davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15
Anfoinette Dze|aIia kra|jica Etne

Ovdje donosimo siku nase krasne djevojke Miss An
toinette Dzeala koa e ba krunjena Kralcu poular
nost ma nasem prosogodsnem Hrvatskom zaedncarskom
Danu ovde Ptsburghu Ona je pax kruna ovogodisnju
Kracu, Miss Betty Ann Migalic istoj pozornc West
View Parka. Dake, Antonette &c biti Kraca dote
dok ju ne zamijen druga djevoka IL njezna mjesta.
Antoinetta e rodjena H. aprla 1899 Pittsburgh Pa
kcerka cd vrednih roditea zasluznh zaednicara, An
tona Anne Dzelaa koji dugogodisnji aktni clanov
bratskog odseka bro Etna, Pa. Otac ma jka vrse
ne odbornicke casti odsjeku ucestvuu predstavama
raznim odsjecnm priredbama
Kao druge naSe djevojke, koje su Sc natjecale
"a Kralice popularnosti bez razke da doble iii me-
sve su doprinesle rg1edu Ujednjeni Odsjecima
Hrv Bratske Zajednce zapadnoj Pennsylvania njego-
vom Hrvatskom Cenr pa tako je mlada sestra Antoi-
nette Dzeaa, nasa proslogodisnja Kraca popuarnost
Ujednjeni Odsjec narcotic njegov odbornic cene tai
doprnos te postum nase devojke koe bo koe
godne natjecale iii pobjede Kraljice to ime mi po-
zdravljamo pozvjemo Miss Dzelaa da dode godisnji
pnk Hrvatskog Cenra, ko &c odrzat dne e. augusta
pa da i ona zajednck ucestvuje programu ostam
devojkama, kojem programu &c kruniti ovogods-
MIA Kraca Hrvaskog Cenra Miss Joanne Lopuh clanica
odsjeka 1925 HBZ IL Farrell Pa po ovogodsnjoj Kralci
Miss Betty Ann Mgaic
zvia dobro dosla nasa proslogodisnja Kralica,
Miss Antoinette Dzeala!
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15

koja je tako jaka poput u
darca n o Z e m, nastaje kod
prodora zeluca, odnosno cri-
jeva. Bolovi mogu biti gree
viii, kao ma pr. kod suzenja
i zapletaja crijeva, iii jedno-
licni kod ostalih bolesti crije-
va. Ako su bolovi po cita-
vom trbuhu, a trbuh je tvrd,
treba pomisljati ma upalu po-
trbusnice kod prodora cira
iii zapletaj crijeva. Ako Sc
bolovi pojave sasvim u do
MEM dijelu trbuha, obicno Sc
radi o upali jajnika iii izlaz-
nog debelog crijeva. I gliste
prave rama poremecenja u
crijevu. One sc mogu, kao i
n]lhova JaJasca, prOnaci u
stolici.
Uzroci poremecenja u is
hrani mogu nastati i zbog
preopterecenja crijeva hra-
nom, koja je teze probavlji-
va zbog nedostatka sokova.
II sokovi vrse razgradjivanje
hrane ma elementarne sasto-
jine.
O bakterijama i otrovima,
koji ostecuju probavni su-
stav, bilo je vec govora. O.
stecenja mogu nastati zbog
velik o g uzivanja alkohola,
kao ! uzimanja zestokih sred-
stava "a cis6enje: Kod pro-
ljeva bolesnik Sc tuzi ma slab
apetit, bolove u predjelu Iii
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15

kog crlJeVa. Bolestl Jetre !
gusterace imaju veliki utje-
caj ma poremecaj i smetnje
u probavi hrane. Zbog nedo-
statka i smanjenja zuci u
crijevu nastaju smetnje kod
razredjivanja masti, pa Sc
preko stolice gubi oko 500
masti, koja nije iskoriscena.
Kod proljeva postoji po-
jaeano gibanje crijeva, cemu
je uzrok nedovoljna probava
u zelucu, preteska hrana, O.
boljenje sluznice, zeluca
crijeva, prejaki podrazaj ziv-
canog sistema, oboljenje pro-
bavnih zlijezda, kao i nedo-
statak vitamina u hrani. Ma
protiv, smanjeno gi b a n j e
crijeva nastaje kod. slabe po-
drazljivosti zivcanog sustava,
suvisnog mirovanja, kao
kod slabokrvnosti eestog u
zimanja sredstava "a Cisco
ME.
Bolesnik o S je { a razlicite
smetnje, koje ga dovode lijec-
niku. Ma prvom mjestu tre-
ba spomenuti boil i poremece-
ME stolice. Boil mogu nastati
kao posljedica neispravne is
hrane. Bol Sc siri cesto u o.
kolinu osobito prema straz-
MEM dijelu. Bol moze nasta-
tt nataste, "a vrijeme jela,
kao j neposredno liza jela iii
par sati nakon obroka. L.
nenadno nepodnosljiva bol,
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15
zajednieki put U
PITTSBURGH, Pa.

