davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1955-10-01
President Eisenhower

HIESIUObIS kuSOubsuV WI
(Continued from Back P>xe)
sm-WrIICH TENDS TO SURROGATE ONES
vr AND SPIRITUAL SENSE. ONES THINKING.
oNes VERY LIFE HEREI
vrNcE. THE FLoURIsHNc BUSINESS OF THE
nrRTAKERs, WHO REAP A LARGE HARVEST.
owINc TO THE PREMATURE DEATHS OF THoUs-
he MILLIONS, OF THE DEVILS DUPEs WHO
ACCEPT WHITEWAsH HEALING METHODS. WHO
TO EMPLOY A SUPERIOR WISDOM THAN THAT
or CHRIST JEsUsI-WHo SAID: mo MAN CAN
N TWO MASTERS a.!
AIT THE DEVILS DUPEs WILL MIX PRAYERS WITH
FALSE GODS OF MEDICINE, SURGERY.
psYcHIATRY. cHIRoPRAcTIcE. osTEoPATHYill
THEN YOU HAVE THE VICTIMS OF SENSUAL
VAYERs IN BEHALF or THE SICK. AND THEY DO
gEvE SOME WHTEWAsH HEALINcI-BUT NOT
THE cHRisTLIkE. SPIRITUAL, DivINELY SCIENTIFIC
kLNc, IN WHICH GOD EXCLUDES ALL HUMAN.
MORTAL, MATERIAL BELIEFS, AS IN THE CASE OF
18TH AND 10Th CENTURY MARY BAKER EDDY.
WHOM GOD RAISED FROM HER SUPPOSED DEATH
} IN 1865, AT AGE As, AND THEN GOD DICTATED
THE GREATEST HEALING, TEACHING, AND
tDERsHIP SINCE CHRIST JESUS. RIGHT INTO MRS
| EDDYs 10Th YEAR!
AND YOU HAVE THE ONE PERFECT MODEL FOR
M CENTURY THERAPEUTICS. WHICH WILL HEAL
THE MENTALLY SICK HEBREWS, ROMAN CATH
5cs PRoTEsTANTs. AND OTHER PRISONERS OF
THE DEVIL WHO FILL OUR HOSPITALS. JAILs,
D INSANE AsYLUMsi-THE DEVILS DUPEs or
ALCOHOL AND TOBACCO, WHO GIVE US OUR
kRl HARBoRS!-WHO PERMITTED OUR COUNTRY
10 BE USED BY THE HEBRAIc RED CONSPIRACY
.lNsT CHRISTIAN NATIONS AND PEoPLEsl-
WHO PLAYED INTO THE HANDS OF THE KREMLIN
|ATIcs IN THE RAPID REHABILITATION OF OUR
MILITARY STRENGTH
AND SO, THESE SLOPPY THINKERS GAVE US KOREA
pa QUARTER OF A TRiLLioN 5 NATIONAL
INDEBTEDNESS
We SHALL CLOSE WITH THE LORDS PRAYER.
HIGH COVERS ALL HUMAN NEEDS" ts&H)-BuT
FIRST TWO PRELIMINARY PARAGRAPHS FROM
&c. s. TEXTBOOK, FOLLOWED BY THE PRAYERS
AS GOD DICTATED TO HIS
LovED REV. MARY BAKER EDDY.
in the phrase Deliver Us from evil the original proper
ds Deliver Us from the evil ons This reading strength
Jour scientific apprehension Of the petition, for Christian
nee teaches that the evil one, evil, is but
bAr name for the first lie and ell liars.
only rise above all material sensvovsness and
can we reach the hesvenborn aspiration and spiritual
Business which is indicated in the Lords Prayer and which
asnsneovsIy heals the sick.
Here LET give what understand TO be the spirva
he Of The Lords Prayer:
n "ovr Father which art in heaven,
"oUR FATHER-MoTHER GOD, ALL-HARMoNIouS,
"HsIowed be Thy name.
ADORABLE ONE.
] Thy kingdom come.
THY KINGDOM is COME; THOU ART EVER
PRESENT.
Thy will be done in earth, as II is in heaven.
ENABLE US TO KNoW,-AS IN HEAVEN, so on
eARTH-coD is oMNIPoTENT. SUPREME.
Give US this day our daily bread
GIVE US GRACE FOR TODAY; FEED THE FAM
IsHED AFFECTIONS;
And forgive US debts, forgive our debtors
And lead US not into temptation but deliver US from
AND GOD LEADETH US NOT INTO TEMPTATION
BUT DELIvERETH US FROM SIM DISEASE, ANr
DEATH.
For Thine is the kingdom and the power and the glory
lever.
FOR GOD IS INFINITE, ALL-PoWER, ALL LIFE
TRUTH, LOVE, OVER ALL, AND ALL" ts&H. Pp 10
The Detroit tribune. (Detroit, Mich.) 1935-1966, 1955-10-01

