davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1957-12-29
Portable Dishwosher

Mrs. L. C. D.. Lexington Park
To Mr.. II. r. A.. Arlington
In regard to your request
for information about a port
able dishwasher. I have
owned a front-opening model
for three years and have not
Evening star., 1957-12-29

stop ironing :. 90 carefree
in Koret of CALIFORNIA;
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

ljacka zemlja, te prize mno-
ga seljacka djeca n S u po-
lazila u skolu, 4 sada skoro
svi idu moraju ici. sto Sc.
tice penzije, pod bivsim VIA
DANA malo je tko istu do,
bivao, osim drzavni ljudi j
njihovi cinovnici, a danas .ie
primaju mnogi radnici koji
su u toj dobi, tc udovice i
njihova djeca, i to prize IS
godina starosti. To SD INA
kovi ma bolje, ia zelim da
bude islo jos ma bolje nego
jc sada. Tako bi trebali osje-
cati svi oni, koji kazu da ze-
lie dobro svome narodu. Do
Gin oni koji ne zele dobro
svomu narodu u staroj do
movini, ne mislim da mogu
zeliti dobro niti narodu u no.
voj i'm domovini.
Ovo pisem kao dobar gra-
ditelj dobromisleci clan H.
B. e., u kojoj sam preko 40
godina, talzodjer kao tu-
rista owe nase turneje, koja
je nadmasila sve prosle kam-
panic. Kud god snlo prolazili
kroz sela i gradove po Jugo-
slaviji, svuda smo bill lijepo
docekani. Ma ovome treba "a
hvaliti nasim urednicima "a
jednicara, koji su ovu nasu
turneju lijepo opisivali i o.
glasivali, kao i nasem Glav-
nom Izvrsnom Odboru, sto
su onako izvrsno uredili ona-
kovu kampanju, koja &c nam
ostati u sjajnoj uspomeni dok
budemo zivi. Takodjer Sc o..
vim putem zahavljujem svi-
ma onima, kojima sam pu-
tovao NINA imao dosta
Sale veselja po zraku po
zemlji, a napose bratu Mi
chael Grasha, upravitelju Po-
mlatka H.B.Z., koji je lijepo
predvodio svoju grupu.
Jos jednom sve vas po-
zdravlja vas brat, clan pod
predsjednik odsjeka broj 271'
Hrv. Bratske Zajednice,
Frank Krznarich,
818 West End Street,
Aberdeen, Wash.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

rom Gallo, koji su Sc kasno
IL noci povratili sa vecere pri-
redjene u cast predstavnika
drzave Burma. Oval susretaj
me je zanimao toliko wise,
sto roditelji odnosno porodica
Parmac su iz mojeg rodnog
kraja, koji su u nadmasnoj
vecini bill nepismeni i mogu
reci puki siromasni seljaci,
ali nakon "A godine povratka
staroj grudi susretnem Ad-
mirale Jugoslavenske Ratne
Mornarice, sinove nasih obic-
nih seljaka. Milo Jerkovic,
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

