.
mo tim putem doci cemo dc
svoga svestranog preporoda
bratske sloge sa vi m a su.
sednim slovenskim narodima
Pre- nego sto sc resimo da
formulisemo i sprovedemo U
delo jednu stvaralacku politi.
ku, moramo sc konacno cd.
reci svakog hegemonizma
posteno, iskreno, bez rezerve
i okolisenja, prihvatiti nacelc
ravnopravnosti svih jugoslo.
venskih n aroda a. Bee toga
nam nema nj sloge nj jugo.
slovenstva. Postenje je nasa
najbolja politika. To je nase
prvo osnovno nacelo. Ono
nekima moze izgledati smes.
no zastarelo, ali mi smatra.
mo da bez idealizma morala
nema veil k e, dalekovidne
konstruktivne politike. Memo.
ralna, "makijavelisticka" po.
litika moze zabeleziti prolaz.
ne uspehe, ali ona je uvek
kratkorocna i kratkovida.
Drugo nacelo move srpske
politike ma Balkanu je rea-
liam. Jedna zdrava politika
ne moze ne SINE bezati cd
stvarnosti. Samo jednom re-
alnom politikom koja &c ina
tt u vidu nase stvarne mo-
gucnosti moze Sc postici "a
stita maksimalnih srpskih in
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05

kole Pasica kome je Sir Ed
ward Grey, britanski pre-
mijer, morao jednom prilikom
da odrzi lekciju IL hrvatske
istorije. A Paste nije bio je-
dini. l dan-danas ina Srba, i
medju NINA t. w. "politica-
ra', koji ne znaju da je po
rasulu Austro-Ugarske care
vine Srbija nasla pred sobom
jednu n novu juzno-slovensku
drzavu - Drzavu Slovenaca,
Hrvata Srba - da je u
jedinjenje cd /. decembra BIZ
10 ujedinjenje tin dveju dr.
zava u jednu zajednicku dr.
zavu. (Na srpskoj strani Sc
rado ismeva ia drzava S. H.
S., ali treba Sc jednom upita-
ii Sta bi bio cd Srbije, srp-
ske vojske i srpskog "oslobo-
djenja' Jugoslavije da tn nj
je bilo mocne saveznicke po-
moci i. podrske). o srbijan-
skom nepoznavanju Slovena-
ca i njihove kulture i polite
ke istorije bolje da Sc i ne 60
vori. Recju, medju srpskom
vladajucom klasom - izuzev
nekoliko istaknutih, ali vrlo
retkih pojedinaca - nije nj
bilo Jugoslovena u pravom
smislu reci, pa nije moglo BIZ
ii nj istinske jugoslovenske
politike. TEX u Jugoslaviji SUI
Srbi poceli da Sc upoznaju sa
svom slozenoscu jugosloven-
skog problema, ali su do svo-
jih prvih saznanja dosli kas-
no, u doba kada sc wise nije
moglo natrag / kada je rat
bio ma pragu.
Bee lame skromnosti, mo-
ze Sc reci da je nasa mlada
generacija - stasala uoci iii
"a vreme Drugog svetskog
rata - prva "jugoslovenska"
generacija m d ju Srbima.
Memo Sc jugoslovenstvo ma
dovezuje ma i S kre m o rodo-
ljublje nekolikih izuzetnih po-
jedinaca, a ne ma psevdo-in-
tegralizam predratne srpske
"inteligencije". Zahvaljuju {
sazrevanju i aktivnosti te &C.
neracije, i u zemlji j u emf
graciji TEX sada Sc dolazi do
jedne sudbonosne "vododel-
nice" ma kojoj &c Sc Srbi pc
prvi put svesno opredeliti.
