ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-25


desetke hiljada Glanova nase Zajednice.
Do strajka je doslo ma temelju neuspjeha
pregovorima izmedju predstavnika velikih
celcnih korporacija predstavnika radnickel
unije - United Steel Workers of America.
Starr ugovor, koji je postojao izmedju rad
nicke unije celcnih korporacija Sc je iste-
kao koncem mjeseca juna, novi ugovor je
imao stupiti ma snagu prvog julia, koji nije
bio postignut. Prema tome radnicka unija
Sc drzi svoga tradicionalnog stava mo
contract, no work.
Pregovori izmedju predstavnika celicnih
korporacija i radnickih unija otpoceli su u
zadnjem tjednu mjeseca maja, koji su Sc
vodili oko pet tjedana bez uspjeha ia oval
neuspjeh predstavnici korporacija krive
predstavnike radnickih unija, a predstavnici
radnickih unija krive predstavnike korpo-
racija. Sada Sc pax postavlja pitanje, tko je
zapravo odgovoran da je doslo do ovog
strajka?
Ma temelju iskustva il proslosti znamo,
da radnicke unije nisu nikada trazile Cd kor
poracija ono, sto one ne bi mogle svojim
radnicima dati. Uvijek proslosti kad su1
radnici nesto trazili korporacije bi odgovo-
rile, da one to nemogu dati, ako bi bile
prisiljene da to dadu, da bi morale svoje
tvornice zatvoriti Kad su in radnici prisilili
putem svoje unije da udovolje njihovim "a
htjevima pa ako ne bas 10096, ali ipak
dobii su wise nego sto su prize imali. sto Sc
je zatim dogodilo, da Ii su korporacije mo-
rale zatvoriti svoje tvornice radi tih kon-
cesija? Ne, nisu one zatvorie svoje tvornice,
nego su pravile vece profile nego prize Vece
profile su pravile il diva razloga, sto su po-
digle cijene ma svojim proizvodima sto su
povecah proizvodnju u svojim tvornicama
putem uvadjanja modernije masinerije in
tenzivnijeg rada po svakom radniku. Ia
pravo korporacije su mogle dati svojim rad
nicima povisice plaza i sve druge poboljsice
bez podizanja cijena ma svoje proizvode. Sa
podizanjem cijena ma svojim proizvodima
radnici opet ostaju tamo gdje su i prize bill,
jer nakon svake povisice moraju placati "a
stvari koje su potrebne "a njihov zivotni
opstanak, wise nego su prize placali. Ovakav
stav korporacija bas dovodi do toga, da SUI
radnici svake godine prisiljeni traziti vecu
placu i bolje uslove ma radu.
U sadasnjim pregovorima, prize poslije
nika, korporacije nude slabiji ugovor (con-
tract radnicima nego ikada prize. Radnicki
predstavnici traze ugovor po starom obicaju
"a jednu godinu, korporacije nude "a pet
godina. Radnistvo trazi godisnju garantira-
nu placu, kao sto su vec neke mamie kompa-
nije to poprimile, korporacije ma ovom pita-
nju nude malo iii nista. Unija trazi jednu i
pol nadnicu "a rad subotom dvostruku pla-
Gu nedjeljom. Korporacije odbijaju da plate
bio kakvu povisicu "a rad subotom a "a
rad nedjeljom nude 10 cent? povisice po sa-
tn, koja bi stupila ma snagu 1. julia 1859.
Sto Sc tice povisice plaza, prema izjavama
gradjanske stampe, koja kaze da korpora-
cije daju povisicu koja bi iznasala toku
pet godina IS cent? po satu, unijsk pred
stavnici kazu, da ia povisica ne bi wise izna-
sala rohu pet godina cd % cent? po satu.
Svi owl zahtjevi, koje celicni radnici pre-
ko svoje unije traze cd celicnih korporacija
su opravdani Radnici zasluzuju da imaju
neku garanciiu goldsmith plaza "a slucaj kad
su otpusteni sa posla kad iscrpe besposle-
nicku kompenzaciju. To su vec neke druge
korporacije mamie kompanije svojim radni-
Gina dale, pa ako ne onako kako su radni-
ci trazili, ali bolje ista nego nista. Normalni
rad swim americkim industrijama Sc sma-
ira pet dana tjedno pax je radnistvo pra-
WI da trazi posebnu naplatu "a rad subotom
nedjeljom, jer to su najprikladniji dani
"a svetkovine posjete rodbini prijateljima
Korporacije IL svojih interesa imaju raz-
loga da kazu, da radnici previse traze da
i'm one to nemogu dati. Radnici pax znadu
da su korporacije napravile vece profile
nego predprosle godine, kroz prvih mje-
seci owe godine wise nego kroz prvih mje-
seci prosle godne
Nije opravdana propaganda protiv rad
nickih unija, da su one krive "a to sto sc
bore "a povisicu plaza svojim clanovima
ostalim radnicima, jer poslije svake povisice
korporacije podizu cijene svojim proizvodi-
ma. Kad radnici ne bi dobival povisicu pla-
ca, onda oni ne bi mogl kupovati ono sto
danas kupuju, to bi dovelo do vece bes-
poslice zemlji, gdje bi radnici prvi stradali
"a NINA mnogi drugi. 49, -.-.. --.--..