davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11
Jos O "HrvatskOm Radisi'

dobro razlkovati stado, nesvjesno neupu-
ceno, idealno i zaneseno, cd vodstva koje
je bio lupesko izdajnicko.
Medjutim, kad je rijec o Hrvatskom Ra-
disi "a vrijeme rata nj ustase Sc nisu u
sudli dirati u Radisinu imovinu, a najmanje
Dom Sieveroamerickih Hrvata. Neistinito
je dakle, da su "a vrijeme rata ustase od-
uzei bio koju zgradu Hrvatskog Radise
Postojala je, medjutin, u Zagrebu, po-
red Hrvatskog Radise, sto je bila, kako sno
gore spomenuli humana ustanova - IA
druga Hrvatskog Radise". Ia Sc Zadruga
zvala "Zadruga Hrvatskog Radise" ali ona
S Radisom, kao humanom ustanovom nije
imala nikakova posla. To je bila potpuno
samostalna Zadruga, bez veze Radisom,
koja Sc bavila trgovackim novcarskim po-
slovima. Ia Zadruga nije imala nikakova
posla Radisinim pitomcima, kao nj s Do
MON Sjeveroamerickih Hrvata. Tu Zadrugu
Hrvatskog Radise - koja, opetujemo, osm
slicnosti imena nije imala nikakva posla
s Hrvatskim Radisom kao humanom usta-
novon ustase su ozloglasili, jer su joj dali,
Zadruga, ma svoju sramotu primila, da u
pravlja rasprodaje zaplijenjenu iii otetu,
zidovsku, srpsku hrvatsku imovinu
Kad SUI partizani pobjedil u ratu, pa pri-
grabili vlast, oni su namjerice, iii bez ma
mjere, drzal, da su "Hrvatski Radisa"
"Zadruga Hrvatskog Radise" ista organi-
zacija, iii pod istom kapom, pa su sve "a
plijenili ukljucivsi i Dom Sjeveroamerickih
Hrvata.
Medjutim, to tako ne moze i nesmije da
ostane Imutak Hrvatskog Radise, ma
rocito Dom Sjeveroamerickih Hrvata mora
drzava iii vratiti Radisi, ako Sc organizacija
uspostavi, iii privesti istoj svrsi, kojoj je tai
imutak i tai Dom bio namjenjen. Nemoze
biti da jugoslavenska vojska uziva Radisin
imutak, da omladina, kojoi je tai imutak
bio namjenjen, nema gdje prenoeiti iii da
stanuje u Zagrebu.
Tai Dom Hrvatskog Radise je Americk
Dom, pa Amerikanci hrvatskog porijekla
koji su tai Dom ma svojim zuljevima ma
svom znoju izgradili, kod toga 81 cesto
sa usta otkidali, imaju pravo da traze, da
sc tai Dom sto prize vrati i upotrijebi "a
svrhe kojima je bio namijenjen. Kad Hrvat
ska Vlada, iii Savezna Jugoslavenska Vlada
koja vec tai Radisin imutak uziva, nije ina
la pameti, da tn stvar do danas posteno u
redi onda je duznost Amerikanaca hrvat
skog porijekla, Hrvatske Bratske zajednice
i svih onih, koji su izgradnji Donna dopri
njeli, da ju ma to bez odlaganja bez cere
monija sjete. A kad Sc tai Dom Sjevero
americkih Hrvata vrati namijenjenoj svrsi
onda bi trebao da bude pristupacan svoj O.
brtnickoj industrijskoj, te studentskoj Il
koliko bude mjesta "a studente) IL Republi
Ike Hrvatske Bosne Herzegovina bez OBJ
zira ma narodnost iii vjeru.
Ma Hrvatskoj je Bratskoj zajednici red
da to pitanje pokrene privede ispravnon
svrsetku.
Tako mi mislimo da rijesenju ovos
pitanja treba pristupiti poztivno, da Sc rje
81 posteno pametno.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11

| JUDSKI je pogrijesiti ali, ljudski je
l. pogrijesku ispraviti. Iii uzmimo u duhu
krscanske mudrosti: "Jedan grijeh ne l.
sprasta drugi' Tu nedavno ma ovom mje-
stu pisali smo humanitarnoj ustanovi u
staroj domovini "Hrvatski Radisa". Sluzili
smo Sc sa informacijama koje su bile po-
gresne, mama je do istine, pax tome
zelimo reci svoju koliko to istini odgovara.