TRIBUNE-sArURDAY. OCT. 1, 1855
Evening star., 1955-07-31

QUESTION: Just what goes on when a
Very Important Person visits our friends
abroad - and are such ''Good WN'' trips
worth while? Lots of US have wondered, so
the editors of THIS WEEK put the question 10
Vice President Nixon. In the past Two and
one-haG years, he has travelled over $4,000
miles in Asia and Latin america.
Here, in his first article since becoming
Vice President, Mr.. Nixon describes The
importance - and the lighter side - fgood-
will trips.
At his request, in place Of the usual pay
nenf, the editors are making a gif to the
Damon Rmyon Memorial Fund for Cancer
Research, Inc.
ANSWER: One morning in April, 1883,
the National Security Council was meeting
at the White House. During discussion Of
Far Eastern policy paper, the President
suddenly looked across the table at me and
said. ''Dick, what are you going to be doing
this SUMNER
recall now that replied in some con-
fusion, why, don't know. Anything you
say, MIR. President"
He grinned and said, Il think you should
take a trip to the Far East Take Pat with
you, visit all the countries out there. think
it would be good thing for us to know
those folks better and for them to know
more about US. have fundamental faith
in the effect people can have on other
people in removing points of irritation
and in creating better understanding of
mutual problems.
AS result of that conversation, Mrs.
Nixon and journeyed not only to the Far
East, but also to Latin America. And here
is our record. We Travelled 52,652 miles -
more than twice around the world - by
air, rail, auto, boat, carriage and oxcart.
We visited 30 countries, meeting two
emperors, three kings, II presidents, six
prime ministers and two governor generals.
We shook hands with literally thousands
of people in all walks of life 1885,
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06

Ia dobar rad trazi sc i pri-
stojna nagrada. Pocnimo IL
malena nagradom najvaznijeg
odbornika u odsjeku, odsjec-
nog tajnika. Moralno, to smo
obavezni uciniti, kad nam je
to materijalno moguce.
Toliko "a sada O ovom vaz-
nom pitanju u oci Devete
Konvencije.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06
BY ERIC WHELPTON
PiSe: PaSkO MladinOv

Prosle godine ebjavljena je Londonu knjiga pod
gornjm naslovom Knjgu e objavio tskovno preduzete
Robert Hale Limited 63 Old Brompton Road S. w. z. a
knjgu je napsao Eric Whelpon knz pisac iznos
e utiske dozvae opazanja te prodne krasote koje e
prozivo vido prmjeto svom moglo b re6 meteor
skom putovanu kroz edan mali dio sadane Jugoslaviie
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06

13 tisuca dolara. Oprost pet
mjesecnog rasporeza clanovi-
ma Pomlatka osiguranim ma
Term do 18. godine iznasa po
prilici svotu cd % tisuca do
lara, a krediti Odjeljenja Po-
mlatka kod prelaza il Po-
mlatka u odraslo clanstvo "a
owl godinu iznasati &c po pri-
lici 20 tisuca dolara. Sve-
ukupna svota dividende, kre-
dita i oprosta rasporeza u
obadva odjeljenja iznasa O.
gromnu svotu cd preko 200
tisuca dolara.
Prema broju naseg clan
stva, te prema svoti cjelo-
kupne Osmrtnine ma zivOte
tog clanstva i prema svoti
cjelokupne imovine, ova O.
gromna svota povracena clan
stvu IL cistog godisnjeg do
bitka, srazmjerno je VEGA, ne
go kod ijedne druge bratske
organizacije, pa biIa ona We
ca ill mania cd nase Zajed-
nice.
U cetiri godine isplatili smo
u gotovini dividenda clanstvu,
kako s1iiadi.
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06
Dividend cIanstvu Hvatske Bratske
zaiednice i iedan saWemeni precinct
V. 1. Mandic, glavni predsjednik