vice-admiral, je IL sela Krva-
vac isto IL podrucja Neretve,
a Dragomir Gallo iz Vrgorca
(ovog potonjeg nisam upam-
tic rank - cast, ali svakako
Sc je "a diviti ovim mladim
nasim casnicima, koji su Sc
IL borbi usposobili, da budu
II vrhovnom zapovjednistvu u
potrebi obrane svoje domo-
vine. Naravski, da svaki Hr-
vat odnosno Jugoslaven radje
vidi zapovjednistvo ma celu
Mornarice Parmace, Jerko-
vice Galice nase gore list
nego razne Tegetofe i Hor-
tile odnosno Svabe i Madjare.
Zatim smo posli ma raz-
gled palace rimskog cara
Dioklecijana, koja je Cradle
ia koncem treceg pocetkom
cetvrtog stoljeca, a sadasnji
Split Sc je razvio ma tri stra-
ne palace kao u unutrasnji
zidina same palace j odakle
Sc proteze toranj Sv. Duje.
Blizu ulaza jednih vrata pa
lace u najnovije vrijeme po-
stavljen je kip nadbiskupa
Grgura Ninskoga, isklesan po
nasem cuvenom kiparu gosp.
Ivan Mestrovicu. Kip je IL
vrsno izradjen cd crnog mra-
mora Cd tri komada, a po-
kazuje prstom ma Rim, O ce-
mu pratioci tumace, da je
Grgur htio i govorio misu u
hrvatskom jeziku sto je po
papi bio zabranjeno. Tako-
djer su Talijani u proslom
ratu kip raskomadsli i od-
vukli u Rim ali nakon svr-
setka rata morali su kip po-
vratiti ma isto mjesto ga
staviti.
Ma drugu stranu palace
Dioklecijana proteze Sc kip
pjesnika Marka Marulica, ko-
il je pod konac 14-og iii po-
cetkom 15-og stoljeca stam-
pao prvo hrvatsko pismo. Jos
u okolici i samoj palaci ina
mnogo historicnih crkava j
samostana IL srednovejkov-
nog vremena, ali sve to o.
pisati uzelo bi mnogo vreme-
na i mnogo spremnije pero.
Zatim sno posjetili tvornicu
plastike, m uze j, Marian j
sve drugo sto je bilo zanim-
1.-Two vidjeti i time, zbogom
Splitu, odnosno u Zadar. Ma
26. kolovoza ma putu iz Spill
ia u Zadar, zaustavili smo Sc
Il starom historicnom gradicu
Trogir, gdje smo pregledali
staru crkvu, koja je nekoliko
stotina godina u uporabi (za-
boravio sam zabiljeziti 60
dinu gradnje), a najzanimlji-
vie bilo je gledati bacvare,
koji ma primitivni nacin sa-
stavljaju bacve, CHE su duge
i dino izradjeno ma ruke sa
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

Zivotna osjeguracija deco
II nasem Pomladlu, jest jed-
ma najjeftinija osjeguracijs
sto q svijetu postoji, ma Term
to Age 1918 certificate, Ter
kad Sc odbiju otpisani raspo-
rezi. isplata kredita l drugo,
"A dijete Sc plata osjeguraci-
ja oko s centa mjeseGno, .
doblva Sc u slucaj ju smrH Cd
$500 do 5000.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