Aliquippa, Pa. - Hrvat-
ske make i kceri, organiza-
cija H.R.S.S. javlja svojim
clanicama i prijateljima, da
&c nasa organizacija ici Ia
jednickim autobusom ma pro-
slavu Hrvatskog Dana, koji
priredjuju Hrvatske Seljacke
Organizacije zapadne Penn
sylvanije ma Croatian Center
u Pittsburghu, u nedjelju 10.
kolovoza (August). Bus &c
krenuti u 2 sata poslije po-
dine ispred Croatian Social
Club ma Franklin Avenue. Ia
clanice je bus besplatan, a
"a druge nase prijateljice i
prijatelje cijena je tamo ma
trag $1.50. Rezerviranje mje-
sta ma autobusu treba naja-
viii ma telefon ES 5-2631, ill
ma dolje podpisanu to prize
IA. kolovoza.
Do vidjenja 10. kolovoza!
Ia organizaciju HRSS,
Rose Plodinec
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15

Kao sto sc vidi, u novin
skolama nastava Sc pribliza-.
va prakticnoj potrebi, tako,
da &c svrseni polaznici ovih
skola steel potpuno znanje u
svojoj struci. Tako sc, ma pri-
mjer, u Visokoj privrednoj
skoli predvidja, da &c polaz-
nici odlaziti ma praktican rad
u poduzeca i ustanove, gdje
&c u svojoj struci obavljati
prakticne poslove te Sc u nji-
ma usavrsavati. ,->-r,s
Novim strucnim skolama
bit &c u znatnoj mjeri po-
boljsan rad u narodnim od-
borima, koji su najvise Ia
interesirani "a unapredjenje
upravne i privredne sluzbe.
To &c Sc posebno odraziti u
organima opcinskih narodnif
odbora, gdje Sc pomanjkanje
strucnog upravnog i privred-
nog osoblja najvise opaza.
siroki teoretski prakticni
nastavni plan rada u novim
skolama obecava, da &c svr-
Semi polaznici biti zaista to-
like osposobljeni, da &c ispu-
niti ocekivanja koja Sc po1
lazu u owe move strucne
skole. ..t.
Nacin ma koji &c sc pri-
matt polaznici u owe skole
bit &c posebno objavljen u
sluzbenim novinama. 1
s. Velic
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15

benika koji nemaju odredje-'
nu skolsku spremu. Tako, ma
PRIMER, u Hrvatskoj ina O.
ko 5000 sluzbenika bez sred-
nje spreme, u Srbiji 10000,
u Bosni i Herzegovina 1000,
a i u drugim republikama l.
ma isto tako sluzbenika u u
pravnim sluzbama bez odgo-
varajuce spreme. Osnivanje
upravnih skola je dio sireg
plana izobrazbe osoblja po-
trebnih u drzavnoj izgradnji,
u prvom redu u narodnim
odborima. Upravne skole, po-
red zadatka da osposobljava-
ju move srednje kadrove, j.
maju da posluze kao osnov-
ne ustanove ma unapredjenju
uprave, buduci da &c Sc u
NINA odrzavati seminari /
tecajevi "a postojece osoblje
koje radi u upravnoj sluzbi.
Posebnu ulogu imat &c kod
mas u Hrvatskoj Visoka pri-
vredna skola, koja &c owe je-
semi biti otvorena u Zagrebu.
Ova skola ina cilj, da dok-
nadno skoluje osoblje koje
vec radi u praksi, to jest u
privrednim poduzecima, a ne
ma odgovarajuce kvalifika-
cije, odnosno potrebno pri-
vredno znanje.
Ova skola imat &c poseban
znacaj. Trajat &c dvije 60
dine, a primal &c sc preko
natjecaja osobe, koje sc ma
laze ma raznim duznostima
privrednog sektora. Prvi dio
nastavnog plana obuhvatit &c
temelje privrednog znanja,
drugi dino nastave odnosi Sc
ma studij, to jest proucava-
ME poduzeca, a u trecem
dijelu nastavnog plana pro-
ucavat &c sc opel problemi
narodne privrede. Treci dio
rasclanjivat &c Sc ma proble-
me pojedinih privrednih gra-
ma, ma proucavanje financij-
skog sustava, ma planiranje
uprivr e d i i ma privrednu
analizu.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15
zDRAVLJE | PRIkAz B0LESTI CRIJEVA