Mnogi znaci govore da je to
srpsko politicko kristalisanje
vec nastupilo. Ma primer, do
sadasnji nesvesni velikosrbi
medju "Jugoslovenima" pre-
poznaju Sc po tome sto RADIO
govore o srpskom narodu, ali
Sc vredjaju kada cuju da Sc
govori hrvatskom makedon-
skom narodu. Dok Srbi koji
su iskreni "Jugosloveni" pri-
hvataju n a { e o ravnoprav-
nosti medju narodima Jugo-
slavic / ne plase sc nj prl'
znanja hrvatske drzavnosti
nj hrvatske narodnosti. Mi.
ma je jasno da je njihovo ma.
cionalno osecanje jedno, a da
je jugoslovenska politika ne.
sto sasvim drugo. Shvatajuc
da "Jugosloveni" sacinjavajr
jos uvek medju n asim ma
rodima neznatnu manjinu, t
da kao takvi ne mogu name
tati svoju volju vecini, oni 81
spremni da prihvate savreme
no federalisticko jugosloven
stvo (federalisticko u Siren
smislu te reci).
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05

svega toga, polaganje temelj;
stojanstven hrvatski, zajedni-
carski bratski nacin.
Mas sadasnji mali dom bio
je krcat najaktivnijih nasih,
kao i drugih odsjeka clanova,
koji ne samo da su sc oda-
zvali ma samu proslavu, vec
SUI priskocili u pomoc prize
djivacima banketa. Omladina
Sc ovoga puta isto pokazala,
da INA asto sc oval dom
gradi. U isto vriieme mogli
ste opaziti jednu stvarnu ci-
njenicu, da ia omladina INA,
da &c to biti njihovo kultur-
no skroviste koje stare clan
stvo, njihovi ocevi i make,
NINA namjenjuju. A mamie
njuju zato, da nastave tamo
gdje mi stariji prestajemo.
U tome i jeste bila velicina
polaganja temeljnog komena
"a Hrvatski Narodni Dom u
Detroitu.
Opazio sam i neke, koji nj
su nj clanovi Zajednice. Do
sli su i pruzili ruku pomoc-
nicu mama, clanovima velike
Zaj jednice. da nam pomognu
dokoncati d 10, koje smo
morali ranijih godina izvrsiti.
U tome i jeste velicina ko-
jom Sc mozemo ponositi. Jer
kada clanovi Zajednice rade,
njihova je to i duznost. Ali
kada dolaze, rade i ,pomazu
nam oni koji nisu clanovi,
odnosno nisu clanovi Zajed-
nice, znaci toliko, da je nasa
bratska organizacija u nasem
narodu zahvatila tako jak i
dubok koren IL kojeg je nj
kao onaj bratski osjecaj
cijelokupnog naseg hrvatskog
iseljenika. To je ono, kada Sc
kaze: "Svi "a jednog a jedan
"a sve". To je onaj plod koje-
ga mi clanovi dobijamo sija-
juci placanjem jednu neznat-
nu svoticu u prosvjetni ma
rodni fond. Da mi godinama
u tai fond zabadava placali
nismo, vidi Sc po tome, kada
Hrvatska Bratska Zajednica
nesto priredjuje,, da Sc narod
OdazoVe. ,qsa, j5e.}& ->t. v.. =
Odmah ovdje, zelim istaci
jednu lijepu i hvala vrijednu
cinjenicu. Rice ,je o clanici
Zajednice i vrle Hrvatice, Sc
stra Maria Jaksich. Mi start
il kolonisti, koji poznajemo
drustveni, kao i kulturni rad
sestre, opazamo jednu dobru
stvar. Bila kakova god ma
rodna proslava, odsjecna BIZ
10 ma kojeg cd nasih odsjeka
u Detroitu iii pako narodno
slavic u generalnom smislu,
gospodja Jaksich je uvijek u
prvim redovima. Maria Jak-
sich je "a vrijeme prosloga
rata priskoeila u prilog radu
"a mas postradali narod u sta
roj domovini. Kada sc je o.