zasao u drugi, kojeg ovdje
sina, ia ma lijevo u America
a drugi sin u Beogradu.
Moi mill start otac, lila
Krznaric, diva je svjetska ra-
ia pretrpio i diva puta bio je
u America, evo jos dozivi
da Sc slika sa svoja diva sina,
Franjom Ilijom. Ina jed
nu kcer u Zagrebu zivu, te
snaha, zetova, unu5adi pra-
unucadi, i druge rodb;ne, svi
u Jugoslaviji izvan meme i
mole supruge.
Kako gore rekoh, da sam
putovao bracom sestra-
ma zajednicarima po| avionu
do Zagreba, a tako isto il
Zagreba nazad u Ameriku.
Evo sad kad spominjem "a
greb, kojeg su neki opisali
da je zamazan, a neki da je
bijel, a ia kazem Cd mole
strane, da nije zamazan niti
je bijel, nego ljepsi nego i
jedan grad lSroz lloieg sno
prolazili po cijeloj Jugosla-
VIII. Zagreb je ma najljepsem
polozaju i u MENU su divni
parkovi, u kojima su klupe
i sjedala gdje Sc narod od-
mara, a okolo ,polja i raw
nine. A da nista drugo ne
ma, nego samo Velesajam, IT,
me ina mnogo, u kojem Sc
nalaze one lijepc zgrade raz-
nih drzava, koje je lijepo i
divota gledati. Zagreb iako
nije mnogo ostecen kroz pro-
sli rat, ipak Sc u MENU pra-
We move zgrade, a stare Sc
ruse. To sam sve vidio i raz-
gledao "a mojih deset dana
boravka kod mole sestre u
Zagrebu, poslije nase turneje.
sto Sc tice ostalih gradova,
sela tvornica, svuda Sc pra-
vi, podize i izgradjuje, sto Sc
nikad prize nije radio do sa-
da pod bivsim drzavnim upra-
wanna. O tome mi nije potreb-
no sve u potancine opisivati,
posto SUI vec neka braca i
sestre O tome pisali ma hr-
vatski engleski u nasem Ia
jednicaru. Sve je istina sto
su ova braca i sestre pisali,
pa su zato vec bill i kritizi-
rani cd nekih nasih novo-
dosljaka, kao sto su j meme
neki kritizirali ovdje u Aber-
deenu "a ono, sto sam 60
vorio o stvarima koje sam
ma svoje vlastite oci vidio.
Oivma Sc nesmije nista isti-
nitog govoriti o prilikama u
danasnjoj novoj Jugoslaviji,
a da te ne prikazu da 81 ko-
munista iii socijalista, te da
ii Sc time pocnu prijetiti i
groziti.
Svakako u novoj Jugosla-
viji narod jos nema sve ono
sto bi trebao imati, ali pri-
like idu ma bolje, polagano
ali sigurno. PRIZE je pod sta
rim i bivsim vladama u Jugo-
slaviji bilo dosta prosijaka, u
svakom selu i gradu, i po
svakom cosku, a sada nigdje
nema niti jednog po cijeloj
Jugoslaviji, makar i'll ia nj
sam vidio. Jugoslavija je Sc
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02
Pet dana putovanja do mog starog oca
Il Aberdeen, WASH, do Move Gradiske