Ma osnovi toga bill smo prostacki ma
padnuti ameriGko katolickom tisku. Maj
ruzniie cd urednika glasila Hrvatske Kato-
licke Zajednice "Nasa NADIA" to icno po
g. Stanislavu Boricu. On je presao sve gra-
nice uliudbe, etike krscanske snosljvosti.
Takovi skroz divljacki balkanski napad sa-
sut ma covjeka nismo nikada citali. To je
ispod liudskog dostojanstva Grditi blatiti
moze svaka baba zalosno je da Sc takove
stvari desavaju cd Govjeka koji toboz pro-
poviieda "Glas bozji hrana nase duse". Kad
Sc to usporedi njegovim prostotama po-
grdama, covjek Sc zgraza da takovi uredju-
ju glasilo katolicke bratske organizacije
Mi Sc ne mozemo tako nisko spustiti u
kaljuzu opacina divljastva, pa preko ME
govih prostih pogrda prelazimo, vec zelimo
ispraviti nasu pogresku.
'Hrvatski Radisa" je bila humanitarna
ustanova Zagrebu "a odgoj siromasne Sc
liacke diece II raznim zanatima. TIL su IL
stanovu Amerikanci hrvatskog porijekla bo-
cato pomagali poslali joj u svemu preko
pedeset tisuca dolara
'Hrvatski Radisa" imao je nekoliko zgra-
da Radisinoj ulici u zagrebu, upravitelj
tih zgrada bio je DR.. Ivo Probojcevit.
Nadalje, 'Hrvatski je Radisa" imao u
Zvonimirovoj ulici (poslije rata ia Sc utica
prozvala ulicom Crvene Armije, pa Sc jos i
danas valjda tako zove) nekoliko zgrada,
a ma samom cosku Zvonimirove Bauerove
ulice bio je Radisin Dom Sjeveroamerickih
Hrvata. U tom Domu su stanovali pitomci
Hrvatskog Radise, a ostali slobodan pro-
stor bio je iznajmljen raznim uredima. Tai
Dom Hrvatskog Radise izgradjen je nov
Gem Sjeveroamerickih Hrvata, dakle nov
Gem americkih gradjana, pa je to S te toe
Ike gledista bio Americki Dom.
Netocno je, da su pitomci Hrvatskog
Radise, kako Sc to olako pripovjeda, bill od-
gajani ustaskom duhu da su nosili znac-
Ike ZAP (zvio Ante Pavelic). A najbolji je
dokaz da je to tako cinjenica sto su neki
vodeci clanovi Hrvatske Seljacke Stranke
igrali vrlo vidnu ulogu Upravi Hrvatskog
Radise. A zna Sc, da je Hrvatska Seljacka
Stranka bila u velikom neprijateljstvu u
stasama, jer i'll je drzala bolesnim pretje-
rancima stvarnim izdajicama. A da su BIZ
Ii izdajnici to su dokazali kad su 1941 60
dine dobru trecinu hrvatske zemlje poklonili
Talijanima i jos povrh toga izabrali Talijana
"a kralja Hrvatske, da njihovim dru-
gim "odlikama" ne govorimo. Razumije
sc da ovo sto kazemo o ustaskom izdajstvu
vrijedi "a one koji su bill ma celu tog izdaj-
nickog pokreta, ne "a obicne neupucene
neprosvjecene ustaske pristalice cije je
povjerenje ustasko vodstvo zlorabilo "a svo-
je necasne ciljeve, pa njih, nj krive nj duz-
ne, uprljalo svojim prljavstinama. Tu treba
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11
AMER. HRYATSKI PJEvACKI SAvEz
VELICANSTvENI FESTIVAL PJEvACA

Donasamo nasim ctateima prkaz kritiku Smotre
Hrvash Pjevackh Drustava odrzane prigodo Festvala
Amerieko Hrvatskog Pjevackog Saveza Chcagu dne 27
maa 1856 Prkaz napsao prof Bozdar Kunc, piansta
kompoztor, hrvatsk glazbeni umjetnik, koj djelue
New Yorku vec duj niz godina, zajedno svojom Sc
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11

plceVlc ,Je ostao VJeran TOM
balkanskom adetu, pa je svoj
odgovor ma nasu ocjenu jos
i zacinio dojavljivackim sum-
njicenjima. Gosp. Pribicevic
je, maine, napisao, da Sc ma
nasu ocjenu osvrce ~ pr
vom redu, sto je "Zajedni-
car" poznat sa svojim stall
MIN napadajima ma Srbe u
opste, a narcotic ma Srbe u
Hrvatskoj, koji ukazuju ma
stav, koji komunisticki re-
zim zauzima prema jednima
i drugima". Citaoci "Zajedni-
cara" znadu, da ovo nije j.