Ovih dana tajncko odeljenje il glavnog ureda
slao je nase odsjeke canstvo America Kanadi
cekove dvidende godinu odraslo Ganstvo
svoti cd blzu 230 tsuca dolara. Odjeenje Pomlaka
ispatiti &c godne divdendma clanstvu tom ode-
ljenju koj osgurani stane certificate, 20Pay
2OYear Endowment 18Year Educational cd blizu
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06


Zakljuckom Glavnog Od-
bora u marcu mjesecu uspo-
stavljene su dividende ma O.
nu visinu, kako SUI bile placa-
ne pred pet godina, to jest,
uspostavljeno je clanstvu "a
ovu godinu onih 800, "a ko-
ju smo ;svotu morali sniziti
dividende "a godinu 1949., pa
unapred, radi slabijeg dohot-
ka ma nasu imovinu u vrijed-
nosnim papirima. Uspostavom
potpune dividende isplatiti ce-
mo owe godine blizu 80 tt
suca dolara wise, nego prijas-
njih godina, to bez Opas-
nosti, da cemo ugroziti ma i
najmanje solventnost Hrvat-
ske Bratske Zajednice.
U istom razdoblju cd cetiri
godine polucen je napredak i
u upravnom fondu bez upo-
trebe izvanrednog rasporeza
ma clanstvo, o cemu je bilo
raspravljano ma prosloj kon-
venciji tako, da smo ne sa-
mo solventni u upravnom
fondu, nego smo takodjer 60
disnjim prenosima izgradili
f ond "a potroske dolazece
konvencije do svote cd blizu
$50 tisuca dolara, koja &c
! svota, vjerujem, pokriti tros-
kove devete konvencije. Da
nam je to bio omoguceno,
clanstvo &c Sc nase sjetiti,
da je referendumom odobrilo
prenos stanovite svote il fon-
da viska u upravni fond u su-
glasju dozvole Insurance De-
partmenta drzave Pennsyl-
vanije "a takav prenos.
Uza sve owe povecane po-
godnosti clanstvu u dividen-
DANA, oprostima rasporeza
"a potroske konvencije, it'd,
Hrvatska Bratska Zajednica
pojaear1a je u swim granama
svojeg financijalnog stanja,
t. j., u cjelokupnoj imovini,
u visku u raznim fondovima
i u solventnosti. U cjelokup-
moi imovini pojacana je "a
preko jedan milijun dolara
godisnje, iii "a 229o u KRAFT
kom vremenu cd cetiri 60
dine, cd 10 milijuna ma %
milijuna dolara. U istom raz-
doblju visak je u fondu O.
smrtnina pojaean "a bliz u
200 tisuca dolara, iii nesto
preko 800 u zadnje cetiri 60
dine, ako smo uspostavili
posebnu rezervu, da pokrije-
mo eventualne gubitke ma u
loscima u bondove, svotu cd
preko jedan milijun dolara.
Solventnost Zajednice ma
I. januara 1851. iznasala je
105.6%, a ma 81. decembra
1854. bila je 111.06%o. To
znaci, da je solventnost u ce-
tiri godine poskocila "a pre-
ko AZ point, a to znaci, da
"a svaku stotinu dolara iabi-
lities iii odgovornosti, koju
Zajednica snosi, mi imamo u
zakladi $111.06.
O gornjim brojkama pri-
praviti &c izvjesce "a konven-
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06