zeudac crijeva medjusobno tako povezan da die
uu kao jedan organ. Kod bolest crjeva nasaju
poremecena Ako e lueenje sokova ko probavla hranu
slabije, onda to ocuje debelom crevu gdje
probavljena hrana dae rasvara, ali vrenjem truenem
Kod bolest zeuca tankog crjeva hrana dovoljno
probavlja prema slabije upa kroz resce tan
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15
OSNIYANJE N0V|H Sk0LA u HRVATSK0J

Iako nasoj zemli ina mnogo raznih osnovnh, sred-
nh, srucnih vsokh skola, ipak jos uvek nedostau z
vjesne skoe, kojima osjeca velka potreba. =,
Zato &c najskorije vijeme ovorit wise novh sko
la, to prvom redu takozvane upravne zatm vsoka
prvredna skola Zagrebu sto tice upravnh skoa
su nuzno potrebne jer kod JOS uvek ina mnogo suz
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15

1ivotna osjeguracija "a DIE
ca ~ 20 Year Endowment
Oertiffkat, IA Glanove Po-
mladka jest jedna Cd najbo-
lth osjeguracija "a djecu, sd
nmim pogodnostima, koje
sluA ne samo "a slucaj smr-
t. nego da sc dijete kad od-
raste postaN ma 6vrste noge.
RodhelH, kor zbilja lube .
svoju djecu, trebaju da III o.
sjoguravaju na ovu vrst II
votne osjeguracib 49, isplative
nakou> 20 godina HanovanjA
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15

Vaoc nase etnograflJe ma
seq historickog razvoja, on
je jasno vidio da Sc sa no
vom, m l a d o m drzavom ne
moze uspjesno upravljati il
jednog jedinog centra t. j.I
centralisticki po jednom ka-
lupu, zato je trazio sto vecu
decentralizaciju sto vece au-
tonomije "a pojedine admin
strativne jedinice. N jegov
predlog je propao, jer liza Sc
be nije imao nikakove jaee
politicke grupe. Ma strani
Srbijanaca prevladali su tzv.
Pretorijanci, opijeni pobje-
dom, dok je najjaea hrvat-
ska grupa Radiceva ostala
podpuno pasivna II Zagrebu,
bojkotujuti Ustav o tv ornu
Skupstinu.
Poslije donesenog Ustava,
kada je vidio da su sc u no.
voj drzavi poceli raspirivati
plemenski nacionalizmi i pie
menski sovinizmi on sc je
podpuno povukao sa pozor-
nice aktivnog politiekog Ii
vota, jer je uvidio da to ne
&c dobro svrsiti. Nije uzimao
nikakova ucesca u dalnjim
izborima, jer je po svom po-
litickom odgoju i svojim po-
gledima ma savremena pita-
MIA bio protivnik svakog ma
cionalnog sovinizma majo-
rizacije. PRIMO je ponudjenu
mu sluzbu ma strani t. j. u
inozemstvu. Bio je poslanik
kod Vatikana, zatim poslanik
u Berlinu u Madridu. Pri-
hvatanje tih polozaja nije
bio uvjetovano odricanjem cd
njegovih politickih uvjerenja
iii njegovom kapitulacijom
pred krunom. Njegovo je ime
ipak nesto znacilo u inozem-
stvu, pax sc je to nastojalo
iskoristiti. Kao predstavnik
drzave podredjen ministru
inostranih posala, on je "a
stupao interese drzave slije-
dio date mu upute. Ia vrije-
me svog slobodnog vremena
on je ipak nasao nacina da
odrzaje veze sa grupama od-
nosno politickim ljudima sa
kojima je simpatizirao. Ia
svog poslanikovanja u Ber-
linu, on sc je sastao sa ru-
skim Ministrom spoljnih po-
sala Cicerinom, kada Sc je o.
vaj vracao sa sjednice Lige
Naroda. On je tai svoj sa-
stanak opisao u zagrebacoj
Rijeci god. 1887 iii 1888. U
istoj Rijeci on je objavljivao
svoja pisma IL Madrida kada
je bio poslanik kod republi-
kanske Wade Alcala Zamore.
U pismima on je iznosio gres-
Ike mlade republike, koja Sc
nije nalazila ma solidnim no.
gama, jer nije rijesila mno-
ga socijalna pitanja j elimi-
nirala reakciju, koja &c joj
kasnje doci glave.
Pokojni Smodlaka nije bio
politicki beznacelan. On je
svoju politieku karijeru po-
Geo ma skrajnoj lijevici i ma
toj skrajnoj lijevici on je svo-
ju politieku karijeru zavrsio.
On je politieki radio "a ''ma-
Ii puk" i bio je sretan kad
je "a tai mali puk mogao ne
sto da ucini, a osobito je bio
sr e t a n kada je mogao da
spasi glave onoj cetvorici Sc
ljaka, koje su Titovi sudovi
bill osudili ma smrt. Ovo nije
njegova obrana, ovo je istin-
ski prikaz njegova politickog
rada i djelovanja. Nepristran
politieki historicar mogao bi
kazati o MENU nesto wise
kada cato dodje vrijeme i ka-
da Sc ma proslost bude OBJ
jektivno gledalo.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15
DR.. JOSIP SMODLAKA

