davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

porne JednOte, katero pre-
jenna okrog $4,000 clanov.
Ostali so dalec "a NINA.
Seveda bi ne mogel noben
jugoslovanski list privatne
naravi doseci tolikega stevila
citateljev,. pa cetudi hi bio
trikrat toliko naseljencev kot
mas je. To morejo doseci sa-
mo velike in income podpor-
ne orgapizacije kot je Hrvat-
ska Bratska Zajednica. Bila
so leta ko so tudi nekateri
privatni listi dosegli naklado
mad 10000 placanih Marco
nikov. Toda tista leta so ze
davnaj minula. v resnici je
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

Vas podvig made jos je-
dan cilj, koji nije sporedan,
a tai je da promicete sklad
u nasim kolonijama, koji nije
uvjek t k v, kakav bi sc
moglo zeljeti u Interest," u
gleda naseg naroda. Neka Sc
ova opaska ne tumaci, da je
ona uperena ma owl iii onu
politicku stranku iii uvjere-
ME. Daleko cd tie pomisli, da
bi ova iii ona stranka ma
ME voljela staru domovinu i
svoj narod nego druga. Me-
djutim prepirke i medjusobne
svadje i nehotice ne sluze o.
nom cilju, koji i'm je ma ST.
Gu, a kome hi u skladnom
radu uspjesnije posluzili. Ia
to nastojanje nije nista po-
desnije nego umjetnost, a ma
pose glazbena. Ona najnepo-
srednije govori ljudskoj du-
81 govorom, koji joj ugadja
i uskladjuje je sa drugim
dusama i podredjuje i'm sva
cula, koja mogu da naruse
harmoniju.
Vet start grcki filozofi u
svojim diskusijama o biti du-
Sc upotrebljavali su kao pri-
spodobu "a nju %harmoniju t.
j. sklad. Skladni zvukovi IL
vedeni putem nekog instru-
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20
Cista obraza i svjetla lica

1--WE GODINE Hrvatska Bratska Zaied-
MICA navrsava 81 godina svoga opstan-
ka i djelovanja. Pocelo Sc cd malena. U O.
snutku je Z%ajednica imala 1884 god.) 900
clanova i imovinu cd $42.52. Godinu lana
potion digla Sc ma 1,143 clana i $4S4.5 SO i
tako je rasla svake godine postaj uci sve
jaea i jaca. U koliko je bivala jaca u toliko
je wise imala ~protivnika, koji SUI je htjeli
iskoristiti u svoje svrhe.
Njeni osnivaci SUI je postavili ma zdrave
temelje americkog fraternalizma, ma poslo-
vanje bratske uzajamne suradnje i ljubavi,
kao narodnu demokratsku organizaciju.
Trazili SUI i nasli nacina, kako &c Sc moci
siriti i razvijati u korist maloga covjeka i
obicnog puka. Svi jurisi pojedinaca i skolo-
vanijih ljudi da ju osvoje nisu uspjeli. O.
stala je u rukama radnog naroda.
Poslije Sc uvrijezila sektaska politika i
t. Nv. "narodnjaci' organizirase svoj "blok",
da Sc mogu odrzati u sedlu, sto je sililo i
~svijesne demokratske zajednicare da sc /
sam organiziraju, tie da ma upravu dodju
pozitivni ljudi IL radnickih redova, koji ina
du smisla "a ravnopravnost, bratstvo, ljubav
i covjecnost.
Zadnjih godina Zajednica je koraknula
ogromnim korakom naprijed i cd nekadas-
ME male ustanove razvila sc gorostasna or
gnaizacija, da danas broji preko rs milijuna
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

je citavog zivota gallo maj
plemenitije bratske osjecaje
prema swim juznim j ostalim
Slavenima, JOS jednom pru-
zio ruku braci Srbima i sti-
snuo je toplije nego ikada.
MAJOR je bio najeitaniji hr-
vatski knjizevnik ovog sto-
lieca. Nema kod mas sela,
gdje sc ne citaju njegovi ra-
dow, nema Govjeka, koji nije
QUO "a pjesnika- borca.
Pun toplih osjecaja "a lju-
de, izvanredan lirik, uzdigao
.je formalnu stranu hrvat-
skog pjesnistva do savrsen-
stva. Njegova strast bio je
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20
BJEZI Cd MRzNJE