stina, jer Flip Vukelic, kroz
stupce "Zajednicara', stalno
propovijeda trpeljivost i slo-
gu izmedju Hrvata Srba. A
sto sc tice stava, koji komu-
nisticki rezim zauzima pre-
ma Srbima biti &c dovoljno,
da spomenemo samo to, da
je tai rezim, proti svih pra-
villa zdravog razuma, izabrao
glavni grad Srbije, Beograd,
"a glavni grad Jugoslavije,
da jos nije osnovao auto
kefalne pravoslavne crkve u
svih sest saveznih republika,
pa nj u Makedoniji, kojoj je
to obecao, te da pusta, da
srpska pravoslavna c XIV a,
koja je srpska (dakle crkva
republike Srbije) a nije jugo-
slovenska, tjera | dalje svo-
ju nacionalistieku propagan-
du po cijeloj Jugoslaviji.
Mi smo drzali / drzimo, da
je uloga skolovanih ljudi, da
svoje citaoce prosvjecuju, da
iii uce ljubavi, a ne mrznji,
da i'll uce skladnom ljudskom
ophodjenju.
Gospodin Pribicevic, izgleda,
da misli drugaeije, te upravo
s bolesnim uzivanjem ope-
tuje cijeli niz pogrdnih rije-
Ii, koje je kada kakay hrvat-
ski fanatik u srdzbi, iii ne
promisljenosti, upotrijebio "a
Srbe i tako svjesno raspiruje
mrznju i kopa sve dublji JAZZ
izmedju Hrvata | Srba. Mi
ga ma tom putu necemo slije-
diti. Ali, buduci da nam je
G. Pribicevic zamjerio, da nj
smo nista naveli sto je on
napisao, uciniti cemo to, evo,
sada, da pokazemo kakvim
Sc jezikom G. Pribicevic slu-
Il, da opise jednu cijelu gru-
pu Hrvata.
U vie IN i m ratovima ma
granici Turske i Austrije, cd
koje je uza Hrvatska bila
dio, svijet je bio prilicno po-
divljao. Kralo sc otimalo
ma sve strane. To je prirod-
ma posljedica svih dugotraj-
nih ratova. Zapisnici Hrvat-
skog Sabora puni su zalbi ma
pljacku / otimanja doseljenih
"Vlaha". Sva je prilika, da
nj starosjedioci, katolici, nisu
bill bolji. U divljim prilika'
ma i oni podivljali. To je po.
zadina prilika, kad su ogu.
linski Hrvati, sto g. Pribi.
cevic ma strani 81. svog pam.
fleta opisuje, trazili, pred ne.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11

dina, da Sc pravoslavne "bez-
boznike", koji su Sc IL tai
kraj doselili, otjera. Hrvat-
ski knez, Vuk Frankopan, "a
uzeo Sc je "a tie doseljene
pravoslavce, jer su bill dobri
vojnici, pa je ogulinske Hr-
vate, koji nisu htjeli, Sda slu-
ze vojsku, u svom izvjestaju
caru, opisao u najcrnjim bo-
jana. Car je tai izvjestaj
Vuka Frankopana ocito uva-
zio, a G. Pribicevie to ovako
komentira: "Tako su oni, (ti
ogulinski Hrvati), ispali kao
smece, a svoju su kriminal-
nu cud zadrzali. 1941-5 po-
chill grozna zverstva". Tako
su - po G.. Pribicevicu -
ogulinski Hrvati smece, kri-
minalci,ri svi SUI pocinili groz-
ma zverstva u proslom ratu.