ia dolje popisani, uputio ma daeki put bra
com sestrama zajedncarma, da vidm mole mile drage
da obdem mesto gdje rodio, Udbinu, Liu tako-
der da razgledam cijeu Jugoslaviju Time ispunio
svoju zelju zeju moga saroga kojeg zagro
polubo koi e prosao jedan wick 600 godina) sada je
zasao drugi koieg ovdie slku donosm niegova diva
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02
$4,000 osIGuRAcIJA
KOd Hrvafske Rrafsko Z<

Kod Hrvatske Bratske "a
jednice moze Sc osiguraf ma
zivotnu osiguraciju ma $10,-
600 i to cd 16 do 40 godina.
Djecu u n a 5 e m Pomladku
takodjer Sc mole osigurati
ma svotu od $4,000.
Vec imamo clanova osigu-
ranih ma ovu najvisu svotu
zivome osiguracije, a to su
oni koji su svijesni / znadu
vaznost takove visoke osigu-
racije.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

zanlmanJem poSJetlo sam mo-
je rodno selo Trklje, koje je|
sada koliko i zapusteno, gdje
je "a vrijeme proslog rata
bila jedna cd glavnih koman-
da Partizana. Ovo selance je
bilo tako pogodno "a borbu
protiv neprijatelja, jer je ma
vrhu brda u uvali, a strata
je mogla vidjeti "a nekoliko
kilometara ma sve cetiri stra-
ne o kretnji neprijatelja, i
bas cato u njivama sela Trk-
lie ina mnogo grobova Tall
jana Njemaca. Takodjer
sam posjetio tvornicu voca i
povrca kraj Opuzena, gdje Sc
priradjuju rajcice, kaj S i j c,
sljive, smokve, diam (jam)
svako drugo voce i povrce,
a najvise sok cd rajcica.
Ma rijeci Neretvi ispod O.
puzena je stable topola ma
kojem su Talijani objesili me-
koliko stotina Neretvana, a
par. dana kasnje ustase su
strijeljali izmedju tri i cetiri
stotine one, "a koje su znali
da SUI protiv njih, te prvi i
drugi su pokopani uz obalu
rijeke u okolici stabla topola.
Primjetio sam pak, da je to-
pola suha ljudi tvrde, da je
mnogo ljudskih bica zakopa-
no oko njezinih lila i ljudska
mast je dokoncala zivot dr.
vetu. U dalmatinskom pod
rucju Neretve posjetio sam
blizu sva mjesta sela, ma
ime, Metkovic, Opuzen, Ko-
min, Rogotin, Ploce, Modro
Oko, Slivno, Vid (Narona),
Vrbica, Trklje, Desne, Kula,
Krvavac, Nova Sela druga
mania selca, vecina kuca po
selma su popaljene po ne
prijatelju i veliki dio seljaka
Sc preselili uzduz rijeke, sto
bas nije zlo, jer u onim brdi-
mama nije Sc u opce moglo
zivjeti, a dolje kod rijeke
gdje je zemlja, voda pod
neblje, tamo Sc moze zivjeti
mnogo bolje nego u onim pu-
starama.
Cd Makarske sve do Mo-
,,stara uzasno je narod stra-
dao, jer kako pricaju, ovdje
je bila cetveromedja, gdje su
dopirali Talijani, Ustase, Par
tizani i Svabe, a katkada i
Cetnici bi Sc pokazali u drus-
tvu Talijana. Posto je ovdje
glavni saobracaj zeljeznice i
ceste sa Bosnom Hercego-
whom i zato su Sc vodile o.
cajne borbe u ovome pre-
djelu "a vlast "a saobracaj.
U ovome predjelu imali su Sc
i zasto boriti, jer uspjesno
Sc odgaja vinograd, rajcice,
smokve, kajsije, sljive, krus-
Ike, pamuk, kukuruz i sve
drugo voce povrce osim ba-
mana kave. Opasnost suse
ne prijet, jer osim glavne
rijeke Neretve izvezane SUI
druge rijeke, maine Crn a,
Desanka, Norm i Podgrand-
ka rijeka, cije SUI povrsine
tex metar ispod vrha obrad-
live zemlje. Cini mi Sc, da
seljaci previse posvecuju paz-
nju gajenju loze, a vjerujem
da bi mnogo bolje Sc isplati-
10 voce i povrce, koje Sc mo-
re dobro prodati ma donna
Gem stranom trzistu. Owe
godine 1856 su prodali
svjezje k a j size u zapadnu
Njemacku po 80 dinara kilo
a to je wise nego sam ia pro-
i dao mole i ako bi izmjenio
dinare 600 "a dollar, sljive
svjeze 60 dinara kilo it'd.
Sve voce i povrce Sc vrlc
dobro prodava, dapace pre-.
, skupo, ali izgleda, da seljaci
vole imati vina i rakije axe
treba lozu prskati po devet
puta u sezoni, a onda sc sva.
: kome zale kako je skupa mo.
| dra galica. Bajami (almonds)
su owe godine pozebli u ne.
: kim krajevima, ali znam Sc.
, ljaka koji je imao preko q
!; kvinta1a nrOdao in 10 nr
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