sjetila nestasica pojedinaca,
a radi tvornickog iii drugog
potrebnog rada o ratu, Sc
stra Jaksich je preuzela i u
pravu Hrvatskog Radio Sata
i bila je glavnim objavljiva-
Gem. I ne samo to: Sestra
Jaksich je zasukala rukave
pomogla u prodaji drzavnih
bondova "a ratne svrhe, kao
sto Sc sa svom svojom dusom
i tijelom zalozila "a onaj mas
nesretan narod. Pozivala pre-
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05

NJ Ill va IohOS 1SdNAO 0dCd
apelirala ma mas krasni spoil,
da j one pomognu borbu u
koliko "a svoju novu domo-
vinu Ameriku, tako isto da
Sc ne zaboravi mas hrabri
hrvatski narod, koji sc je ta-
da borio "a sam svoj opsta-
max.
l ovoga puta sestra Maria
Jaksich dolazi ma nasu pro-
slavu i dobiva cast. da bas
ona polozi temelj kamen no.
vom Hrvatskom Narodnom
Domu. Kamo srece, da nasa
kolonija ina ma stotine tako
pozrtvovnih sestara, kao sto
je Marija Jaksich.
! Cd drzavnih predstavnika
bio je Sczemanski, Auditor
General drzave Michigan, ko-
jega je brat Chulig, kao stolo-
Iravnatelj, predstavio prisut-
nina kao prvog govornika.
Gosp. Sczemanski je nasem
odsjeku i clanstvu u svom 60
voru zazelio sve dobro u ra-
du oko podizanja modernog
donna. Nije on svoj govor To-
kalizirao. Opsirnim govorom
je tumaeio, kako je korisno
biti clanom Hrv. Bratske "a
jednice. Gosp. Sczemanski o.
voga puta nije nj govorio kao
politicar; govorio je cd srca,
i to je dokazao time sto je
"a vrijeme banketa ispunio
molbenicu "a clana H. B. T.,
tim nacinom, ako je rodjen
Amerikanac poll s kog po-
rijekla, dokazao da voli mas
Hrvate kao napredno Miro
ljubivi u ocima Amerika-
naca cestiti, marljiv posten
narod.
N a k on govora Sczeman-
skog brat culig predaje rijec
predsjedniku Korporacije Hr-
vatskog Donna, bratu A. Ma
tujec. Brat M a tu je c Sc u
svom govoru osvrce ma pro-
slost u, kojoj je cjelokupno
clanstvo nasega odsjeka, ma
ravno sa svojim odborima, u
wick racunalo, da &c sc jed
! nog dana sagraditi dom do
stojan mama Hrvatima i jed
nom cd najvecih kolonija ma
sih naseljenika u ovoj zemlji.
Danas smo svjedoci, da sc ia
ideja ostvaruje. Ali sada mo-
ramo svi zasukati rukave i
gledati da Sc zapoceti rad sto
prize dovrsi. Nakon govora
Matujca dobiva rij &c pred
sjednik "Zore', odsjeka 351,
kao i clan Glavnog Odbora
H.B.Z., brat J. Majetic. Brat
predsjednik govori generalno
o potrebi jednog velikog Hr-
vatskog Narodnog D o m a u
Detroitu. Ne samo da je po-
treban nasem clanstvu, nego
je tai dom u istinu potreban
nasoj koloniji, a narcotic ma
sem mladom clanstvu nasega
.kao i ostalih odsjeka H.B.Z
u Detroitu. I ako smo dugc
odugovlacili i zapravo nismc
imali nikakvih razloga, Ste
takovu zgradu vec decenija.
ma imali nismo, ipak danas
vidimo jednu cinjenicu: Dom
Sc gradi IL prostog razlogs
sto smo Sc vec svi uvjerili, ds
ga trebamo. I brat Majetit
poziva ne samo owe, koji s,
sc ovome banketu odazvali
nego one, koji ovoga puts
IL raznih razloga dosli nisu.