"Pucku slobodu", koja je BIZ
la namijenjena "a Stroke ma
rodne mase.
Nakon Sarajevskog aten-
tata on nije htio da slijedi
Trumbica IL inozemstvo, jer
nije mogao da prepusti svoju
obitelj pukom slucaju. On je
sjegurno slutio sto &c da u
sljedi poslije atentata sa
mime sa Dvojnom Monar-
hijom, ali je radije ostao u
zemlji uz svoju obitelj da
odgovara "a ono sto je ra-
dio ma politickom polju.
JOS prize objave rata bio
je uhapsen sa swim svojim
glavnim saradnicima po Dal-
maciji te preko Arada kroz
Madzarsku -sproveden u Ma
ribor da bude izveden pred
sud. Do sudjenja medjutim
nije doslo, jer Sc nije ma
slo dovoljno kompromitiraju-
ceg materijala, koji bi oprav-
davao njegovo izvodjenje pred
sud. Austrijske vlasti su O.
vog puta postupale opreznije
nego "a vrijeme Veleizdajnie-
kog procesa 1909. Oparen i
ma ledeno puse. Medjutim nj
je pusten IL zatvora. Ostao
ie konfiniran u Austriji "a
citavo vrijeme rata.
Konac rata docekao ga je
podpuno slomljenih zivaca.
Zatvor i konfinacija djelo-
vail su "a MEGA depresivno.
Bio je clan Narodnog Vie
ca "a Dalmaciju, ali pred
sjednik tog vijeca bio je DR..
Ivan Krstelj.
Obicna je insinuaciia cd
strane G. Radice da je DR..
Smodlaka pravio neprilike
DR.. Trumbicu ma Mirovnoj
konferenciji, time sto je kao
clan Narodnog vijeca "a Dal-
maciju urgirao sjedinjenje sa
kralievinom Srbijom. To je
sjedinjenje urgiralo Cit a v o
Narodno vijece ma celu sa
DR.. Krsteljem, a to sjedinje-
ME trazila je ondasnja situa-
cija Il kojoj Sc je nalazila
DalmaclJa, koJoJ Je prlJetlla
talijanska okupacija.
Kada je urgirano sjedinje-
ME sa Kraljevinom Srbijom
u novembru 1918 Mirovna
konferencija Sc jos nije bila
nj sastala i DR.. Trumbic u
to doba bio je samo pred
sjednik Jugoslavenskog Od-
bora. 1stom nakon 1. deem
bra 1918 kada je proglaseno
Ujedinjenje sa Kraljevinom
Srbijom kada je formirana
zajednicka Drzava Juz n i h
Slavena te formirana vlada
iste, DR.. Trumbic je postao
ministar vanjskih posala iste.
OWN a k t m polozaj DR..
Trumbica bio je mnogo jaci,
: je predstavljao drzavu, koja
Sc je borila ma strani savez-
: nika koja je dosla ma Mi
rovnu konferenciju kao dr.
zava pobjednica. Polozaj DR..
Trumbica slabili su wise me-
morandumi sa hi j a d a m a
podpisa, koje je slala Radi-
ceva stranka ma Mirovnu kon-
: ferenciju proti Ujedinjenja.
I'll su memorandum ISL u
prilog talijanskoj delegaciji,
koja je trazila primjenu Lon
: donskog pakta. Tai pakt bi
: bio primjenjen u cijelosti ka-
da ne bi bio doslo do Ujedi-
njenja, jer juno slavenski
; teritoriji, koji su Sc u ok
tobru 1918 g. odcijepili cd
Austro-Ugarske, predstavlja-
Ii su po Medjunarodnom pra-
WI samo dijelove jedne po-
; bijedjene drzave, ma kojim
dijelovima pobijednici III O.
vom slucaju Italia i Srbija
= bi imali podpuno pravo,
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15
(Nastavak sa 8. strane)