malta" pisac sc je u kratkim
crtama osvrnuo ma sva mje-
sta, koja ma svom brzom mu-
NEWTON putovanju posjetio
i vidio, opisavsi glavne karak-
teristike i kratku povijest tin
mjesta. Pisac je kontinental-
MIN putem stigao najprije u
Zagreb te Sc par dana Ia
drzao u istom da razgleda
njegove znamenitosti kul-
turne ustanove. o Zagrebu
Sc je vrlo povoljno izrazio
uvrstivsi ga medju zapadno
europske gradove u svakom
pogledu. Historija Hrvatske
mu je konfuzna, nejasna, te
Sc o toj historiji izrazava ma
slijedeci nacin: history of the
country seems to be a con-
fused one; probably the vari-
GUS occupying forces have
striven to destroy the docu-
mentation that would have
helped to foster the tradi-
tion of southern Slav indi-
pendence.
Il Zagreba je pisac krenuo
"a Sarajevo preko Bosanskog
Broda. u Bosanskom Brodu
nije Sc zadrzao, ali Sc je Ia
to zadrzao nekoliko dana u
Sarajevu. Sarajevo mu je
grad u kome Sc susrecu "a
padna i istocna kultura. I'M
poniraju mu Wiki minareti
Sarajevskih Dzamija, a ma
rocito Ahmet-Begova Dzami-
ia, te narodni muzej i pre-
diona cilima. Pisuci o Sara
jevu nije propustio a da ne
podsjeti da je Sarajevo grad,
koji je bio presudan "a Prvi
Svjetski rat. Posjetio je most
ma kojem je Gavrilo Princip
pucao ma austrijskog Pre-
stolonasljednika Franju Fer
dinanda njegovu suprugu,
a koji su pucnji bill povodom
"a Prvi Svjetski rat. Pc ME
govom misljenju Franjo Fer
dinand bio je u svojoj dust
Slavenofil i njegova je ma
mjera bila, kada stupi ma
prijestolje da Austro-Ugar-
sku preuredi, odnosno politic-
XII. organizuje ma federalistic-
koj bazi, dajuci Slovenima,
koji su sacinjavali vecinu pu-
canstva, bivse dvojne monar-
hije, iste politicke mogucno-
sti, koje SUI do tada imali
Nijemci i Madzari. Pc njego-
vom misljenju Franjo Fer
dinand namjeravao je da Au-
stro-Ugarsku ucini drzavom
ravnopravnih naroda, koji Ii
We u Moi.
Govoreci o motivima Sara
jevskog atentata, pisac tvrdi,
da je atentat djelo Veliko-
Srba. Veliko-Srbi su tai aten-
tat organizirali da onemogu-
&c osujete namjere Franje
, Ferdinanda o preuredjenju
! Monarhije. Owl Veliko Srbi
rezonovali su: ako Franjo
F.; Ferdinand Monarhiju preure-
, di, kako je zamislio, njihova
veliko-srpska ideja ne &c vi
Sc biti privlacna austrijskim
Slavenima, narcotic Juznim
,, Slavenima. Oni &c u tako
preuredjenoj drzavi naci svo-
ju pravu drzavu u kojoj &c
sc moci slobodno politicki
ekonomski razvijati, te ne &c
teziti da bjeze IL okvira jed
ne administrative uredjene
i poznate svjetske vele-sile.
Tim preuredjenjem bila bi
prekinuta sva veliko-srpska
propaganda u granicama Au-
stro-Ugarske, samoj ideji bio
bi zadan smrtni udarac, te bi
ideja postala iluzorna ja-
Iowa ne samo "a Hrvate
| Slovence, nego "a one Srbe,
koji 1--WE u granicama Austro-
Ugarske. Tai plan po mislje-
nju Veliko-Srba trebalo je o.
sujetiti maknuvsi sa svjetske
pozornice onoga, koji je tai
Ia dobar rad trazi Sc i pri-
stojna nagrada. Poenimo IL
yoo1opo ~ q orro Joy,, >, q Two zriioo
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06

