ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1954-06-30
INDEPENDENCE DAY DAN NEOVISNOSW


njene Drzave Amerike, znacajan je vazan
dan ne samo "a ovu drzavu, nego "a opeu
demokraciju i slobodu svijeta. Dosljedno to-
me da sc ozivotvore temeljne ideje covje-
stva. Ia ocijeniti ovo postignuce treba Sc
baciti unatrag prize americke francuske
revolucije, kad SUI narodi bill bezpravni We
liki slojevi naroda potpuni robovi.
Ustanci indijskih parija, rimskih gre
kin robova, seljacki ustanci prize poslije
reformacije, to su bill pokusaji velke Sc
ljacke socijalne revolucije, koja Sc trajno
nastavljala dalje prima razne oblike. Bilo
je to ma selu medju seljastvom, bilo gra-
dovima medju seljackim snovima kao rad
nicima, ali ,lzrok uvjek jedan te isti - pri-
manje covjecnosti / covjecjeg prava.
Seljastvo kroz vjekove doprinosi "a ovu
ideju covjecnosti nevjerojatno strahovte zr-
tve Malta Gubec, Djuro Dodza toliki dru-
ri nisu nista drugo, vet cijele legije apostolic
mucenika sa kristovskim krizom ma plecima
i kristovskim trnovitim vijencem ma eelu,
koji sc prvi bore "a priznanje eovjestva Co
vjecanskog prava. Koje pravo pripada ne
samo povlastenima privilegovanima -
vec svima, / samo syi ii zajedno su narod.
Vlast mad narodom ne pripada nikomu dru-
gomu, vec narodu samomu. To je zahtjev,
to je princip demokracije.
5.. Owe duboke ideje odvajkada su tinjale u
dust cijeloga covjecanstva, koje su znale
kadkada buknuti kao sverazorni polar, da
Sc onda opet silom naslje priguse. Ali po-
West covjecanstva hladno ravnodusno ide
naprijed dok ne svrsava jedan veliki odsjek
svjetske povijesti pod razorenim stijenama
hladne ljudske tamnice - Bastille.
Francuska revolucija 1889. stavlja krva-
VI pecat socijalnoj nejednakosti nepravdi,
1er se nacelo nacionalizma demokracije je-
dno bez drugoga ne moze zamisti.
Nacionalizam / demokracija nerastavno
su jedni drugome povezani. Nema naciona-
li1na bez demokracije; nema demokracije
bez nacionalizma Sve drugo je nasilje, a
bas nasilje sinika jest dovelo francusku
revoluciju do pobjede.
Da nam bude cijela ova stvar jasna, ire
ba da sc sjetimo glavnih Ginjenica francuske
revolucije.
Neposredni povod ovoj revoluciji bio je
oval:
Pc otkricu obih Amerika selile su onamo
IL Europe mnoge porodice ispod tiranije
Prvu americku koloniju osnovao je Walter
Raleigh, nazvavsi ju Virginijom. Ii iselje-
nici, pogotovo u srednjoj America, priznavali
su Engleze vrhovnim svojim gospodarima
Ali Englezi stadose americkim kolonij jana
vladati ma najokrutniji nacin, kako je En-
gleska stitila svoje podanike cd navale Fran
cuza Kanadi Spanjolaca u Floridi, to je
trosak "a ia poduzeca tesko opterecivao
Engleze, pa oni udarise strasne poreze ma
svoje americke podanike. Ali tt su podanici
trazili, da njihovi Zastupnici u engleskom
parlamentu odmjeruju poreze "a te americke
kolonije, ne da to cine Englezi sami.
EngleN pax nece da zadovoljuju tim
opravdanim zahtjevima, vec naumise da u
vedu biljegovani papir. Kada to ne uspije,
onda udri porez ma caj Ali americke koloni-
je zakljucise, da ne &c wise Englezma pri-
znavati, da i'm namecu svoje dace, i da ne
&c wise il Engleske dovoziti caj. Cal, koji je
tada dovezen Boston, pobacase Amerikan-
ci more.
Sada zavlada prava tiranija Engleza.
Oni zatvore bostonsku luku ukinu razne
stare povlastice cijelih pokrajina. To je do
velo do toga, da Sc sdruze mnoge americke
kolonije u savez Bostonom, ma kongresu
u Philadelphia god 1774 ukinu trgovacki
savez Engleskom odluce oruzanom rukom
Il buduce braniti svoju slobodu. Tako dodje
do rata, ali Englezi budu hametom porazeni
kod Bostona.
Englezi sada sakupe sa svih strana pla-
cenike pozovu tome pomoc svoje vojske
IL Europe. Ali prize, nego su te vojske stigle,
sjedini Sc trinaest sjeveroamerickh drzava
j proglase Sc samosvojnim / nezavisnim cd
Engleske.
Bio je to ma 4. julia godine 1776 kad je
zvon slobode u Independence Hall, Phila-
delphia" oglaso znacajnu - izjavu neovis-
nosti, koji je zvon jeknuo po citavom svi-
jetu rodjenju move drzave jednakosti, slo-
bode covjecnosti Tako je toga dana osno-
;yana ova danas moena drzava prva ma
svijetu ma nacelima jednakosti, slobode de-
mokracije
Englezi budu u krvavom ratu potueeni
pod velikim Georgeom Washingtonom, pro-