sloma dovedu, sve one slime razlike, zaosta-
il Fla u gore, ne voljom naroda nego sijaca
mrznje / medjusobnog obracunavanja, dok
ovoj raboti nije jednom dosao kraj. U dru-
gom svjetskom ratu narode je to kostalo
strahovitih muka i n~evolja, ali je pod ispas-
tanjima i h~ekatombama mrznje ojacao i sa-
zreo osjecaj bratstva, ljubavi i covjecnosti.
Do neslucenih visina i dubina ostvareni su
ljudima vidici. Nista III wise potamniti niece.
Kada sada Europa sa citavim sviietom
trazi nacina kako i gdje da sahrani bez bo-
la i zrtava kumire svog MISUNDERSTANDING
poganstva, nacionalnog i drzavnog (jer su
drugi vec ~sahranjeni), pa da sc / njeni ma
rodi osjete bracom, narodi nase stare domo-
vine mogu sa Santicem, %pjesnikom Mostara
i hercegovackog krsa, klicati: "Na vrelu
bratstva oprasmo ocinji vid. Oprasmo suze,
krv, grijeh i Std, i wise mi nismo slijepi."
Move generacije naroda Jugoslavije oprale
su ocinji vid, svoja osjecanja i teznje ma
vrelima bratstva, ljubavi, covjecnosti, NADIA
i progresa, a ne ma izazovima mrznje. Zato
njihova zemlja ide svojim pravcem kroz
medjunarodne odnose. Nitko iii wise nece
skrenuti stoga puta, jer je to njihova linija,
a ne ~pojedinaca, pokreta i rezima, niti je
r~ezultat velikih ideologija ucena s~vijeta.
Oni, koji su cista srca, jednostavne du-
hovnosti, mali, ponizni i radini svijet, bez
mrznje i zlobe, mogu i izradjuju velika die
la, zasnivaju velike i trajne zajednice. Kroz
tai njihov p"ozitivni i stvaralacki rad osjeca
Sc nadprirodna snaga ljubavi, koja povezuje
/ ujedinjuje ljudske snage i napore u tez-
Mi prama ljudskoj sreci. Ova nikad nije u
mrznii, nego je uvjek i samo u ljubavi, u
ljudskom saosjecanju medju bracom Judi
ma, ma tko oni bill. - Ma ovoj progresiv-
moi liniji dobre wolfe okupane u osjecajima
ljubavi i covjecnosti izgradjena je ova ma
sa Hrvatska Bratska Z~ajednica i zasnovan
MEN rad. Braca smo, jer smo ljudi, a ne
zbog drugih razloga. Znamo odakle smo !
kuda idemo. cato idemo bez maske ma lieu.
cato i ne smijemo dopustiti, da nase brat
stvo podkopava, razara i truje mrznja nikda
i nigdje, n~izacije raGune. - Budimo uvijek
v~elikoduSni i aktivni nosioci dobre wolfe me-
dju ljudima i narodima, da sc oduzimo u
zvisenim idealima fraternalizma americkog
radnog ~svijeta. Neslusajmo nikada niti mai
zamamnije glasove sinova mrznje, svadja,
razdora, lazi i podvaljivanja. Iznad Areopaga
svih njihovih nacionalnih, socijalnih, vjer-
skin, p%olitickih, drzavotvornih i licnih bo-
gova, velicina i vrijednosti, u ime kojih mas
samozvano sude i osudjuju, cato sto idemo
naprijed, stoji onaj mas i sv. Pavla Bog -
Ljubav. On je ma usta svog apostolic, pred
Damaskom okupan u Svjetlosti ljubavi j.
spranog cd mrznje davno doviknuo svemu
-: l. 1910 l:1:1: I-:: --xl-.-
bratstvo. "Ljubavlju Sc bratskom medju Sc
ljubite i IL postovanju natjecite". (Rom. IL,
1O). "Sve vase neka Dude u l%jubavi". Il.
Gro. 16, ~. "Nicim Sc medju Sc ne zaduzi-
te, nego ljubavIju". from. 13, 81. "Ljubav
ne vodi ma zlo prema bliznjemu". from. 10,
81. Zlo je plod mrznje cd kojeg Sc mi
z~ajednicari trebamo cuvati.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