plan imao da 'izvrsi.
Ma ovo misljenje i rezono-
vanje uvazenog puto pisca,
kao i ono o konfuznoj histo-
riji hrvatskog naroda osvr-
mutt Gu Sc malo kasnije.
IL sarajeva pisac je prenuo
"a Mostar u kome Sc je Ia
drzao kratko vrijeme, dok je
razgledao njegove znamenito-
sti, a zatim krenuo "a Dali
maciju i dosao najprije u Du-
brovnik. Dubrovnik izgleda
da je bio glavni cilj njegova
puta, jer je tom gradu po-
svetio najvise prostora u svo-
joj knjizi, a osim toga Du-
brovnik mu je bio pomat Cd
prize. U svojoj knjizi dao nam
je kratak prikaz dubrovacke
historic cd pocetka do ME
COVE propasti. Divio Sc je di-
plomatskoj spretnosti i vjes-
TIM dubrovackih upravljaca,
narcotic "a vrijeme b o r b e
Venecije i susjedne Turske
"a gospodstvo ma Jadranu. U
toj borbi, mali Dubrovnik,
nalazio Sc je izmedju cekiea
i nakovnja, ali su njegovi u
pravljaci tako- vjesto izigra-
vail diplomatski i jedne i dru-
ge da nikada nijesu izgubila
nj dlaku njihove politieke slo-
bode i ekonomske nezavisno-
sti. Osvrnuo sc ma stvaralac-
Ike sposobnosti njegovih gra-
diana narcotic u arhitekturi
i knjizevnosti, a koje sposob-
nosti nijesu nimalo zaostaja-
lie "a onim sto je stvarano
ma tome polju u susjednoj
Italiji.
Prema njegovom opisu ma
la dubrovacka republika bila
je jedna idealno organizova-
ma drzava - grad, organize
vana ma principima Aristo-
telove drzave: vlada aristo-
kracije, ali ne samo aristo-
kracije po novcu, nego / po
dusevnim sposobnostima i o.
sjecajima socijalne pravde.
Nije propustio a da ne istak-
ne ulogu, koju je Dubrovnik
odigrao u Napoleonovoj Iii
| riji u borbi izmedju Engle-
ske i Napoleona ma sektoru
Jadranskog mora.
Sa historijom Dubrovnika,
ophodjenjem njegovih gradja-
ma, prirodnim ljepotama isto-
ga tako je bio zanesen, da
Sc je teska srca S mime ra-
stajao, te obecao Gin mu to
prilike dozvole da &c sc opet
u Dubrovnik vratiti, a po mo-
gucnosti trajno naseliti.
L. Dubrovnika je krenuo
preko Kastel-novoga "a Bo-
ku Kotorsku, razgledao istu
pax Sc je preko obronaka
Lovcena uputio ma Cetinje.
Nakon sto je razgledao Ceti-
nje i okolicu, spustio Sc je
ma crnogorsko primorje te
razgledao Ulcinj, Bar, Budvu
i ostala mjesta uz more. o
swim tim mjestima, koje je
posjetio i vidio u Boki Cr-
moi Gori iznio je u knjizi ka-
rakteristike tih mjesta KRAFT
ku povijest.
IL Budve je morskim pu-
tenn krenuo "a srednju Dal-
maciju, te Sc usput zadrzao
ma Korculi, Hvaru te stigao
u Split. Opisao je znameni-
tosti i ljepote Korcule Hva-
ra njihovu kratku povijest.
U Splitu Sc je zadrzao ne
sto dulje, te je IL Splita W.
sio krace izlete u Solin, Kas-
tela i Trogir. U Splitu je po-
svetio narocitu paznju njego-
vim historijskim spomenici-
ma ne samo onim IL rimskog
doba, nego i onim IL narod-
ne hrvatske drzave kao i IL
mletackog doba. Uz Diokle-
cijanovu palacu, u Splitu mu
je bila glavna atrakcija Mes
trovicev spomenik Grgura a
Ninskog, kojeg su Talijani u
Drugom Svjetskom ratu, "a
vrijeme svoje kratko trajne
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06