Prirodno je, da &c to citaoci
g. Pribicevica po zakonu IL
opcavanja, prenijeti ma sve
Hrvate. Koliko bi odnosi IL
medju iseljenih Hrvata i Srba
bill bolji i skladniji, kad ne
bi bilo ovih doseljenih ueenih
ljudi. sr .a1 .
Gosp. >PribiceviG nam "a
mjera, da snno napisali, da je
osnovna karakteristika ME-
COVE knjizice mrznja ma ka-
tolicku crkvu i ma Hrvate.
On to niece. A ono sto smo
po njegovoj zelji IL njegove
knjizice gore naveli svjedoei,
da je onako mogao pisati sa-
mo covjek, koji il dna duse
mrzi Hrvate. ~~
Ia hrvatske plemice pise
6. Pribicevic, (str. 81 ida su
skoro redovno bill bezdusni
nasilnici'. Moze biti, da su i
bill, jer je bio takvo divlje
vrijeme i takvi .obicaji. Ali
kad to g. Pribicevic kaze sa-
mo "a hrvatske plemice, on
truje svoje citaoce, koji &c
misliti, da su sarno hrvatski
plemici bill takvi. A takvo je
bio plemstvo po cijeloj Ev-
ropi, a i jos gore, jer je u
vjecnim ratovima sve bio po
divljalo. Da je to g. Pribi-
cevic dodao, kao sto je mo-
rao, ne bi bio usadio mrznju
ma Hrvate u srcu svojih ci-
taoca. Kmet, seljak, u ono
vrijeme nije nigdje u Evropi
bio smatran punopravnim CO.
vjekom. u Francuskoj su cak
znali zaklati kmeta, pa u ME-
govoj krvi pratt noge, a u
Engleskoj su iii znali ubija-
ii, da bude mamie svijeta.
Gosp. Pribicevic kaze, da
je on u svojoj knjizici napao
"fanatizam hrvatske katolic-
ke crkve", a ne katolicku
crkvu uopste. Prvo, hrvatske
katolicke crkve nena, pa je
ono "hrvatske", g. Pribicevic
dodao, da moze ocrnjivati hr-
vatski narod, a drugo, evo
mu sto je napisao govoreci
o unijacenju (kad pravoslav-
ci priznadu vrhovnistvo Rim
skog Pape, to Sc zove unija,
pa odatle unijati - uni j a
znaei, dakle, ujedinjenje pra-
voslavne rimokatolicke crk-
We, medju kojima mace ne
ma razlike): &c. :. rimokato-
licka crkva dobila je nekoliko
hiljada unijata izazvavsi
prezir srpskog naroda"
Kako citaoc moze da vidi, tn
pako nema govora o "hrvat-
skoj" crkvi, nego amo o
rimo-katolickoj, kao cjelini.
Da je g. Pribicevic dodao,
kao sto je morao, da je u
cijeloj Evropi bio vjerske ne
trpeljivosti, gdje ranije, gdje
kasnije, te da Sc otpadnike
cd jedne, iii druge crkve u
bijalo, jer je takvo bilo vrije-
me, bio bi napisao ,istinu
pokazao svojim citaocima, da
to nije bio nista posebno hr-
vatsko, nego plod prilika
vremena. Tako bi lijevao vo-
du ma razbuktale strasti i po-
ravnavao put skladnim od-
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11
| SRBt
p. ID. OstOyic

nsici Prbidevta raseavanu srbe Hruatsko
Nsmo namjeraval tai pamflet wise osvrtst, jer
on to zasluzuje Ali g. Pribcevc osvrnuo ma nasu
ocenu diva navrata "Amerikanskom Srbobranu" cd O.
ozujka marta) cd s. travnja (aprila) pa kako je on
osporo tocnost nekh stvari koe napisa duzni
odgovor Netrpeljvost je stara svih Bakanaca
ko jos nisu nauei neprstrano raspravja Gosp Pri
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11

stavljanju akorda vodjenju
dionica - koliko sam IL iz-
vedbe mogao razabrati, pa
me malo cudi, kako je takva
obradba mogla biti pripus-
tena ma Smotru, kraj mace
prilicno strogog kriterija "a
tn priredbu. 81
Pod ravnanjem B. Dobro-
wolskoga dozivjela je lived
ba Matzove trodijelne sklad-
be "Svatovske" u interpreta-
CHI "Javora" IL Pittsburgha
spontani uspjeh, pa je to BIZ
la jedna cd najboljih izvedbi
u prvo m dijelu programa.