naSim listom zacela usoda
biti kmalu po prvi svetovni
vojni, ko so z. D. omejile ma
seljevanje do skrajnosti.
Cd tedaj Sc stevilo nasih
casopisov stalno znizuje. TIE
dni sta naznanila diva mai
starejsa lista, slovenski "Glas
Naroda" in hrvatski "Hrvat-
ski SWEET, da bosta pc mno-
9Th letih truda in boja pre-
nehala izhajati. "Hrv a t s k i
Svijet" naznanja, da Sc je
zdruzil z "Hrvatskim Gla-
som" v Kanadi, XII je prevzel
njegovo listo narotnikov. To-
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20
P0v0D0M cote G0D|SNJICE R0DJENJA
vELlK0G PJESklKA WADIMIRA MAJOR

Owe godine navrsava Sc 80 godina cd rodjenja jednog
cd najvecih hrvatskih pjesnika Vladimira MAJOR. Rodio
Sc u Postarima ma otoku Bracu 30. juna 1876 godine. Sko-
lovao sc u Splitu, o nauke je svrsio u Grazu. Sluzio je kao
professor u Dalmacji, Istri i Hrvatskom Primorju. Umro
je u Zagrebu 1910 godine.
Casopis "Matica Iseljenika Hrvatske' "a mjesec maj
donosi clanak vladimir MAJOR il pera Cede Variola, cine
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

DROCIJENITI ZLOCU MRzNJE NIUE La
! KO. Ona je beskrajna i samo joj Sve-
~znaiuGi moze sagledati g~ranice. On moze,
jer je On ljubav, a ljubav je iznad svake
mrznie. - Mi ljudi u ovom zivotu gledamo
strahotu mrznje u nasoj braci, koja Sc, ma
nasu zalost, podaju djavolu mrznje. Pa l.
pax mjerena ljudskim mjerilima i gledana
Il liudskim likovima mrznja je %strasna. -
Nitko ie nije tako kratko i jasno naslikao
kao Ivan evangelist: "Onaj koji ne ljubl
boravi u sjeni smrtnoj. Svatko tko mrzi
svoga brata ubojica je. Nijedan ubojica ne
ma zivota vjeGnog u sebi". Qvan I, 81. -
Kud cete s~trasnije fizomonije (oblicja),
grdniieg portreta, nakaznije slike Cd owe "a
koju sc ovako kratko i jasno veil: tko mrzi
ubojica ie. Uokviren u ma kakovu drus-
tvenu sredinu ubojica je uvijek strasan mon
strum (neman), ~slicniji djavolu nego CO.
vieku, jer size unistenje, smrt, sto jul nosi
u sebi. Nema zivota u sebi, jer mrzi i ne
ma ljubavi.
Nekada Sc ljudi izraze o Stokome, da do
podne mrzi sebe, a liza 'podne sebe i citav
svijet. Kada Sc slicna c~ovjecja figura kre-
&c IL uskom opsegu ljudskih odnosa njena
4lSSdLIpllOSI JC hL dIhOS uOoCSd 1 AoAAJS SUI
te. Ali puste Ii Sc ovakovi tipovi u ruko-
vodstva vetih z~ajednica, u redakcije javnih
glasila, ma vrhove sa kojih Sc izgradjuje
javno mnijenje j ~uplivise ma druStvene Cd
nose, onda moloh njihove mrznje potima
gutati hekatombe i hecatombe pozitivnih
vrijednosti ljudskog zivota / NADIA, cesto ma
vrlo prefrigan, neprimjetan nacin. Njenoj
rusilackoj snazi nema granica. Svaki du-
hovni i materijalni progress gubi svoj elan
u sjeni djavola mrznje ~usancena u liku jaw
nog radnika, politicara, novinara, ~drzavnika,
svecenika | t. d.
.Nigdje ma svijetu nisu ljudi i narodi pla-
cali veci i s~trasniji danak molohu mrznje
kao u nasoj staroj domovini. Hekatombe i
hecatombe ljudskih zrtava, da Sc i ne spo-
minju druge duhovne i materijalne vrijed-
nosti, pa obustavljenje svakog progresa, ko-
j nam je omogucivala zemlja i nase spo-
sobnosti. - Nile narod cato kriv nj hrvat-
ski, nj srpski, niti ikakov drugi. Duh nash
naroda saptao je uvijek najsladje rijeci lju-
bavi, bratstva i covjecnosti. Njegovi mai
veci %sinovi, kao sto SUI Kacic, Njegos, Mes
trovic i NINA slicni, prijasnjih i sadasnjih
vremena, osjecajuci duboko duh naroda, da-
vail su najjepse sinteze narodnih teznia "a
ljubavlju i covjecnostu, slobodom i brat
stvom. - To je uvijek i svagdje bila maj
sigurnija i ~najjaca podloga "a progress u
swim p~ravcima.
Ali sveopakom i individualistickom po-
g~anstvu, kao prize bizantijskim i otoman-
skim siledzijama, nije nikad bio dosta ma
Sc narodne krvi, suza ~nevolja. To6ili SUI
i'm Je nasi izrodi. Vjerska, crkvena, nacio-
nalna, politieka i klasna opredjeljenja, po-
imanja i razlike i sve sto SUI mogli iskoris-
cavali su sijaci i sluzbenici mrznje bez skru-
pola, s~avjesti odgovornosti "a sve ono, sto
&c Sc liza toga razviti i dogoditi. Male re-
dakcije, stranacke tribine i propovjedaonice
upotrebili su owl poluljudi javnog m~niienja,
da do skrajnosti razvijaju i do katastrofe
Ticfo obro1S
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20
STEVIL0 NASH LIST0Y PADA
Jos. Chesarek

