ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-03-27
BudirnO ljudi

~N~SA
nju "a mjesec marc 1856 donosi stvarn u
vodnik pod gornjim naslovom. U tom clan
ku u pocetku Sc veil:
"Toliko su danas Il nasoj emigraciji jaw
nj radnici politicari zasljepljeni ovlada-
nj polltlcklm strastima, da mnogi vazni po-
slov cd zivotne vaznosti "a sve mas, stole
netaknuti i cekaju.
"Zahvaceni bolesnom struiom sitne DO
litike, koja mas nosi vec dvadesetak godina,
pritisnuti visestrukm porazima neuspjesi-
ma ma nacionalnom planu, dozivjevsi bez-
broj licnih tragedija baceni u zbilju hlad-
ne tudjine, mi sv skupa kao politicka emf
gracija - padamo sve nize nize. Skida-
juci sa sebe pojedinacno skupno svaku
odgovornost, trazimo krivice u drugima"
Ovako priznavaju svoj pad sami novi j.
seljenici i svoj ju nesrecu, sto tuce stare
doseljenike. Casopis dalje nadovezuje
"Nasa moralna tragedija pokazuje stall
nu krivulju pada. Cd opce, ljudskih moral
nih osnova pail smo ma uskonacionalne DO
liticko-partijske klikaske iii licne. Otud Sc
cak tesko i razumijemo: govorimo istim ie-
zikom, ali nam rijeci imaju razlicta znace-
MIA. Sve wise Sc udaljujemo cd pravog CO.
vjecjeg lika.
"Sve mamie mamie smo ljudi!'
Gornje je napisano ucevnm jezikom, ali
nasi citatelji mogu to da razumju, pax
smo izabrali danas ovo stivo, da bas nasi
ljudi doznaju kako novi doseljenici sami Sc
be sude.
Citajuci hrvatske neke novine, gdie owl
lJudi pisu, potvrdjuje gornje zalosne navode,
gdje pokazuju kako su moralno nisko pail
ola su izgubili postovanje prema sam sebi
Dale Sc veil:
"LiSeni tako u naSem .avnom zivotu mo-
ralne vrijednosti sadrzine, mi pomalo gu
bimo j idejnost. Nasa emigracija tako po-
stale besciljna"
Mi smo vjerovah oGekivali, da &c nam
nova emigracija dati poleta "a visi moralni
kulturni uspon nasega iseljenickoga zvota
Mislili smo da medju NINA imade wise liu-
di = duha i una = nazalost medju NINA
nema skrenih demokrata Njihova je demo-
kracija "samo maska "a neke uze interese"
Spustise Sc kaljuzu kleveta, jala denun-
cijacija
Uvodnik nakon te svoje teze zakliucuie
ovako:
'Da oval process zaista postoj nlozemo
Sc uvjeriti prateci nasu emigrantsku STAN.
pu 1ako ne valja uopcavati, ipak ina me.
dju mama bezidejne, sitne pa nemoralne
stampe Uzroci tome su dawn, ali vrlo jedno-
stavni. Pocetak je bio prost i licnom
u posebnom interesu moze Sc bti nemoralan
| prema protivniku. Ali kada Sc jednom pre-.
| die granica morala, nije wise moguce "a.
! ustaviti se | time Sc gubi vlastita unutras-
| MIA vrijednost sa swim onim Sto nosimo U
| sebi.
"Zato sto je tako, mi Sc, eto, emgra
| ciji, vec jedanaest godina okrecemo u mje.
stu, ezidejnosti i razj zjedinjeno
Ali sto rdjava stampa kvari razara
dobra moze da u mnogome popravi Dobra
stampa formira javno misl jenje IL pozitiv
nom pravcu odgaja pojednce narode. Ona
moze takodjer mnogo uradit ma zaustav
| ljanju ovog negativnog procesa medju ma
ma.
Treba Sc prosto vratiti uopce ljudskin
nacelima postovanja covjeka, covjekove lie
nosti, ma koja ona bila. Treba Sc naucit
gledati u covjeku covjeka- -biznjega. To je
ono cemu mas uci patriotizam demokra
CHA i krscanstvo. To je njihova sustina
Prihvatimo prize svega ia opca, ljudska mo
ralna nacela, pa &c deje koje nosimo ,
sebi propovijedamo, dobiti ma zamahu
snazi: one ce postati velike, snazne, gradi
lacke i oslobodilacke.
'Jednom recju: budimo ljudi. - tads
ce nasa emigracija poprimiti gradilacki il
| gled POSTAGE ohrabrajuca "a mas zs
| narod zemlii
| "Emigracija ce tada dobiti svoj smisao.
| Rekosmo ovo je pisano ucevnim jezikom
razborito umno Mi takodjer propovijeda
mo slogu jedinstvo naroda duhu bratsk.
ljubavi covjecnosti prema svakom covjek,
i narodu, duhu takodjer demokracije
rodoljublja i krscanstva. U tome, eto, nj
smo osamljeni.
Braco moja, cuvajmo Sc sektaske, "a
drte strancarske i nemoralne politike. Budi
mo iskrena braca ljudi jedan prema dru
| gone svakom svom bliznjemu r. .r