Malo predavanje prize samog
pocetka izvedbe, koje je O.
drzao direktor, pomoglo je
publici "a bolje razumjevanje
- no mislim, da takve slo-
bode ma priredbama kao sto
su 'smotre natjecanja treba
izbjegavati.
Tonski ujednaceno i "a
mjernom vokalnom tehnikom
otpjevao je "Jadran" IL Ali
quippe pod ravnanjem M.
Holovacka Odakovu h i m n u
"Jadranu" i Matzove "zete-
lice".
Narcotic znacenje imao je
nastup Omladinskog z zbor a
gnijezda 10 HBZ IL Gary-a.
Tridesetak omladinaca izme-
dju II i Is godina otpjevalo
je skladno Matzove obradbe
narodnih pjesama uz efekt-
nu - pianisticki pisanu -
klavirsku pratnju. (uz piano
bila je odlicna prof. Margita
Matz). Ova tocka pokazala
je, da je put, kojim je u
dario prof. Matz, ispravan!
Treba mladez zainteresirati
"a prosvjetu i umjetnost i
nece biti straha pred buduc-
noscu. Nestat &c pitanja
Sto &c Sc dogoditi kad Sc sta
riji povuku S rada ma pro-
svjetnom polju. Ne tridesetak
nego stotinu i wise clanova
| treba da imadu brojcano ja-
ka gnijezda HBZ. Sada je pri-
lika "a to j treba odmah "a
sukati rukave. Bio bi dobro
iskoristiti boravak profesora
Matza ovdje povjeriti mu,
da slijedece godine organizi-
ra Festival Omladinskih pie
vackih, tamburaskih / ples-
nih grupa!
Nastupi Kolo-Acesa PIES
ne grupe IL Gary jasno su
pokazali koliko voli americ-
ka publika nase narodne ple-
sove!
Koliko sam do sada QUO
pjevati nasa drustva ovdje,
moran priznati da je opca
razina u prvom dijelu pro-
grama bila ma znatno visem
stupnju, nego u posljednje
vrijeme, a ugodno mi je IL
nenadila cinjenica, da su sva
drustva redom, znatno po-
vecala broj svojih pjevaca.
Najpovoljniji broj "a anna
terski pjevacki zbor je IL
medju so 80 pjevaca. Onda
su najpovoljniji uvjeti "a rad,
"a tehnicki odgoj tonsko o.
blikovanje zbora. To neka bu-
de i nadalje ideal nasih zbo-
rova!
Najvise sam bio iznenadjen
s nastupom Skupnog savez-
nog zbora. Iako dobro pozna.
jem Matzove organizatorske
sposobnosti, nisam vjerovao
da bi mu u tako kratko vrije.
me usp jelo medju nasim
svijetom u America stvoriti
uvjete "a tako ozbiljan "a.
jednicki rad. Mogu reci bez
pretjeravanja, da je to bic
jedinstveni nastup nasih pie.
vaca otkako postoji prosvjet.
nj rad medju nasim doselje.
nicima. Pa ia suradnja 8 Ii.
menim ensemblom Simfonic.
kog orkestra Chicago! Svega
jedan pokus i to ma sam dar
izvedbe. Tim nastupom Sa.
veznog zbora a i cijelim Fe.
stivalom, ostat &c dan 27-oe
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11

i kompozitor, hrvatski glazb
New Yorku vec dulji niz &c
strom Zinkom Milanov, slav-S
nom nasom pjevacicom i cla-
nicom Metropolitan Opere u
New Yorku.