sput smo takodjer vidjeli do
sta lijepog povrta, i maslina,
ali masline (stabla) su polu-
suhe cd velikog leda prosle
zine. U Zadru smo Sc smje-
still u hotel Zagreb, ali nj
smo imali vremena detaljno
pregledati grad, koji je mai
wise bio bombardiranjem po-
rusen "a vrijeme proslog ra-
ia, ali odmah upada u oci
mnogo novih zgrada i mno-
go iii je u izgradnji, a ina
i'll i onih, koje su same ru-
sevine. Oval dalmatinski hi
storicki grad prosao je kroz
buru i oluju tokom svojega
opstanka, koji je imao de-
setak raznih vladara, a cd
1918 do 1915 bio je pod Ita-
lijom i nadajmo Sc, da su po-
tonji i zadnji tudji vladari.
Nastavljamo put kroz Ii
ku (uzduz obale Jadrana u
okolici Karlobaga, costa u IL
gradnji i morali smo putovati
kroz Liku) i starom cestom
stigli u Gospic, gdje Sc je
mas suputnik Juraj Sankovic,
upravo po prvi put osjecao
kao kod kuce. Nakon smo Sc
neki okrepili sa crnom ka-
vom sljivovicom. onda smo
sc odvezli nekoliko kilome-
tara u prigradje Gospica u
ljepom h O t e u imali objed.
Zatim smo pregledali ovo no.
vo naselje sa modernim ho-
telima, stambenim zgradama,
a nadasve mas je zadivila no.
va moderna Skola u koiu
su tai dan djaci i ucitelji u
nosili moderni namjestaj, ko-
j Sc moze usporediti S ma
sim skolskim MANIFEST a j e m
ovdje IL America. Dale smo
nastavili sa slikovitim pre-
djelom nase Like, ali slabom,
vijugavom i uskom cestom i
konacno Sc spustili IL lijepi i
starodnevni grad Semi, "a ko-
jega Sc INA da je opstojao
u cetvrtom stoljecu. Ovdje
smo Sc odmorili svi pohrlili
u slasticarne, da sladoledom
ugasimo vrucinu, koje je tai
dan bilo ma pretek. Ali zao
mi je, da nismo mogli dulje
ostati u ovom historicnom
gradu tako, da pregledamo
upoznamo Sc sa starim j zna-
menitim zgradama mnogim
vladarima, koji SUI cd vreme-
ma do vremena S MIN vlada-
Ii, ali to, ako bude moguc-
nosti, drugom zgodom. Cd
Senja do Opatije sa novom i
modernom, sirokom cestom
projurili 81 kilometra u ne
opazeno vrijeme, ali soferi su
stall "a kra t k o .vrijeme u
mjestancu Bakarac, gdje je
rodjen mas suputnik - brat
Walter Benac IL Toronto, Ca
NADIA, koji je susreo svoju
rodbinu i s NINA Sc izgrlio,
a posebno po prvi puta u
poznao svoju suprugu Ca
mellu sa rodbinom. Opatija
nesto Carolina tesko je "a
misliti, da je to dio Jugo-
slavic, jer Opatija Sc moze
usporediti sa najboljim pre-
djelima kupalista drugih IL
letnih mjesta (Resort) u ma
Sol America. Izgleda, da sta
ra evropska aristokracija je
znala gdje da ide pocetkom
ovog stoljeca, ali eto i mas
iseljenike, iseljenih il najza-
bitnijih i siromasnijih sela
Hrvatske odnosno Jugosla-
vie, dodje red da uzivamo
puma cetiri dana caroline O.
patije, gdje nekada Sc nije
moglo nj zamisliti kamo Ii
uzivati oval l. ijepi predict.
Dva sata voznje dovelo mas
je kod Spite Postojna bli-
zu diva puma sata dok smo
pregledali sve prirodne divote
jane, o cemu je nemoguce
pisati nego Sc mora vidjeti.
Voznja u Postojnu i natrag
je lijepi predict slovenije, a
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02
"ZAJEDN1CAR"