ciju mas Actuary.
Razumije sc, -da zasluga "a
ovako lijepe uspjehe i napre-
dak organizacije ide ma pr
vom mjestu visokom stupnju
zajednicarske svijesti naseg
clanstva, kao i sposobnoj i
spremnoj upravi, koju je to
clanstvo izabralO, da Organi-
zaciju predvodi.
Solidnost svih nasih fon-
dova, a narcotic upravnog
fonda uslijed polaksice, koju
nam dozvoljava drzavni "a
kon, potice me, da u oci kon-
vencije pokrenem jedno sa-
vremeno pitanje, o kojem sam
pisao prize osme konvencije
i koje smo pitanje onda O.
stavili "a buducnost, bas ra-
di nesigurnog stanja uprav-
nog fonda. Pitanje je ovo:
Da Ii Zajednica moze iii
potpmo ill djelomicno snosi-
ii troskove plaza iii nagrade
odsjecnim tajnicima "a njihov
rad u odsjeku? Kada sam 60
dine 1851. pisao po ovom pi-
tanju, rekao sam po prilici
slijedece:
"Polovica nasih odsjeka j.
ma poteskoca ma godisnjim
sjednicama kod biranja move
uprave, da izabere sposobno
vodstvo, a osobito kada do
die red ma tajnistvo odsjeka,
jer su odgovornosti i dunno
sti tajnika sve to vece te-
ze, a place su daleko nedo-
statne. Posebne nagrade tai
nicima "a ocuvanje broja
clanstva kroz godinu oziviie
su donekle mas drustveni rad,
jer su Sc ,tajnici pobrinuli, da
nam nase mladje clanstvo,
koje prelazi il Pomlatka u
|edrasle redove, kod kojeg
smo prelaza imali najvise gu
bitaka nakon sto ono malo
kredita, koji kod prelaza do
blu, istece, zadrze u redovi-
ma zajednice. Nasi su tajnici
postal zapravo duse nasih
odsjeka i nase su odsjecne
sjednice u mnogim mjestima
kao ono nekad, postale site
ciste, sredina bratskog, hu-
manitarnog socijalnog Ii
vota medju nasim clanstvom.
Imamo odsjeka u Zajednici,
koji placaju svoje tajnike
prilicno, iii blizu iii poprecno
jedan dollar po clanu ma 60
dinu. Najvise odsjeka plaza
tajniku po prilici so cent? po
clanu ma godinu. Stvar je kon-
vencije, da ovo pitanje pla-
&c nasim tajnicima povoljno
rijesi."
Proucavajuci razvoj jaca-
MIA stabilnosti upravnog
fonda IL zadnje cetiri godine,
ia .drzim, da &c dolazeca kon-
vencija moci zakljuciti, da Sc
odsjecni tajnici plate iii ma
grade po SO cent? po clanu
ma godinu il upravnog fonda
Zajednice, a preostali dio pla-
&c iii nagrade, najmanje do
jednog dolara po 6lanu ma
godinu, t. j. naknadnih so
cent?, podmiruje iii plaza Sc
il odsjecne blagajne.
Zastupnickoj Kuci drzave
Pennsylvania podnesen je no.
vi predlog, koji ce prema
S m dosadasnjim znacima
biti primljen, po kojemu &c
bratskim organizacijama, ko-
je imaju svoj carter u ovoj
drzavi, biti date jos vece po-
godnosti "a izgradnju uprav-
nog fonda tako dugo dokle
Sc nece ugroziti solventnost
organizacije. Do vr m e n a
konvencije oval &c predlog
biti uzakonjen i konvencija
&c moci po ovom pitanju ra-
spravljati i donesti koristan
zakljucak. Odsjecima, koji
stole slabo sa blagajnom, po-
moci &c Sc, da dostojno ma
grade odsjecne tajnike i u
isto vrijeme, da ostane nesto
wise u blagajni odsjeka "a
ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1955-07-06
6. srpnja 1855.