NAH sa govornice, dok je
Smodlaka davao svojim slu-
saocima vremena da razmis-
liaiu O onome sto su Gull,
pax in je TEX nakon toga o.
svajao. IL Trumbicevih 60
vora izbijao pravi juznjacki
temperament, koji Sc brzo
zagrije, ali Sc brzo ohladi,
dok je iz govora Smodlake
izbijao wise temperament
jednog covjeka sa sjevera.
Mozda je to razlog da je Sea-
ton Watson (Scotus Viator)
boraveti u Splitu 1909 radi
proucavanja balkanskog pita-
MIA wise zavolio Smodlaku
nego DR.. Trumbica, te Smo-
dlaku izabrao "a svog uci-
telja hrvatsko-srpskog jezika.
Trumbic je bio tipicni pred
stavnik gradjanskog staleza,
te je njegova politicka sna-
ga pocivala u glavnom u dal-
matinskim gradovima i va
rosima, dok je Smodlaka bio
predstavnik seoskog stanov-
nistva i n jegova politicka
snaga pocivala je ma selu, tie
periferiji gradova varosi. I
jedan drugi bill su u svo-
Jim ranijim godinama Star
cevicanci, ali je Smodlaka, u
vidivsi sterilnost i jalovost
Starceviceve stranke, koja Sc
trosila u pobijanju Nagodbe
negiranju Srba, istu rano
napustio osnovao svoju Ma
prednu stranku. Nijesam sic
guran da Ii je Smodlaka aux
tor pjesme "Padaj silo ne
pravdo" ali je u toj pjesmi
sadrzan citav program te
stranke i ona je bila himna
iste. Ova je pjesma po svo-
me sadrzaju po svojoj du-
bini sadrzavala sve karak-
teristike jedne revolucionar-
ne pjesme. Svojim politickim
instiktom on je vec pocetkom
20, stoljeca uvidio i osjetio
snagu moe socijalistickih
ideja, koje su Sc radjale ma
europskom zapadu, te osje-
tic da treba probuditi latent
ne snage seoskih masa, kako
mas ia ideja ne bi zatekla
nepripremne, kao sto su mas
zatekle nepripremne nacio-
nalisticke ideje 1848. Jedino
seoske mase Il koliko sc. "a
talasaju mogu da sruse po-
liticki pore d a k pod kojim
smo zivjeli u bivsoj Austriji,
a ma rusevinama tog poret-
ka da izgrade sebi novi po-
liticki i drustveni poredak.
Ma gradjanstvo on nije mno-
go polagao, jer ono nije bilo
narcotic materijalno pogodje-
no postojecim poredkom, o.
sim sto je bio liseno stano-
With politickih prava i stano-
With nacionalnih aspiracija.
Pokret Smodlakine Ma
predne stranke koincidira sa
pokretom brace Radica u Hr-
vatskoj, ali usljed politicke
podijeljenosti Hrvatske i Dal-
macije, on nije mogao da bu-
de paralelno poveden; osim
,tOga. braca Radici dali CT,
svom pokretu jedno cisto sta
lesko obiljezje, sto bi konac-
no dovelo do diktature tog
staleza, te napokon pokret
brace r a dica krivio :je u
glavnom "pokvarenu gospo-
du' "a zaostalost i ekonom-
sko izrabljivanje seljaka, a
ne politicki sistem pod kojim
je tai seljak pod Austro-Ma-
dzarskom zivio. Pokret bra
ce Radica bio je u sebi wise
konservativan spreman ma
kompromise sa vladajucom
klasom, dok pokret Smodla-
kline napredne stranke bio je
bezkompromisan te imao u
sebi wise dinamike i revolu-
cionarstva, kako Sc je to
moglo lijepo vidjeti il pjesme
Padaj silo i nepravdo, narod
ii je sudit ivan
Smodlaka braca Radici
razlikovali su Sc po svom
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-08-15