Nakon govora Majetica
stoloravnatelj culig predaje
rijec bratu S. Lipaku, pred
; sjedniku gradjemog odbora
tajniku Glavne Porote HBZ
Brat Lipak isto govori o swim
teznjama i naporima, koje s,
u toku priprema "a gradnj,
donna cinjene. Zalazi u po
vijest nase kolonije kako s<
j je vec godinama e zilo "a
jednim modernim domom. I
. istinu, kaze, da nikada mis-,
postojale ozbiljne zapreke stt
ga vec davno nismo sagradili
No ipak, kako narodna po
slovica kaze, "bolie ikad ne,
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05
PoIaganje teme|ja novom Hrv. Domu

nedeu, sestnaest vea6e polozen je kamen temeljac
Detroit, Mich Konacno je dosao dan, polaganu te-
melja Hrvatskom Domu Detroitu Prem da je ba
srasna zma, to detrotska zma, puma Wage vjetra
kou covek teko nadje dovono topu robu Ipak pokraj
toga polaganje temela izvrseno e svecan
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05
JAVN0 B!!IEzNItKI URED

Mas ured izradjuje sve pravne
spise kao punomoci, kupopro-
dame ugovore, darovnice i
slicne isprave. Pribavljame
Kstne, vjencane i smrtne Il
stove IL starog Haja kao j
ovdje. Tko zeli dobaviti rod
binu IL Jugoslavije mole sc
ma mas obratiti "a informacije.
Posreduje se "a uredjenje
nasljedstva ovdje i a Jugo-
slaviji. Obavlia Sc svakovrsne
pr~vode.
Kosto Unkovic,
JAvNI BILJEzNIK
sos Grant Street
Pittsburgh 10, Pennsylvania
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1958-03-05

JuQlclranJa TO nlkakO nile
slucaj.
,jboIja po|itika
teresa. Nasa je duznost da
povedemo racuna o dubokim
promenama koje su Sc cd iz-
bijanja Drugog svetskog ra-
ia ma ovamo desile medju ma
rodima Jugoslavije i da svo-
ju politiku uskladimo sa tim
promenama. Iii cemo priznati
danasnju podelu ma sest re-
publika i uciniti medjusobne
ustupke, polazeci cd danas-
Meg ct.anja, a u okvirima
Sjedinjenih Jugoslove n s k i h
Drzava, iii cemo biti prinu-
djeni da dobar deo svojih "a
padnih krajeva ustupimo tu-
djinskoj drzavi. U prvom slu-
caju, svi &c Srbi ostati u j.
stom drzavnom savezu, dok
cemo u drugom izgubiti mai
mamie million Srba to moz-
da nepovratno, bez ikakvih
mogucnosti da u t { e m o ma
njihovu sudbinu osiguramo
n il h ov bioloski opstanak.
Srpski realizam srpska dr.
zavotvornost IL brace be-
sumnje prvo resenje.
Trece nacelo move srpske
politike je demokracija. Ovo
nacelo logicno proizlazi IL po-
litike "cojstva" nerazdvoj-
no je "a nju vezano. Politika
sile mora ustupiti mesto po.
litici prava i pravde. Mi ne
mamo nj sile nj prava da ma
rodima Jugoslavije oduzme-
mo iii poreknemo izvesne te-
kovine do kojih su oni dosli
u Drugoj Jugoslaviji. Uosta-
lom, to nam nj Ujedinjene
Nacije ne bi dopustile. Kao
demokrati, moramo se pomi-
riti i sa nacelom samoopre-
deljenja naroda i sa konfede-
racijom. Ne priznamo Ii ma
cello narodnog samoopredelje-
Inja, jugoslovenski narodi &c
nam okrenuti ledja po svo-
joj sopstvenoj wolff. Prizna-
mo Ii ga, svi su izgledi da &c
pristati ma pregovore ma
ma, jer je to obostrana nuz-
most. S obzirom da je slobod-
no odlucivanje neizbezno, u
nasem je interesu da mi sa.