il roditelji imalu su kotao "a
peel rakiju prize nego sto
sam posao u Ameriku i sva-
XII seljak je najprije morao
lei ma carinarnicu i kupiti
vrijeme (satove) "a koje &c
vrijeme peel rakiju, ali nitko
nije smio krenuti u kotao
prize nego bi stigao austro-
madzarski financ, da otvori
kalpak, a tako ma svrsava-
nju financ bi bio tu tocno u
dovrseno vrijeme da zapecati
kalpak, ako bi seljaku treba-
10 JOS nekoliko minuta da do
vrsi pecivo, svabski zbir nj
minute nebi dozvolio. Posto
i sada moi brat imade kotao
"a peel rakiju, a u tome sam
posebno uzivao, da seljak ne
treba lei nikuda nj cd koga
dozvolu traziti nego donese
tropine pece kada hoce i
koliko hoce. Ia Amerikanca
kao meme ovo je bio pravi u
zitak promatrati branje, sum-
poravanje smokava, br a n j e
grozdja pravljenje vina, Pc
civo rakije przenje lluku-
ruza ma zaru pod kotlom, a
svako malo vremena susjedi
dodju, da probaju mustru no.
We rakije.
Ia vreme prijema u Splitu
bio je prisutan Vice Buljan,
narodni poslanik u Beograd,
"a grad Sinj okolicu, posto
je cd nekoga doznao, da Sc
ia bavim vocarstvom u Kali
forniji, zamolio me je da do
diem po mogucnosti u SIM,
jer da oni imaju vota i rado
bi primil savjet "a uspjesno
g a jenje kajsija, breskava,
tresanja i drugog voca po a
merickim metodama it'd. ia
sam Vici obecao doci nakon
nase zajednicke ture i po-
sjeta mole rodbine i mojeg
rodnog mjesta, a obecanje
sam izvrsio ma II. rujna ka-
da sam stigao u Sinj, start
historicni dalmatinskog "a
gorja gradic. Ma prvi pogled
zapanjio sam Sc sa lijepo u
redjenim ulic a m a, novim
zgradama i novim tvornica-
ma i u pratnji Vice Buljana
posao sam u Muzej gdje su
izlozeni starodnevna nosn.ja i
orudje, koje Sc upotrebljuje
samo jedan put ma godinu "a
vri je.m e godisnje priredbe
sinjske Alike, gdje Sc ma We
liko slavi pobjeda mad Turci-
ma 1715. godine. Drugi dan
u drustvu sa direktorom po-
ljoprivrede Ivisa Ovan) Bo-
zic, pod cijom upravom ina
618 hektara zemlje u SIM
skom polju iii cd prilike Is
stotina akera, gdje rastu kaj-
size, breskve, sljive, rajcice,
ljubenice, suncokret, kukuruz
masirace, a uzto odgajaju
ma moderni nacin svinje, 60
veda. i kokosi. Bas sam pri-
spio kada su r a d n ci vrli
suncokret ako je to bilo ma
zastarijelom zrno-stroj Char
vester) svejedno pretvorili su
u ernie i vozilo Sc ma uljenu
| tvornicu u Knin.
Veliki gorostast Ivisa po-
kazao mi je zasadjeno drvece
radi vjetrobrana, a rasadnik
su nabavili iz Kanade, ujedno
mi je pokazao prokopani ka-
nal s kojim &c Sc u buduce
sprijeciti potapanje sinjskog
polja. Posto je rijeka Cetina
visa nego povrsina polja, ta-
| mo &c Sc montirati sisaljke
(pumps), koje ce IL iskopa-
nog kanala vodu pumpati u
rijeku Cetinu. Zatim sam u
drustvu Petra Pavica, narod-
nog poslanika "a Republiku
Hrvatsku, posjetio novu
modernu tvornicu tkanina
odmah pred ulazom u tvor-
nicu ina kip cd crnog MIRA.
mora seljakinje, koja prede
kudjelju predstavlja tex ne.
davnu historiju tog dalmatin.
skog z zagorja. Tvornica je
| ,,,opfiroro CO no IN, M o,.,,;;op,
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02