nekao ! zhoJenJe, hesVJesCl-,
GU. Kod proljeva, koji dugo
traje, gubi Sc IL organizma
tekucina i bolesnik magic sla-
bi. Proljevi mogu biti cesti.
Kod zaraznih bolesti mogu
iznositi po nekoliko desetaka
stolica u toku jednog dana.
Proljevi mogu biti krvavi, "a
tim boje kao kava iii pax
sluzavi, rijetki i zelenkasti,
te smrdljivi. Hrana Sc kod
proljeva slabo razgradjuje i
zato dolazi u debelom crije-
WI do njezinog cijepanja vre-
MEM trulenjem. Bolesnici
osjecaju nemoc i slabost u ci-
tavom tijelu. Uz gubitak a
petita i suhoce u ustima bo-
lesnik ina osjecaj loseg O.
kusa i jake zedji zbog gubit-
ka vode. Kod jakih proljeva
moze nastati promuklost i
grGevi u listovima. Mokrenje
je smanjeno ma najmanju
mjeru. Koza je blijeda i su-
ha, obrazi su upali, pulls je
mekan, a glas slab pro-
mukao. jerk je sub ! oblo-
Zen. IL usta Sc osjeca jak
dah. Ako sc koza nabere
s diva prsta, zbog suhoee, o.
staju neko vrijeme nabori.
Trbuh je obicno uvucen, me-
kan i osjetljiv. U pocetku je
stolica wise tamna j smrdlji-
va, a kasnije obicno slabo o.
bojena sliena rizinoj vodi.
U stolici ina i velika kolici-
ma sluzi. Kod upale debelog
crijeva iii ostetenja njegove
sluznice mogu Sc vidjeti kr-
vavi proljevi.
Akutnom upalom u tan
kom iii debelom crijevu oste-
cuje Sc mamie iii wise crijev-
ma sluznica. Nerastvorljive
bjelaneevine dospijevaju u
krv proizvode preosjetlji-
vost, koja Sc ocituje u obli-
ku raznih osipa l otoka ma
povrsini tijela.
Upala crijevne sluznice po-
godjuje razvitku bakterija.
One mogu prodrijeti u krvo-
tok i izazvati ostetenje j u
palu raznih organa, kao sto
su jetra, bubreg, srce | upalu
pojedinih zivaca.
Potrebno je razlikovati po-
jedine akutne proljeve, da II
su oni posljedica bolesti Iii
nekih trovanja s kemikalija-
ma. Zatim treba pomisljati
da nije moguce proljev ma
stupio zbog otrovanja pokva-
renim ziveznim namirnicama
iii gljivama. Takodjer treba
misliti ma jednu vrst proljeva,
koja nema veze S naprijed
spomenutim i dolazi bez tenn
perature, a to su takozvani
nervozni proljevi kod pre-
osjetljivih i strasljivih osoba.
Lijecenje: bolesnik s akut-
MIN proljevom treba leci u
krevet. Potrebno mu je dati
topic obloge ma trbuh { ter
mofor), topli crijep umotan
u krpu zatim dati sredstvo
"a cistenje, koje jako ne ma
drazuje. Treba uzimati jednu
do dvije zlice gorke soil u
.casu vode j popiti, nekoliko
sati iza toga ne smile nista
uzimati "a jelo. Ia prvih 8
sati najbolje je uzeti caj bez
secera. caju Sc moze dodati
crvena vina. Nakon diva da-
ma daje Sc sluzava juha cd
rize s prepecenim kruhom
(bolje bijeli, nego crni). Ia
vrijeme proljeva ne smile Sc
uzimati secer nj mast, kao nj
meso. Bolesniku sc moze da-
ii prezgana juha i sir vrh-
MEM, malo maslaca j lagana
tjestenina. N a k o n nekoliko
dana moze Sc dati pire cd
krumpira i dinstana ria, te
meko kuhana jaja. Povrce i
lagano meso mole sc dati
TEX nakon deset dana. u no.
vie vrijeme preporucuje Sc
osobito prvih dana svjeze RI
bane iahuke. POsve treba is
Montana farmer-stockman. [volume] (Great Falls, Mont.) 1947-1993, 1956-11-15
New Pattern
Measurements

