ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15
ZlO rOdi ZlO

Sc liudi sve wise kvare! Nasi starr seljaci
su umovali: "Lako je biti covJek, kad 81
stvoren ma sliku priliku Bozju ali tesko
ie liudovati! To su zrnca IL narodne mu-
drosti, ali ipak ljudi Sc sve wise kvare po-
stale sve veci broj zlocestih ljudi koji siJu
zlo ma sviietu. Poznata nam je ova:
Kakav otac, takav kotac.
Tako su nekako govorili nasi start. Ina
Ii su pjesnicu:
Kakvo drvo, takav kiln;
Kakav otac, takav sin;
Kakva matt, takva kci;
Kal1vi stari takvi mi!
Filozofi su to rekli ucenije, ali nista pa
metniie "Agere sequitur esse". kakav Je
onai, tko radi, takovo je ono, sto uradl.
Dakle: krl1ska pod kruskom. Nikad ma tr-
niu ne radja grozdje, nj ma draci smokve
Ali zamislite sc malo! l filozofi nasi
start slazu sc u ovom:
/. Nema rada, ako nema radnika Me-
ma cinienca, ako nema cinilica!
2. Kakav radnik, takav rad. Tko INA
citati, moze u svakom poslu proeitati, Sta
ina onom, tko je uradio.
Dobro u to nitko ne sumnja. Pokusaj-
mo u nasim poslovima ctati sto ina CO.
vjeku! Pokusajmo poslu pojedinaca clta-
ii sto ina MENU! Duh materija; Dusa
i tiielo? Jest, ali xakov duh - Zao iii dobar?
U tome je razlika. Strahovita razlika.
Kakav rad, takav radnik! Po toj razlici-
tosti poznaje sc dobar zao covjek. Jedan
CHE je srce ispunjeno ljubavlju. Utjelovlje-
ma liubav dobrota ocituje Sc svakom ME-
govom djelu djelovanju Drugi je utjelov-
LENA zloca, koja sc vidi u svakom njegovom
djelu ma svakom njegovu koraku.
Isus je prozvan Krist iii Spasitelj ali je
On utjelovljivao sveeovjecansku ljubav pre-
ma bliznjemu, ne sto Mu je uspjelo spasiti
coviecanstvo. Ozivotvorena Kristova nauka
jedina moze spasiti 6ovje6anstvo, ali je CO.
vjecanstvo jos prema swim znacima daleko
cd njezinog ozivotvorenja, po tome cd
svog spasenja.
u razmatranju gore navedenih misli pri-
mjenimo in ma mas iseljenicki zivot novoj
domovini. zivemo pod sasvim drugacijm u
vietima nego Ii u staroj domovini. Slobodni
da Sc unapredjujemo slazemo zajednckim
radon i snagom da poljepsavamo svoj Ii
vot da nam bude laksi vrijedniji veseliji
Stekli smo velika iskustva, stvorili brojne
mocne ustanove. Imamo svoju pomocnu i
bratsku organizaciju "a zastitu nesreci Sc
be i svojih ovisnih o mama, pa "a pomoc-
nicu potporu nasoj sirotinji bijednima.
U tom plemenitom narodnom poslu jed
nj grade, drugi razgradjuju. Jedni Sc Ia
lazu muce, drugi jednostavno ruse ia
ko kad Sc ljudi TUE da in zlo sve wise tare,
a to je da ljud sami svaki dan umjesto
bolji postaju gori.
U tom snlislu pogorsava se mas iselje-
nicki zivot dolaskom novih doseljenika ma
kon minuloga rata. Medju NINA visoko sko-
lovani ljudi poluinteligencija ljudi koji SUI
nesto skoli naucili, ali ne zato, da to ma
dobro korist naroda upotrebe, nego da O.
no svojeg malo znanja upotrebe ma stetu
, radnika narodnih ljudi, da narod truju
svojom pretjeranom stranearskom politikom.
Mjesto sloge da ga cijepaju mrznjom "a
vadjaju
Oni su TEX zadnjih godina Ameriku Of
krli, da starim doseljenicima sole pamet u
nastojanju da dobiju svoje ruke narodnu
imovinu koju su start doseljenici pola vijeka
wise u novoj domovini prikupljali cesto
sa svojih usta otkidali. Oni, ne samo da
gledaju negativno preka Okla ma nasa drus-
tva, narodne domove ustanove, vec tako
negativno gledaju ma nasu Ameriku, u ko-
joj nemogu da vedre oblace, kao sto su
to mogli u staroj domovini.
I ii nasi skolovani ljudi opise Sc kruha
bogatoj America. Zlorabljuju slobodu, pax
denunciraju javno tajno, klevecu ljude svo-
ga roda svoje krvi da i'm uskrate slobodu
da misle svojom glavom.
I sto dale postaju sve gori, opakiji i
drskiji Da zlo bude gore oni zlorabljuju
vjeru Crkvu u tom svom zanatu razdora
mrznje. Cilj i'm je ocit, da zavade, pocije-
paju da zavladaju narodnom mukom "a
sto nisu nj kopali nj orali. Takovi nam o.
gorcuju zivot, ali ma kraju sami sebe one
mogucuju, jer - 'Zlo rod zlnl'