ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1957-06-19
PiSe: Ivan F. Lupis Vukic

/ u q
mozda vec svh mrtvih iseenika, koji IL ME izne
zvu glavu mada e to ba navsa nesreca koja je kada
zadesila mas narod dalekom svetu ia nkada nsam pr
mjetio ukoliko mi pamcenje sluz da je bila zabieze
prikazana nasoj blo domaco bilo seljenckoj STAN
p pa je tako nj povijes nasega isejenistva nj
opcoj povjesti hrvatskog naroda Cak nj is koj
kroz cltav svoJ zvo mnogo pisao nasemu iseenistvu
nisam katasro pisao Cd godne 1893 kada je usje
dia. bio suvremenik katastrofe zvo gradu New
Oreansu udaljenom TEX oko 100 lometara cd preda
koemu e srasna tragedija odigrala Bit &c da nisam
pisao to- so tragedu opsrno bio prkazao hrvat
skom tjedniku Chicago ko je onda pok Nikola Polio
zdavao istomenom gradu. Mogu reci, da tim do
pisima opisma zapoceo svou novinarsku 'karijeru
svojoj IT, godin. buduci svjesti podsvijest
wick noso secanje da dogadja jednom opsirno pr
kazao mozda mi cnilo da ga po drug put reba OBJ
radJvat Usto je vrijeme, godinama desetjecima pro-
dzvao udaljenost cd dana dogadjaja mi takodjer
cnilo da dogadaj vec prpada povesti e da bi bio
suvremeno MENU psati Jer, cd onda prosle 81 60
dine dosao pr svetsk rat propala Austria dosa stara
Jugoslava pa dosao drug strasn svjets rat propast
Jugoslavije krvava narodna borba osobodene
Nova Jugoslava tesk rad zrve "a obnovu zemlje ma
predak naroda Suvremeni problemi gurai pozadnu
prosle dogadjae mole sjeane navetu katastrofu
nasega iseljenistva.
Sada starrn danma prebirem po materijalu nasem
selenstvu sto ga sabirem bas cd godne 1885, jer mai
starj prmjerak MENU je knga koja nos naslov "Che
Mere Camnata ill vetar smr kojoj e prikazana kata
strofa mnogh narodnost e njh nasa. Ia mi je knj
ga osvjeza pacene potakla pisanje napisa
racja, ODE strane Oceana najbonij dogadja
njegovom hodu kruhom po tudjem dalekom svijetu
Ia is razog neka dogadjaj ostane zabez poznje
| nase generacije domovin i u America.
Knjigu "Cheniere Caminada" napisala e americka sp
saeljca Rose C. Falls, knga je zasla New Oreansu
par mjeseci nakon sto je katasrofa usljeda usleda
| je noc cd t. ma g. oktobra godine 1893.
Ma 1. oktobra bia je nedjeja. Toga Sc dana dobro
sjecam Moi prijate Mato Kresc il Komaja Konavlima
koji ina biti jos xiv Los Angeesu bill jednm MIA
od
nebo je bilo vedro kada II sati kuci os nebo
bo zastrto debem crnm oblacma. Visoko zraku kao
da je mujala podmukla olua. Cudi promjeni
mena ali nj bi bill mog pomislt da tom po-
dino New Orleansa utapaju sotine ljudi zena djece
Podno New Oreansa, obe strane rijeke Mississippi
obalu meksckog zaliva stere veli mocvarn predict
mnogim otocma, campma uvaama dragama (bayous.
Ma samo desnoj srani rjeke bilo je SO rbarskh
selja najvece cd koh e bo mjeso Cheniere Caminada
sa 1471 stanovnika Imao e crkvu skolu grobiste O.
staa rasana nasea mala Cd koe desene do koe sto
tine stanovnka Kuce koje nas ud naziva "kabane"
(po engleskom nazvu: cabns tajale ter deblja
stupa usadena mocvamo to- Sve bile cd drva Drve-
nj pod e bio tleh Uz kabanu je bio prvezan iii ugger iii
skff Skff je adca kakvom suze stanovnc rijeke
Ribari meksckom zalivu skiffovma traze wade
strge, odnosno kamence. Sa skffovma in donose e-
dan ogradjeni prostor kabanu nj istovaru Lugger
Qoger) ovece ladJe koJima njihovl vlaSnc
ostrige grad Vasnk logera kupue ostrge cd rbara
mjestu baria. Baru ostrga je ista cena koja je
gradu je gradsko barlo diva pua vece cd onoga
ma kampu Logger ]e mogao uzet ne Zna tocno ALL recmo
po 100 iii wise barila ostrga Logger mao centerboard
velko jedro "demez, bez done mace" Onda motora
ne bo samim edrom silnu Mississippi morale do
moci grada Teak je bio ostrigars zanat Ne Ii
bo teze vadt ostrige naprimitivnm sredstvo ill i'll po
mocu samoga jedra uz rjeku dovoziti grad.
/ Ali ribari teski rad ipak zaradvali Mvljenje
prav ustede vec tome kako e koga sreca suzla
da naidje obne lezaje ostrga, iii da pogodnm vie
from brze domogne grada natrag povratit Tako e bio
onda danas je ostrigarska industrija skladu
vremenm napretkom Ostrge prevoze motornim CAM
Gina ko slici wise zgledau kao motor provazanje
Iii prevoze kamionma po glatkim cesama Start RI
bari bi takve mogucnost bill usudi nj sanati
Ma ostrigarskom podrucju godine 1885, radii lju-
d brojnh narodnosti Anglosaksonci Kreo (koj bit &c
da danas govore francusk Malajci Crnc Austri-
janc It. nas Damanci), Talijani Kinezi, spanjolci
Nijemci. sv zve prijatestvu, bratstvu teskoga
rada.
i
Sada povratimo oktobra 1893. Toga dana reko-
smo, ba je nedjea dan vedar tisina meksickom
livu Nista ne dalo sutiti oluu Pa da ouja dodje
bt &c kao predjasnje koje nisu rusile nasea uta-
pale lude Samo start ribar Andre Glbeaux, Cheniere
Caminad predosjecao e veiko zlo kada poce po-
avvat crni oblac te e zapadu hitno pozvao
djake prijateje zajedncku gozbu Uzvanici dohrse
rva1t1 h~~s,,