Zadnji dan boravka u Opa-
tiji pregledali smo grad Rije-
ku (ne Fijume), susak ia !
sam u Drenovu, gdje sam Sc
sa mole supruge IL
jakom 83-godisnjim starcom
Franjom Franceticem, k oil
jos cita novine bez naocala.
Zatim smo imali prijem kod
Mar. Odbora Kotara Rijeka
i sve mas je lijepo docekao j
pozdravio Edo Jardas j mno-
ge mas licno poznavao, jer je
nekada zivio u Kanadi i svoje-
vremeno bio urednikom no.
vine Jedinstvo. Rijeka je lije-
pi grad najveca jugoslaven-
ska luka, ina najvece brodo-
gradiliste i rafineriju matte,
kao mnogo druge industrije;
grad napreduje sa munjevi-
tom brzinom i buducnost mu
je sjajna. Zadnji dan nase
zajednicke turneje napustili
smo Opatiju preko Rijeke,
Delnice i Fuzine u Zagreb, a
usput lijepi predict izredano
sa selma, kuce crvenim crije-
pom pokrivene, izmedju sela
zelene Invade, a sva brda po-
krivena custom zelenom su-
nom i u istinu to je slikovit
kraj. Posto oval predict ma
Sc domovine izgleda b o 6 a
kraj, gdje Sc sve zeleni i svi
usjevi ma oko izgledaju u
spjesni, te sam sam sebe pi-
tao, da zaSto je toliko Delni-
cara i Fuzinara u America,
jer ma sv m konvencijama
Hrvatske Bratske Zajednice,
tokom proslih 80 godina ka-
da bi sa delegatima govorio,
cini mi Sc, da je svaki treci
rodom IL Delnice, Fuzine, Cor
skog Kotara iii okolice. Ko-
nacno stigli smo u Zagreb
nakon puma tri tjedna ugod-
ma putovanja po Jugoslaviji,
svi Sc srdacno pozdravili ne
rado rastali, a posebno "a
hvalili soferima autobusova
malom Milanu Crib, koji je
stalno bio mama bio nam
ma ruku u svakom pogledu.
Grupa Sc rasprsila i svaki ide
kuda hoce ma svoju ruku, a
sada je TEX pocela briga gdje
ces spavati, gdje ces JEST i'll
kako ces Sc voziti do naum-
ljenog mjesta, jer Milan Gr-
ba nije bio wise S mama, gdje
je sve unaprijed priredio.
Ma 81. kolovoza il Zagreba
sa avijonom u SIM ina sinj-
skom polju je splitsko sle-
tiste) i autobusom u Split
dulje je vremena uzelo il ST.
MIA do Splita nego il zagreba
do Sinja sa avijonom. IL Spill.
ia sa ladiom Njegos do no.
We luke Ploce ako sam do.
sac nenavjesceno brat Rokc
me je docekao, a posto je bic
tex dvije godine star kads
sam ia posao u Ameriku
nakon A godine isto smo Sc
prepoznali jedan drugog IL
medju grupe putnika i cekao
ca, a to zato Sto smo slicn
kao braca obicno budu. So
malom Trupom (camac) u;
Crnu Rijeku 9 kilometara dc
sela Sarica-Struga, selo u ko
me zive 90 po sto porodict
Nikolac, a odmah sam pri
pravljao brata, da sam dosa(
TEX "a nekoliko dana, jer mo
ram zurno natrag posla rad
it'd, ali ovo sam mu govorit
imajuci ma umu, kakav &c Ii
vot biti ma selu, sto &c 81
JEST i kako &c Sc spavati
odnosno kakav krevet j svt
drugo nakon cetrdeset i &c
tiri godine u iseljenistvu. I
sarica-Strugu stigli smo ka
da je vec bilo mracno i sa
kupila Sc gomila seljana OF
kojih nikoga nisam pozna
vac, jer neki SUI TEX bila ma
la djeca iii Sc nisu nj rodili
ali kada SUI mi in predstavil
po nadimku odmah sam znat
ciji su sinovi iii unucad, ma
ime spicini, Rusici, zicovi
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