Izmed vseh ~obstojecih slovenskih in hrvatskih listov
v Ameriki, stoji mas ~zajednicar ma prvem mestu, tako $ cir
kulacijo kakor tudi z zanimivim gradivom, katerega pri-
nasa vsaki teden. z naklado do blizu 10000, je tako dalec
v ospredju, da ga nti z daleka ne doseze noben drugi list.
Najblizji mu je "Prosveta", glasilo Slovenske Narodne Pod
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20
P0CASNA LISTA GRADITEUA zAJEDNICE
K0I SUI PREk0RACIu SO T0CKICA wise

odsjek Natjecdteu Mjesto Tockice
II John Bakovich, Chicago, Illinois "..".~wm~mm"w~SS $50
288 George Balich, Indiana Harbor, Indiana .."... 1872
229 George Grzetich, So. Chicago, Illinois ........"".617
ITO Nicholas j. Erbesti, Gary, Indiana ""."""".~"""64
2O2 Joseph Buktenica, Chicago, Illinois (umro) .......528
126 Joseph Dzapo, Farrell, Pennsylvania ....m~"m""641
351 Michael Matkovich, Detroit, Michigan ..".".""".m.4l7
595 Walter Racer, Werton, West Virginia .m.."."."."3O5
948 Steve Zelenika, So. Chicago, Illinois ."....".."""4O8
4 Joseph Rukavina, Etna, Pennsylvania ..".."""""~"264
S Michael Batch, Johnstown, Pennsylvania ..".""""""27O
391 Matt Anich, West Alls, Wisconsin .......~m"~"23 S
3H Nikolina Glavota, Rock Springs, Wyoming "".".".228
1854 Krsto Bozulich, San Pedro, California 1868
59 Martha Kekch, Detroit, Michigan ".......""""~22 ri
SO5 Andrew Pavlovich, Whiting, Indiana "..".."""""""25S
80 George Maljevac, Cleveland, Ohio "..w.".."""~"24
872 John Stanfel, Des Moines, Iowa ."..~.""""m"189
229 Anton Saric, Chicago, Illinois
100 Milena Jadresich, Portland, Oregon ...-""""""""2%l
81 Laddie Slamar, Chicago, Illinois .".-"."....""""".%16
1888 Daniel Corak, Midvale, Utah
598 Mara Cvetnic, Mcdonald, Ohio .~~"".."."""""1S3
IS John r. Mikan, Rochester, Pennsylvania ...."~"155
437 Tom Satina, BentIeyvile, Pennsylvania ...."~".""168
Al Anna Rescic, Cleveland, Ohio ...m...".-.mw"l75
1902 Matthew Belanic, Branford, Connecticut ."."."""175
1856 Milan Skrtic, Campbell, Ohio
355 John Jurisich, Ely, Minnesota .".."""..".""""""1n
3 John Rendulc, McKeesport, Pennsylvania "..""."127
IL Matthew Zvonar, Denver, Colorado "".".""."""""l65
SO Frank Movrich, Cleveland, Ohio "......"."""."l37
1 John Ovcarich, Pittsburgh, Pennsylvania .w.".."128
LAG Mary Skutlin, Versailles, Pennsylvania ".".""""""191
351 Thomas Chulig, Detroit, Michigan ..."."."""""."ll6
SIG Anton Spraitz, So. st. Paul, Minnesota ....."""""154
II Louis Miklesh, Ironwood, Michigan .""m""""""123
16 Nikola Boric, Luzerne, Pennsylvania .......~-m.117
20 Matt Bogovich, S. S. Pittsburgh, Pennsylvania ".wlO4
1T Math Kovacevich, Los Angeles, California "w"m.167
so John Narancich, st. Louis, Missouri ...""""m".13O
GIG N. j. Nikolac, Mt. View, California ...w...~."..14O
SOL Ludwig Delis, Richmond, California ......."...".113
$40 Edward Sabolic, Conway, Pennsylvania ....""...119
42S Ivan Babich, AIquippa, Pennsylvania ..".."""""1O7
$40 Mary Hercep. Schumacher. Ontario 625
814 Joseph Sesen, Val Dor, Quebec ........."m.499
975 Angela Kokich, Toronto, Ontario 396
628 Matt Naslovar, Sault Ste. Marie, Ontario ..........463
1877 Mary Burma, Vancouver, British Columbia ASP
975 Karmela Benac, Toronto, Ontario 356
919 Joseph A. CLAWS, SauIt Ste. Marie, Ontario ........3 59
GA Philip Zebich, Hamilton, Ontario .....2 91
800 Joseph Sunic, Montreal, Quebec ...."...........22 0
961 Kajo Mateljan, Toronto, Ontario ....~.."......."..147
$40 Nikola Yurcevich, Calgary, Alberta ......m....".138
952 Stjepan Budak, Windsor, Ontario .......1 46
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