trovic podigao banu-biskupu
Berislavicu. Tu je pisac knji-
ge u otitoj zabuni, jer mu
nije jasno tko je Grgur Min
ski, a tko je ban Berislavic,
te zasto su ova diva biskupa
vazna u hrvatskoj historiji.
Grgur Ninski, biskup Ninske
biskupije, odakle mu ime,
znamenit je kao borac i "a
govornik staroslavenskog je-
zika u vrsenju sluzbe bozje
u crkvama rimskog obreda
medju Hrvatima. To je jerk,
kojim SUI sveta braca Girl i
Metod obratili JUNE jedan
dio Sjevernih Slavena ma KRIS
cansku ,vjeru i uporaba tog
jezika u crkvama bila je Ia
garantovana cd rimskih pa
pa. Ova njegova borba trium-
fovala je ma crkvenom sa-
boru u Splitu (925), jer SUI
takozvani popovi "latinasi",
koji su trazili ukidanje tog
jezika il crkvenih obreda, sa
svojim predlogom ostali u o.
gromnoj manjini tako bill
porazeni. Bas ma onom istom
mjestu ma kojem je tai crkve-
nj sabor odrzan, mas proslav-
ljeni kipar Mestrovic podigao
je dostojan spomenik, tom
borcu "a narodni jerk u cr-
Xvi. Petar Berislavic, ban-bi-
skup, proslavio Sc je pobje-
dom mad Turcima kod Skra-
dina, ali do sada nikakav ma
rociti spomenik MENU nije
podignut, osim sto jedna ku-
la u Trogiru nosi njegovo j.
me, jer ju je on podigao "a
obranu cd Turaka kao cd
Mlecana.
! L. Splita krenuo je pisac
knjige morskim putem "a sje-
vernu Dalmaciju. Ma tom pu-
tovanju posjetio je sibenik,
Zadar i Pag. U svojoj knjizi
zabiljezio je prirodne krasote
Ii historicke -znamenitosti tih
mjesta. Narcotic mu Sc je
dopala katedrala u Sibeniku
sa njenim apsidama, te hi
storicke znamenitosti poruse-
nog Zadra, koji jos skoro saw
lezi u rusevinama. Pag mu Sc
je svidio kao prirodno ljeto-
valiste i odmaraliste. Il Paga
je krenuo "a sjeverni Jadran.
Ma tome putu zadrzao Sc je
ma Rijeci, Opatiji, Poll, te ke-
nacno stigao u Trst. Kao l
o ostalim mjestima, koje je
posjetio, tako je i o ovim
mjestima u svojoj knjizi iz-
nio njihove znamenitosti hi
storicke spomenike. IL Trsta
je krenuo u Ljubljanu, iz
Ljubljane "a Bled, odakle sc
je kopnenim putem vratio ma
tragu Englesku, obecavsi da
&c Sc opet cim mu to prilike
dozvole navratiti u owe lijepe
krajeve.
KnJiga je pisana laganim
i tecnim stilom uprav kao
kakova pripovijetka. Prizore
koje opisuje izlaze pred oGi
citaoca kao jasne prirodne
fotografije. citalac i'll ne sa-
mo gleda nego bi Sc moglo
reci opipljuje i u NINA Sc
sazivljuje. Narcotic SUI lijepo
i 1.-Two opisani njegovi susreti
i razgovori sa omladinom,
kao sa starim iseljenicima
ill pomorcima, koji su svoj
zivot proveli vecinom ma mo-
ru putujuci preko Atlantika
iii ziveci u America Danas-
MIA omladina, prema njego-
vim zapazanjima, narcotic je
interesirana "a upoznavanje i
ucenje engleskog jezika, tie "a
prilike uvjete pod kojima
sada zivi svijet ma Zapadu,
narcotic u Engleskoj i Ame-
rici.
Piscu Sc mora priznati da
je svoje putovanje u krajeve
koje je obisao preduzeo sa
vrlo mnogo predznanja to
narcotic historiekih fakata o
samim krajevima, koje je vi
| dio razgledao tako da kroz
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1955-04-08
1866 LEGISLATIVE BOX SCORE

development and utilization of water, land
and other related resources of the Missouri
Basin -, and presumably would be closely
patterned after the proposed Columbia River
Compact. (For real intent of Columbia COM
pact see paragraph above.) SIR 2, essentially
was another attempt by the private power in
terests to stifle public power development.
1t was defeated 43-41 in the House after hav-
ing slipped through the Senate with little or
no opposition.
AYE" votes were for Sitting such public
power, multiple purpose developments as Vel
lowtail dam, in favor of high cost hydro
electric production by private power utilities.
The people's voice. [volume] (Helena, Mont.) 1939-1969, 1955-04-08
Public Power, Resource
Development
COLUMBIA BASIN COMPACT

SB e6-by Wallace and Larson-the Co
lumbia Basin Compact Commission ratifica-
ton bill, frequently referred to as the "power
trusts number one objective" in the 34th
Legislature SB 90 was ballyhooed as meas
ure to prevent downstream appropriation of
Montana water for "non-consumptive" Isle,
power generation) purposes, to the impair
ment of consumptive uses in this state. Ac-
tually, no safeguards whatsoever existed in
SD 96 to prevent total utilization of Montana
run-off for such downstream purposes as irri-
cation, industrial usage, etc. The compact is
so drafted that by financial contributions and
professional assistance by power companies
it would be comparatively easy for them to
gain control of the commission. Should it
ever be approved by the several Columbia
Basin states and the Congress, the commission
could throttle all further public power de-
velopment in the basin. Low-cost public power
has made it possible to electrify approximately
90 per cent of all rural homes in the region.
In addition, cheap, abundant supply of power
has brought much new industry to the north
west
Senate passed SB 90, 1921 in spite of eff
forts of Senators Mahoney, Anderson lin
coln), Anderson (Pondera), MCGOWAN and
Wilson, to expose the proposal as one which
would have seriously detrimental effects on
additional supplies of low cost power for rural
electrics, industries, etc. SB SO died in Rep.
Ringling's House Judiciary Committee.
sAye' votes were for turning control OF
development of water and power resources
of Columbia Basin over to private power IN
terests.