Je on pomOgaO nekollkO tVOr-
MICA montirati nauciti rad
nice sa upravljanjem moder-
nih strojeva u vecim grado-
vima gdje su imale mnogo
wise skole, ali nadodaje, da .je
tamo bilo mnogo teze uputiti
u posao nego ovdje ma selu
odgojene djevojke.
Zatim opet u druStvu Pc
ira Pavica posh smo nelzih
IL kilometara ma rijeku Ce-
tinu, gdje Sc izgradjuje ve-
lika brana (dam), koja &c
kada Sc dovrsi, biti diva puta
VEGA nego Jablanica. Ovdje
sam vidio najmodernije stro-
jeve, koji kopaju kamenje i
slijevaju cement, ali sam ia
kodjer vidio dvadesetak zena,
koje potezu zemlju sa mott
kama odmah sam pitao teh-
nicara Roglica, da zasto ne
bi jedan mali traktor zamje-
nio one zene sa motikama :;
odgovor je bio, da bi "a trak-
tor trebalo utrositi nekoliko
tisuca dolara, a onda zene
nebi imale posla, a ovako "a
dolare cemo kupiti nesto dru-
go i zene &c biti uposlene.
Posjet u Sinju bio je vrlo u
| godan i nadasve zanimiv,
ako dalmatinski zagorci O.
vako proslijede kako su "a
poceli, njihova buducnost &c
biti sjajna. Konacno Sc po-
zdravio sa vodjama Sinja, ma
ime sa Buljanom, Pavicem i
agromanom Ivisom Bozicem,
te sa autom preko Klisa u
Split i natrag u Neretvu.
Opet kod brata ma Sarica-
Strugi, kako sam to ranije
rekao, ia sam mislio stati
TEX par dana, ali branje i su-
senje smokava, berba groz-
dja i pecenje rakije nekako
mi Sc je sve dopalo pa sam
zalio, da mi je viva boravka
istekla, a posebno rezerva-
CHA ma Liberte sc primice j.
mace bi ostao jos nekoliko
tjedana.
Ma 10. listopada konacno
sam napustio m o je rodno
mjesto, odnosno podrucje Ne
retve i liz Ploce sa ladjom
MAJOR u Split onda sa Ia
DION Mostar u Rijeku i da-
lie sa vlakom u Ljubljanu,
gdje sam Sc zadrzao desetak
sati, tako da sam pregledao
i oval lijepi slovenski grad,
koji u svemu prednjaci Ia
grebu i Beogradu. Drugi dan
ma mizerni Simlom Express
preko Sa5ane IL Italiju, ali
prvi rucak u Italiji kostao
me je Is stotina Ira, a tako-
djer prvi objed u Parizu kos
tao me je II stotina franaka,
sto IL oba slucaja znaci neka
tri dOlara u americkom nov
Gu. Ova skupa cijena u TIA
liji i Francuskoj jos jace me
je uvjerila, da je hrana u
Jugoslaviji jeftinija i ukus-
Mia gdje nebi plato "a objed
wise cd izmedju 250 do 400
dinara iii najvise Is americ-
kin cent?. N a k o II pregleda
Pariza LIE Havre ma 17-og
listopada ukrcasmo Sc ma We
liku i lijepu ladju Liberte i
jos jedna ugodna voznja pre-
ko Atlantika do New Yorka.
Sacuvao sam par filmova
u nome aparatu sa mamie
rom, da slikam Bozicu Slo-
bode, ali je bilo previse tmur-
no Bozicu nisam snimio. Ia
nekoliko dana u New Yorku
posjecujuci prijatelje i po-
znance, nisam zaboravio vie
canje Ujedinjenih N CHA,
gdje sam nekoliko satova slu-
Sac debate predstavnika raz-
nih drzava svijeta i snimio
nekoliko lijepih slika. Zatim
sa avijonom u San Francisco
i konacno kuci, gdje je tro-
mjesecna tura u rodni "a
vicaj dovrsena.
Ia ovim ce slijediti moji u
tisci o svemu sto sam vidio
II staroi donoovini to ha
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02
U posjete rodnoj grudi nakon a godine
Pise: N. j. Nkoac, bivsi glavn odbornk

(Pisac popuouao Jugosare cd TO- kooroSd
do 1s jedn putnka ko ueai
Brdtske Z6ednice
mJeSto SG redo
Opsd $o
stare domo1ine a to n po sriGerma ...D
(Nastavak)
Drugi dan % kolovoza imai prijem kod kotar-
skog odbora kotara Split epo zgradi nekadasnjeg ho-
tea Ambassador zvrsno pocascen, nadasve Sc ugodno
zabavla uz svrku Tamburaskog Zbora, ko je bio prv
iedin "a ceo vreme putovanja kroz Jugosavu Istu
Ger sam mao cast upoznat KontraAdmralom STAN
kom Parmac ViceAdmralom Mhom Jerkovic Dragomi-
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-01-02

Lakse je biti m u dar "a
druge, nego "a samog sebe.