da ma tai nacin dadu svoju
kulturnu saradnju | doprinos
ovoj zemlji, u kojoj 81 Sc ro-
dill, iii sa kojom su sc sro-
dill.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

dOnOSl clanak Vladimir NaZO
cemo sc ovdje posluziti u casts
i postovanje ovog hfvatskog
velikog pjesnika.
Nazora su naval pjesni-
kom-borcem, a on je tai ma
xiv u punoj mjeri i zasluzio.
Ne samo stoga, sto je uzeo
aktivnog ucesca u proslom
ratu i sto Sc borio S parti-
zanskom vojskom protiv fa-
sista, wee i cato, jer je citav
njegov zivot bio stalna, ne
prekidna borba.
JOS koncem proslog vijeka,
kad sc vecina nash knjizev-
nika povukla u sebe, kad Sc
mnogo pisalo o Reinstatement
j prolaznosti zivota, javlja Sc
MAJOR, kao svijetla luc, pun
radosti i Were u vlastiti ma
rod. Dok ondasnji hrvatski
neprijatelji porieu Hrvatima
njihovu povijest, dok uzviku-
ju, kako nikada nismo bill
slobodan i nezavisan narod,
dok nam mnogi poricu ikak-
WI vrijednost, MAJOR objav-
ljuje zbirku pjesama pod ma
slovom "Slavenske legende",
drugu zbirku "Hrvatski kra-
levi" i roman "Krvavi dani",
uzvisuje hrvatsku proslost i
dokazuje, da su Hrvati znali
sacuvati i svoje ime i svoju
nacionalnost i svoju slobodu.
MAJOR nije bio politician, ali
vrijedio je wise nego vecina
tadasnjih i kasnijih hrvat-
skin politicara. Njegova rice
prodirala je medju narod, po-
dizala mu borbenost ! jacala
nacionalnu svijest.
I onda, kad je velikosrpska
klika prodala Istru Italiji i
kad su mnogi istaknuti Hr-
vati plakali mad tom nesret-
nom i porobljenom Istrom,
Major, koji je toliko silno i
d u k o volio tai dio nase
zemlje, ne place, vec pise
"Istarske price" medju koji--
ma je najpoznatija "Veli 10
ze". To je poziv ma borbu,
neprestanu i krvavu borbu
protiv porobljivaca. A Istra-
nj to citaju i vjeruju mu i
znaju da ina pravo. Ne daju
Sc potalijanciti, cuvaju svoju
narodnost i svoj jerk, bore
Sc, masovno odlaze u inter-
naciju, ali Sc ne daju! Tall
janski fasisti bijesne, zatva-
raju hrvatske skole, zabra-
njuju hrvatski jerk, pokusa-
vaju potkupljivanjem, no nj
sta ne pomaze. Istrani Sc ne
predaju.
MAJOR je bio pripadnik
svog naroda. Ne samo pc
porijeklu, vec pc najdubljim
osjecajima svog srca. Ia lju-
bav izbija il svih njegovih
djela. I njegov "Pastir To-
da" i "Istarski boIovi" i
"Ahasver', njegove poeme i
pjesme, njegove price i no.
vele, pripovijetke i pjesme "a
djecu, sve to odise neizmjer-
nom vjerom u snagu vlasti-
tog naroda, vjerom ME
govu buducnost.
Najpotresnija pjesma, ko-
ia je u citavoj jugoslaven-
skoj knjizevnosti napisana o
srpskim majkama - "Majka
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