Prateci sestru Zinku Mi
lanov ma njenoj turneji, sret-
MIN slucajem nalazio sam Sc
u Chicago ma dane Festivala
Amerieko hrvatskog pjevac-
kog saveza pa sam dine 26.
maja prisustvovao Svecanoj
sjednici Saveza i dine 27. ma
ia Smotri zborova u Orches-
ira Hallu ma Michigan Boule-
vardu. Tako sam imao pri-
liku upoznati najnovije rezul-
tate napora Saveza oko pro-
micanja nase vokalne muzike
u America.
Bila je vrlo dobra ideja
razdijeliti S m o tru ma diva
dijela. Prvi, kao neko ne
sluzbeno natjecanje pojedinih
zborova - osvjezeno nastu-
pima dviju plesnih grupa, i
drugi dio posvecen nastupu
Skupnog saveznog zbora, kao
rezultatu skladno usmjerenih
zajednickih napora.
Razumljivo je, da Savez
nije bio u mogucnosti dati o.
vom smotrom neki zaokru-
zeni pregled najizrazitiUh vo-
kalnih kompozicija starijih i
n O VII h hrvatskih sklada-
telja, jer bi "a to bio potre-
ban barem dvostruki broj
zborova, koji bi uz to bill do
rasli swim tehnickim potesko-
CANA, koje stavljaju te sklad-
be ma izvodioce, no moran
priznati, da je ipak uspjelo
tako sastaviti program, da Sc
je ma MENU nalazio veci broj
priznatih starijih i novijih
nasih kompozitora..
PRIZE nego sto predjem ma
ocjenjivanje pojedinih zbo-
rova moran naglasiti, da Sc
je vec istaknuo svaki onaj
zbor Saveza, koji Sc je kvali-
ficirao "a nastup ma Glavnoj
smotri, pa je vec sam tai nas
stup priznanje drustvu "a O.
zbiljan pozrtvovan rad i "a
visoki stupanj odgovornosti
prema kulturi svog naroda.
SIN o tru je otvorio zbor
"Hrvatske" IL So. Chicago,
sastavljen cd preko so mia
din pjevaea S dobrim svje-
zim glasovnim materijalom.
Pod ravnanjem V. Smutnoga
lijepo su izveli Lhotkine "Hr-
vatske svatove". Owe teme u
potrijebio je kasnije autor
"a ballet "Djavo u selu" koji
sc vec godinama daje s u
spjehom po cijelom svijetu.
C. Stephens izveo je sa
"Slogom" il E. Chicago "Bo-
sancice" Taclika i ''Moje Sc
10" Kolarica ma malo ose-
bujan nacin, no pokazao je
pri tom svoje pozitivne di-
rektorske kvalitete.
Ugledni "slavulj" il De-
troita imade lijepi glasovni
material veci broj rutini-
ranih pjevaca.
Najstarije n ase drustvo
"Zora" IL Chicago izvela je
pod ravnanjem vrsnog F. Ka.
balina svoju himnu cd No
vaka dvije moderne sklad-
be "Cestitka Zori" Kabalina,
i "zetelacka" Matza. U po-
sljednjoj pjesmi uspjelo je
Kabalinu docarati ug o d j a
ljetnog pejsaza IL Prigorja
kraJ LagreDa.
"Preradovic" IL Gary I
sretnom je polozaju, jer mt
je direktor sam prof. Matz
: cijom je zaslugom besprikor'
no otpjevao opseznu tehnie'
XII tesku skladbu "Pjesme il
| Medjumurja' V. zganca, mu'
zikologa obradjivaca narod
nih pjesama.
Simpaticni zbor "Abrase
vica" iz Clevelanda nije imae
srecu s izborom kompozicije
Bio je pohvalno, da sc ns
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1956-07-11

sto mu ne umanJuJe vrijed-
most u 'povijesti Srbije, a nj
zasluge "a srpski narod.
A sto Sc progona, pokusa-
ia katolicenja, i unijacenja
u staroj Austriji tice, nismo
drzali, da je potrebno, da ma
vodimo rijesi G. Pribicevica.