mi predlozimo konfederaciju,
koja ina najvise izgleda ma
uspj e h, jer bi u protivnom
znacilo da ne priznajemo ju.
goslovenskim narodima S t a.
tus drzava, sto bi ih odbilc
cd mas. Mi smo ranije uvek
bill u zakasnjen "a deset Ill
dvadeset dogma: 1918 mogl
smo Hrvate zadovoljiti de.
centralizacijom, cuvajuci ne
taknuto integralno jugoslo'
venstv0 - 4 mi smo izabral
centralizam; 1889 bio jje vet
pOtreban federaliZam - a m
smo Sc jedva resili ma dua.
liam; danas je neophodar
demokratski drzavni savez
a mi IL prasine izvlacimo ne
kakvu (trijalisticku?) fede
raciju koja je nazadnija OF
one Titove. Dokle cemo ka
skaf "a dogad djajima? Podji
mo jednom ispred dogadja,
ia! Prigovor srpskih politi
cara da &c nam "Hrvati po
beci", ukoliko in prizname
kao drzavu, 8 a m o pokazujt
koliko je slaba njihova vera
u jugoslovenstvo j demokra'
tiju, a koliko je u njih ukore'
njena vera u premoc sile mac
pravom. Kako su svi oni da.
leko cd onog uzvisenog ma.
rodnog verovanja da "pravds
drzi zemlju i gradove"! Pra.
vo i pravda dace novim sa.
veznim vlastima autoritet
kakvu i'm sila nj k ad ne bi
mogla dati. Vlast zasnovana
ma moralnom autoritetu bice
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1958-02-09
Reds Make Impression

you must have lost all your
marbles even to consider this"
Fly first to the moon?"
asked Carl Bristol, Is. of the
Bronx. Il wouldn't be invited
because I'm not Russian"
Carl's caustic comment re-.
flected another aspect of our
poll-the deep impression Rus
sia's successful Sputniks have
made upon American young
people.
Fully three out of four
American young people feel
sure the Russians will beat the
United States in the race to the
moon, probably landing an I'M
manned rocket on the lunar
surface by 1860.
And, for many of those we
queried, the prospect of a COM
munist victory is fraught with
frightening implications.
THE moon could be used as
a possible missile base" a IT.
year-old boy from Camden.
Ark. told our poll takers.
The one who gets there first
will rule the world" in the
opinion of Eileen Fagen. is. of
Yonkers, N. Y.
The pessimism about Amer
lean chances in the space race
is about equal among both BOYS
and girls. Among the girls. 70
per cent foresee a Russian VIC
tory while 80 per cent of the
boys feel the same way.
Why has the United States
slipped behind Russia in this
important aspect of scientific
progress?
Two-thirds of youth thinks
it's because American armed
services have been competing in
the development of the guided
missiles necessary to propel a
craft into space.
Slightly less than half of the
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1958-02-09

Il don't think I'll win." says
the 16-year-old immaculate
junior.
But then Dana didn't think
she'd be the District winner.
either.
As the television cameras
rolled and the audience lis
tened. Dana spoke her five
minute I-Speak-for- Democracy
speech calmly and softly.
Il wasn't nervous because /
was sure I was going to lose."
said the pony-tailed teen-ager.
She based her speech on the
Pledge Of Allegiance to the
Flag. Il got the idea while say
ing the pledge in class. I wrote
the first draft and then the
final one," she said.
That's not the only thing
Dana has written. Il have q
couple of stacks Of poetry-not
somber. not humorous. My ia
vorite is called Lament /
wrote it last year. It's q lament
on the graveside over q lover"
Dana, whose real name is
Danute. has placed second in
an essay contest and also q
poetry recital contest. She has
q Quill and Scroll pin for erea-
tive writing and has won her
junior life saving medal and
ribbons in horse shows. But
Dana, who at 2. survived q
train bombing while escaping