rodne glazbe. Drugo, da mas
mladji narastaj rodjen u O.
vol zemlji, kao i druge gra-
diane raznih porjekla upo-
znadu s duhovnim tvorevina-
ma nasega naroda. Napokon,
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

vatski SWEET, XII Sc je dolgo
let tiskal v tiskarni "Glas
Naroda" in zadnji, prenehala
in zaprla svoja vrata "a we'd
no.
Ia dogodek me je napotil,
da nekoliko opisem zacetek
in konec velikega stevila ma
sih listov, ma katere sem bill
nekdaj narocen ter so mi bill
toraj poznani tako glede nji-
hovih smernic, kakor tudi
njihov trd BOZ "a obstanek.
Poglejmo toraj nazaj v "a
cetek tega stoletja.
Tedaj sta bila med Sloven-
ci najbolj razsirjena "Glas
Naroda", katerega je izdajal
pokojni Frank Sakser, in pa
"Amerikanski Slovenec", XII je
bill prvi slovenski list v Ame-
riki ter je zagledal luc sve-
ia v Tower, MINI. pred O.
krog IS. lett. Ker je bill veci-
noma v rokah katoliskih du-
hovnikov, je bill strogo kato-
liskega znacaja, docim je bill
"Glas Naroda", XII Sc rodil
par let "a "Amerikanskim
Slovencem", liberalen easo-
pis pc kopitu starokrajskega
liberalizma, katerega Sc je
navel in prinesel v Ameriko
njegov lastnik.
"Amerikanski S~lovenec" je
dolgo let izhajal kot tednik;
pozneje so ga p~ovecali ter je
nekaj casa izhajal tudi kot
dnevnik. Pred nekaj lett je
prenehal, njegovo ime je pa
prevzela Kranjsko-Slovenska
Katoliska ] e d n o t a, katere
glasilo sedaj nosi njegov ma
SLOW.
Toda "Glas Naroda' Sc je
najbolj razsiril ter je kot
dnevnik prihajal v malone
vsako slovensko hiso IL IL
hoda do zahoda. Ko sem pri-
sci leta 1900 v Calumet, Mi
chigan, k svoji teti, je bio
prvo kar sem zaeledal ma mi
ri, "Glas Naroda", ma katere-
ga Sc je bila narocila Re ne
kaj let pref. Oglaseval Sc je,
da ina mad 10000 placanih
narocnikov. Narocnina mu je
bila tri dolarje ma leto in iz-
hajal je vsak dan razun ne
deli in praznikov. Sakser ga
je izdajal bolj kot oglaseval-
no sredstvo "a svojo bankir-
sko poslovnico, skozi katero
so nasi ljudje poslali ma mi
ljone dolarjev svojcem v sta
70 domovino. Tedaj je NAM
rec vsak, XII je prisel v Anne
riko, incl namen sc povrniti
nazaj v domovino, kakor hi
tro zasluzi dovolj "a popla-
clio dolgov; radi tega so Ste
dill in posiljali denar redno
domov.
Par let potem ko sem pri-
Sci Ameriko, je prisel ma
Calumet Frank Zotti, XII Sc
je, kakor Sakser, bavil z BAN
kirstvom in je tudi izdajal
v New Yorku dnevnik "Na-
rodni List. Kakor "Glas Ma
roda" Sc je tudi "Narodni
List" razsiril pc vseh nash
naselbinah, da 81 ga lahko
dobil skoraj v vsaki hrvatski
Hist. Ne VEN kako je prislo,
da je tudi Zotti posetil naso
hiso in pregovori mojo teto,
da sc je narocila ma list. Ia
ko so nam prihajala kar diva
dnevnika in JAZZ sem rad ci-
tai oba, dasi mi je sla sprvi-
ne hrvascina boil tesko. Te-
ia, XII je sicer dobro razume-
la hrvasclno, toda slabo go
vorila, me je nagovarjala, da
naj redno citam hrvatsko
ctivo, ces, da je ma Calumetu
mnogo Horvatov, s katerimi
bonn pozneje, ko bonn Cd
~rastel, prisel v stiko ter mi DO
toliko lazje kramljati z nji-
mi, ako bonn Sci v kako trgo-
vino ali kaj takega. Pozneje
lie zacel prihaiati X nam tu-
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20