On je, istina je, napisao, da
je Austria takav rad tu |
ma drugim stranama platila
svojom propascu'', ali to "a
svakog pravovjernog Srbina,
pogotovo njegove citaoce,
znaci, da je propala, jer je
dirala u Srbe, a o svemu o.
nomu ''na drugim stranama",
oni nemaju nj pojma. U o.
stalorn, Austria nije pro-
pala, jer je pred par sto go
dina pokusavala katol citi
Srbe, nego cato jer Sc nije
znala prilagoditi duhu vre-
mena u ovom stoljecu. Da je
Austria pocetkom ovoga sto-
ljeca provela federaciju car
stva svakom narodu osigu-
rala nesmetan, autonoman,
razvitak i danas bi bila ziva.
Ona to nije ucinila, pa je
nuzno propala, jer je duh
vremena jaci cd svih drugih
ljudskih sila. IL doslovno l.
stih razloga propa1a je dva-
desetak godina kasnije kra-
ljevska Jugoslavija. Nije Sc
federirala ma vrijeme, pa ju
je duh vremena pokosio.
A sto Sc tragedije / ne
srece, koja je Hrvate | Srbe
zahvatila u proslom ratu tt
&c, vrijeme je, da g. Pribi-
cevic shvati, da je to bio
plod nacionalisticke histerije
s jedne i druge strane. Srbi
su optuzivali Hrvate, da su
izdajnici Jugoslavije, a Hr-
vati hrvatske Sr b e, da su
petokolonasi Srbije i izdaj-
nici svoje rodjene domovine
Hrvatske. Da su tn j neki ne
dostojni svecenici s jedne l
druge strane odigrali svoju
ulogu to znamo. I u tom ma
padu histerije su sc poklali,
a poslijeratne statistike svje-
doce, da su gubici bill mamie
wise jednaki. Ko .je poeeo?
To nikaka niko nece moci
vjerodostojno utvrditi, Histe-
ricna napetost s jedne dru-
ge strane je rasla, pa je
jednostavno planulo, eksplo-
diralo. Mrtvima pokoj, a zivi
treba da sc uce skladnom
zivljenju da rade ma tom,
da Sc ia nesreGa ne opetuje.
Sto Sc Bosne tice, mi nece-
mo sada u to pitanje podrob-
nije ulaziti, nego cemo to jed
nom drugom prilikom raspra-
viii. A medjutim zelimo, da
utvrdimo ovo: Pc misljenju
mJerodavnlh povjesnicara pri-
canja bizantinskog cara Kon-
Stamina Porfirogeneta nisu
vjerodostojna, pa prema to-
mu nisu vjerodostojna nj
njegova pricanja o tom, ko-
je su krajeve zaposjeli Hr-
vati, a koje Srbi. U ostalom,
sto mi znamo, nijedan bizan-
tinski povjsnicar nije bio ma
cisto o tomu ko su Srbi a ko
Hrvati, pa su pisali: Hrvati,
koje i Srbima zovu i obrnu-
to. A to nije nj Guido, jer nj
dan danji nj sami Hrvati I
Srbi neznaju, ko je ko, dok
sam ne kaze, a odakle bi on
da to znali stranci? Sto sc
Kuripesica tice, mi u oval
cas- nemamo njegove knjige
pri ruci, ali dobro pamtimo,
da je on napisao, ida su SO
Srbi u Bosnu doselili IL beo-
gradskog i smederevskog O.
kruga'. To Sc, po nasem mi
sljenju, odnosi ma istocnu /
centralnu Bosnu. Gosp. Pri-
bicevic je, medjutim, zatajio,
da je Kuripesic napisao, da
su Srbi doseljenici, pa ne
istinito prikazuje, kao da su
oni tamo oduvijek bill. sto Sc
fiSo hocopckih hanova MINI,
Kodiak mirror., 1956-12-01

We've just decided we don't want to be Santa Claus-a pro fessional one that is. There is much more to being Santa Claus than having a red coat and some white whiskers. There are all sorts of ethical dos and don'ts that any self respecting Santa must learn in order to do his job prop erly. Every year around Thanks giving school for Santas opens
Kodiak mirror., 1956-12-01
Here There Everywhere

/ Another skirmish iM the Battle of the Waistiine. Bulge has been fought oat., Thanksg;viag k over, and we look forward to one hurdle in these over-induiged sprees be- fore we settle down to a normal way of life following Christmas. If there were many more of these "gorging" days. we could soon qualify for a job as Santa Claus without benefit of pillows.