ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-05-01
Nacionalno pitanje u Jugoslaviji

h las VRIJEDNI suradnik 6. Pavle Osto-
vic poslao nam je oval clanak o vaznom
pitanju Jugoslavije i mi smo ga izabrali, da
ga donesemo ma ovom mjestu radi njegove
vaznosti da Sc tom misli j domisja i u
jedno da nasi citatelji budu informirani
kakovo je stanje nasoj staroj domovni.
Dobro je tai clanak doslovce procitati i
MENU promisliti. Evo ga:
Muenchenu, u Njemackoj, pod ured-
niStvom Roka Kaleb-a, izlazi jedna neobic-
no dobro uredjivana novina, "Hrvatska To-
ra" Svaki broj tih novina ispunjen je in
teresantnim clancima, pa upravo svaki broj
vrijedi procitati Cd prvog do zadnjeg slova.
"Hrvatska Fora" je jedna cd rijetkih hrvat-
skin novina u inostranstvu, koja postojano
zastupa potrebu odrzanja Jugoslavije, kao
zajednice drzava raznih jugoslavenskih ma
roda. Ona, dakle, nije jugoslovenska IL O.
nom pravcu kakav Sc zagovarao prize osnut-
ka Jugoslavije, 1918. godine, kad Sc zagova-
ralo, da Sc svi jugoslovenski narodi "utope"
u jugoslovenstvu, nj onom medjurat-
nom smislu, kad Sc jugoslovenstvo bilo po-
istovjetilo sa srpstvom i sluzilo obrani We
likosrpske tiranije. "Hrvatska Fora" je IL
razito hrvatski list, koji zagovara nacio-
maine drzave pojedinih jugoslovenskih ma
roda udruzenje tih drzava u okviru Jugo-
slavic.
U svom broju 80 Cd veljace (februara),
1857. godine, "Hrvatska Fora" je objavila
clanak pod gornjm naslovom i S pravom
istakla, da hrvatsko-srpsko pitanje nije sa-
mo pitanje Hrvata i Srba, nego da je to
ujedno balkansko srednjeevropsko ev
ropsko pitanje, kao sto jeste. IL tog raz-
loga "strani svijet velikim interesom pratt
razvitak hrvatsko-srpskih odnosa u sadas-
Moi Jugoslaviji' pa je "Hrvatska Fora" pre-
vela donijela odlomke jednog clanka, koji
je tom objavljen II velikom svicarskom
lstu "Neue. zuercher zeitung' cd g. veljace
(februarap ove godine. Mi te -odlomke pre-
nosimo kako ih je "Zora" donijela. Evo ih:
''Kod ispitivanja po pitanj ju unutrasnje
cvrstine iugoslavenske savezne drzave mora
Sc najprije utvrditi da obje najvaznije sile,
koje su 1918. izazvale odluku korist jedne
"a ajedniGke jugoslavenske drzave, nisu danas
wise aktivne Jugoslaviji, maine ekspanziv-
na, drzavotvorna VOLTA Srpstva jedne,
romanticka ideja jednog "slavenskog jedin-
stva' S druge strane. Nestanak tih dviju ST.
la odrazio Sc je ipak prize povoljno nego Ii
nepovoljno: ier obje SUI tezile ma koncu kon-
ca preuranjenom centralizmu, isle ma ruku
hegemoniji jednog naroda dovele tako do
prave nacionalne mrznje, narcotic izmedju
Srba Hrvata. Komunsti su pokuSali 1945.
staviti Jugoslaviju ma Ito move koncepcije,
ukoliko su lenjinisticki princip "federacije IL
medju socijalistickih drzava' primijenili ma
svoju zemlju osnovali jugoslavensku savez-
nu drzavu sa sest zasebnih republika. . Tai
nov princip je morao tako dugo ostati bez
prakticnih ucinaka, dokle god SUI komunsti
u MENU gledali mamie sredstvo "a rjesenje
nacionalnog pitanja Jugoslaviji, mnogo
wise jednu maksimu "a uredjenje cijelog
Balkana, te sanjali velikoj jugoistocno-
evropskoj federaciji sa Beogradom kao sre-
distem Ia vrijeme te periodic sluzila je sa-
vezno-drzavna misao samo kao maniac i fir
ma "a komunisticke partije okolnih zemalja
dok je Jugoslavija unutra bila isto tako CEN
tralsticl1i i mnogo nasilnije upravljana ne
go Ii "a vrijeme kralja Aleksandra
ITO Sc je promijenilo, kad su Sc posHje
194S. 'visokoleteci' planovi Balkanske fede-
istaknuta parola unutrasnieg "decentralizi-
ranja demokratiziranja" kao prva tocka
programa jugoslavenskih komunista Vec
postojeci federalisticki okviri pruzili su IL
vrstan instrument "a ostvaranje te max
sine. Pojedne Cd sest sastavnih republika
dobile su stvarno izvjesnu samostalnost.
Tako Sc je federativna ideja pretvorila po-
stepeno IL jednog izdanka 'proleterskog in
ternacionalizma' istinski pokusai riesenia
samog nacionalnog pitanja Jugoslaviji. =.
"Granice koje su 1915. bile postavliene
izmedju pojednih republika pokazale su Sc
uostalom kao krajnje prikladne One su vodi-
le racuna historijskim datostima spriie-
cile da Sc jedan Cd cetiri jugoslavenska dr.
zavna naroda opet moze uzdici iznad osta-
lih. Konstituiranje Bosne-H Herzegovina kao
samostalne sastavne republike tome ie DO
moglo, da Sc je srpsko-hrvatskoj suprotno-
sti oduzelo mnogo Cd njene ostrine. Ali kao
ma rOSifn a 10