Vas Odbor u saradnji sa nasim vrlim skladateljem
Prot. Nation dosao je ma dobru zamisao, da okupi sva ma
So hrvatska pjevaeka drustva u ovoj zemlji ma usku SUI
radnju i zajednicke umjetnicke manifestacije. Zajednitki
nastup je potreban koristan il wise razloga. Prvo, da sc
sve nase skupine koje vole glazbu medju sobom boje u
poznadu, i da bodre jedni druge u unapredjivanju nase ma
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-06-20
PISM0 VANA MESTR0V|CA P0V0D0M
HRVATSk0G PjEYACK0G FESTIVALA
IVAN
University of Notre Dame
College of Arts and Letters
Notre Dame, Indiana

Gosp. Zlatko Kerhin, predsjednik
Americko-hrvatskog pjevackog saveza
Gary, Indiana
The Farmville herald and farmer-leader. (Farmville, Va.) 1934-1957, 1956-12-28
Visiting Pastor
TO Fill Baptist
Pulpit Sunday

The Rev Ira B. McClung. pas
tor G. Westv.lle Baptist Church
at Mathews c. H. viii occupy the
pulpit and conduct services al
Farmville Baptist Church Sunday
The pastor Dr. w Otis Nc
Chung. viii be in Nashville, Tenn,
attending the International Bap-
fist Student convention
The guest minister holds both
Alb and MA degrees from Mercer
University, Macon, Ga. earned
his theological degree at South
ern Baptist Seminary and holds a
certificate from Harvard Univers-
ity for special studies in the
Chaplaincy
Rev Mr. McClung has served
churches in Georgia, Kentucky
South Carolina and Virginia. He
spent the years 1925 in service
as an Army chaplain. From that
service he went to First Baptist
Church Of Kingstree, S. c.. and
since 1852 has been pastor at
Mathews Court House, Va,
The visiting minister is an
uncle of the pastor here.
The Farmville herald and farmer-leader. (Farmville, Va.) 1934-1957, 1956-12-28

butterfat content Of the milk.
He stated that 1t is much less
expensive to get the milk yield of
a COW month by month and for
the lactation period if the butter
fat test IS not included. The but
terfat record IN this new system
is taken from the records of the
plant that receives The milk from
the dairyman.
Information on milk yield alone
provides the dairyman enough
facts TO spot low producing, tin-
profitable cows in the herd. and
such records also enable the
dairyman to feed his COWS accord
ing to milk production. thus max
ing more efficient use of the
available feed supply.
Striplin said that low produc-
ton per COW is one OF the wors.
hurdles that dairyman must
clear TO reach maximum efficien-
cy. The weiel-a day plan will
provide a great deal Of basic in
formation which will help the
dairyman decide which are the
Improbable COWS in his herd"
the county agent explained Gull
ling can then be done on a sound
and practical basis.
He pointed out that these re-
cords are not given any official
status. but are of use only to the
Cc1t!nncd CT page 81