ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-06

N M
sko je ~seljastvo navajo cd mija tai dan "seljaekim boz
zicom'.
Braca Radio SUI imai najveci udio u budjenju, kultur-
nom podizanju poitickom organiziranju ~hrvatskog seljas-
iva, a potion hrvatskog naroda, u prvoj polovici 20. vijeka.
Hrvatska narodna svijest bla je p%robudjena razvjena bez
lkakove sumnje prize, ali je bia ogranicena ma veoma uski
krug skolovanih ljudi gradjanstva, tie je veoma cesto po-
civala ma labavm temeljima. Mas skolovan coviek, viecni
kruhoborac, bez jaceg temelja sgurnog zaledja, dao Sc
veoma lako zavoditi "a "novim', "savremenijim' iii jedno-
stavno "pomodnim" idejama, koje SUI cesto bile grob ME
govoj narodnoj svijesti.
Braca Radio ~probudii SUI hrvatsku narodnu svijest u
nasem %sejackom narodu, koje nj pc svojoj moralnoj ia
kosti, a nti pc svojoj brojcanoj snazi, nile dolazlo u DO
gibao, da Sc "a voju bio kakovih modernizama odrice sa-
mog sebe. TEX je preko brace Radio hrvatska narodna
svijest konacno uhvatilo sigurne cvrste temelje u katolic-
kom diJelu naseg naroda, koji je do prvog s~vjetskog rata
bio razbijen ma nekoliko pokrajnskih posebnosti, bez ika-
kove svijesti ~pripadanja zajednickom hrvatskom rodu. I o.
gromna vecina nase brace americkih Hrvata dolazila lie ova-
mo pod svojim pokrajinskim imenima kao Slavonci, Dalma-
tnci, Bosanci, H~ercegovci, iii cak zumbercani i Lcani, kad
Sc nije jednostavpo IL neznMnia dala upisivati pod rubrike
"Austrijaka" iii "Taijana"y 5dok Sc medju sobom, nekako
IL stda, nazivala "nasevcima". Zahvaljuiuci braci Radci-
ma, pc NINA z%apocetom pokretu, hrvatski je narod spo-
znao svoje jedinstvo, jasno odlucno ga istaknuo, sto mu
danas drugi, hteli iii ne htjeli, moraju priznati.
Velicina brace Radio bla je u tome, da je njihov nauk
ueio hrvatskog seljaka dubokoj covjecanskoj ~hrvatskoj
narodnoj svijest, koja priznaje svima narodima pojedinci-
ma isa prava, "a koja Sc bori hrvatski narod, protivno
dlvlJackom mrznjom opojenom nacionalizmu. Braca Radio
zasnovali su svoj seljacki %preporod, svoj Hrvatski Seljacki
Pokret, ma uzvisenim nacelnim zasadama covjecnosti, Pra-
vice Slobode.
Stariji brat Antun Radio, rodio sc II. lpnja 1868, iste
godine, kd je sklapana ugarsko- hrvatska nagodba, u Ire
barjevu Desnom kod Siska. Dijete siromasnih seljackihsro-
ditelja, koji SUI Sc %odlikovali prirodnom bistrinom, posao je
u skole u zagreb. zahvaljujuci pozrtvovnosti svoje make,
velikim dijelom vlastitom trudu, blo mu je o%moguceno
nastaviti zavrsiti sveucilsne nauke. Ucio je "a profesora,
tie Je ma zagrebackom flozofskom fakultetu polucio cast
Doktora Filozofije 1893. Ma poticaj svojih sveuclisnih pro-
fesora Vjekoslava Klaica, Josipa Pasarica Vatroslava ia
gca, on Sc do ma znanstveno proucavanje zivota obiGaja
hrvatskog %seljastva. Now poriv ma tome podrucju dao mu
Je francuski historian filozof Jules Michelet. Antun Ra-
die je proucavanjem stare dubrovacke kniizevnosti ma
rodnlh pJesama naisao ma mnoge vrijedne podatke, koji SUI
ga upucivali ma dale istrazivanje tie hrvatske seljacke kul-
ture, u stvari temelja, ma kojem pociva citavi narodni Ii
vot, pc kojem Hrvati zapravo i jesu posebni narod. On je
tako znanstvenim putem dosao do zakljucka, da uz skolsku,
kozmopolhsku kultuS1, postoji izvorna, samonikla narod-
ma, seljaeka kultura, ma kojoj Sc temelji nasa narodna po-
sebnost.
DR.. Ante Radio je sluzbovao kao gimnazijski professor
u V%arazdinu, Osijeku, Pozezi Zagrebu. Ia vrijeme Khuen-
ovog banovanja odpusten je liz drzavne sluzbe, tie je ostatak
svog zivota PROVED jedno vrijeme kao tajnik Jugoslavenske
Academic Znanosti Umietnosti, te Matice Hrvatske, ali
najvise, kao slobodni k~njizevnik, naucni radnik, novinar i
politician. Kao knjizevni kriticar osobito sc istakao svojim
elancima o savremenoj ruskoj knjizevnosti, tie o izvjesnim
francuskim piscima, a narcotic o staroj ~hrvatskoj knjizev-
nosti. U vrjeme kad je Khuen pregnuo swim silama da sto
wise okrnji hrvatsku narodnu %posebnost, napisao je Toni
slav Maretc "Gramatiku ~hrvatskog iii srpskog jezka', po-
lazeci sa ~sluzbenog stanovista, da hrvatska knjizevnost WI
&c svoj postanak cd rada srpskog knjizevnika Vuka Ste
fanovica Karadjica. Protv tog pokusaja ustaje Ante Radio
znanstvenim dokazima obara M~areticeve tvrdnje, jer su
"Hrvati sa svojom knjizevnoscu medju prvim narodima kul-
turne Europe - jr - "hrvatski knjizevni jerk nije ne
moze bHl drugo, nego jerk hrvatske knjizevnosti, jerk
hrvatskih knjizevnika cd eetiri stotne godina natrag".
Akademija mu je povjerla uredjivanje "Zbornika "a
narodni zivot o%bicaje", "a koji je Ante Radio sastavio
"Osnovu" popracenu s oko 1,500 pitanja s podrucja narod-
nog Mvota. Svojim naucnim radon ma "Osnovi' "Zbor-
niku' on je udario temelje novoj istnski ~hrvatskoj INA
nosti, on je utemeljio hrvatsku etnografiju. Postojala je
j do Radica etnografska znanost, u kojoj su ma PRIMER br-