IT'S EASIER NOW for the home
sewer to buy patterns that fit. A re-
vised standard Of pattern measure
ments has been approved by the Meas
Wement Standard Committee Of the
Pattern Industry. Charts showing the
revised measurements now appear in
current catalogs Of all major pattern
companies. The chart is the guide to
follow to find out the correct pattern
size.
This chart shows different bust
measurement for the size the home
maker has been buying. This will not
be confusing if people realize the pat
tern has not changed, but the listed
measurements have. Modern uplift
foundation garments and bras have
caused figure changes in recent years,
so the bust measurement taken today
differs from that taken when styles
called for the use of a flattering bra.
The new measurement charts were
made to conform with this change of
figure.
If you have been buying size 16 pat
tern and it fits, size 16 is still the pat
tern size to buy, in spite of the fact
that new measurement chart lists size
16 as having a Sc bust. The old chart
listed size 16 for "a bust measure
ment. The bust measurement on the
old chart was a measurement taken
above the fullest part of the bust, or
actually chest measurement. The
new chart lists a bust measurement
taken over the fullest part of the bust.
Montana farmer-stockman. [volume] (Great Falls, Mont.) 1947-1993, 1956-11-15
The Toy Shop

DURING THE BUSY days before
Christmas, the toys were too busy to
think much about the boys and girls
who would own them after Christmas.
But at night when the lights were
dimmed and everyone had gone home
for the night, the toys talked among
themselves. 1 am quite sure that if the
boys and girls could hear what the
Montana farmer-stockman. [volume] (Great Falls, Mont.) 1947-1993, 1956-11-15

out My legs just about won't move
anymore don't believe 1 want any
one to take me home with them.
think after Christmas, would just like
to be put away in box and sleep UNI
til next Christmas!''
81 feel the same way" said Jocko,
the Monkey. did you see that awful
boy pull my tail nearly off? surely
hope no one like him takes me.''
Eyes, and that girl pulled my hair
to see if it was really fast to my head"
complained Mary Ann, who was a
young Lady Doll and one of the pref
test dolls in the shop, with her beau
tiful dancing dress with a hoop skirt
and lovely old fashioned bonnet.
Wouldn't you think someone would
tell the children that we have feelings?"
said the Woolly Bear. "Just because I
growl, they squeeze me until I nearly
burst"
CAL Of the children are not that
way said the Baby Doll. 81 am hop
ing with all my heart, even if it is
only stuffed one, that the sweet little
girl who came in this morning will
get me. She really loved me.'
eyes, I know all children are not
careless and rough with their toys. If
we just had way to explain to chill
dren that we had feelings l think they
would treat us BETTER" said Fuzzy
Tiger. Sometimes 1 am tempted to
growl just like my jungle ancestors,
just to see what they would dol"
''You wouldn't dare" cried all the
toys together. Children must never
know that we can talk to each other.
The magic spell would be brOken!'
eyes, know" sighed Fuzzy. 81 just
said I was tempted to grOwl.''
''Well, it is getting along toward
morning, and we had better try to
get little rest" said Patsy. ''Tomor-
row is Saturday and you know what
that means, when it is so near Christ
mas. Anyway, I am too tired to talk
anymore Goodnight, everyone
Good night" chorused the other
toys. One by one they went back tt
their regular places, some still grum
bling about the hard life they had
Soon it was quiet in the toy shop. Al
the toys were asleep, getting a gooc
rest, so that they would be refreshed
the next day.
hope none of you ore the kind of Chi
dren who nistreot your toys.
Goodbye now boys and girls,