ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1954-04-14

RNLCu NsEIt Gina pojavljuje po-
}-Ae - u kazuje uskrsnuie ma
~ novi zivot. Carolina,
svemocna i velicanstvena je ia sika uskr-
nuca ma novi zivot koju nailazimo CT
tavom nepreglednom, prostim okom vidlji-
vom nevidljivom Svemiru, teznju, koja Sc
u ovom pojavila diva temeljna zakona -
Il zakonu "a odrzavanje je materija u zakonu
ustrajnosti. Kada bi primjerice nasa Zem-
liza postala laksa iii tea iii kad bi Sc pre-
stala okretati samo jednu sekundu, nastala
bi strahovita revolucija u Svemiru! Ali ma
sa Zemlja i sva Sunca i sve Zvijezde znadu,
sto i'm je ciniti: neprestano Sc pokoravati
vrsiti svemirske prirodne zakone.
Ii su zakoni uklesani covjeku u CO.
vjecjoj naravi iii prirodi. TIE zakone CO.
vjek spoznaje wise svojim nagonom nego
svojim razumom. I tako je covjek osjetio,
da stvori neke zakone, pisane zakone, po
kojima &c zivjeti on, i njegova braca, i ti-
tavo ljudsko drustvo covjecanstvo.
Uklesavao je u kamen, vosak, kozu iii
papir one prirodne zakone koji su oduvjek
bill uklesani u njegovom srcu. Svi vjerski
filozofski ucitelji, svi politicari i ucenjaci,
koji su propovjedali vjerske ljudske "a
kcne, po kojima tovjek mora zivjeti, pribli-
zavali SUI Sc istini pravim prirodnim ljud
skim zakonima, sto SUI III wise stvarali pri-
rodjenim nagononl, a razumom Sc sluzil sa-
mo kao sredstvom iii slugom.
Cd kada je samo raZum Zagospodovao
mad ljudima, cd onda nema dobra medju
ljudima. Velika dusa stvara misli: "Svi lju-
di su braca", "Svi ljudi su djeca jednoga
Oca" "Ljubi bliznjega svoga", razum 60
vori borbi "a samoodrzanie, IL BOZ, IL boz.
One, koji nastoje dati materijalnu for
mu svojm mislima iii koji uoblicuju velike
ideje dlijetom kamen, kistom u platno iii
drhtajem lice - nazivamo umjetnicima. Ali
kad govorimo umjetnosti - mozemo reel,
da je priroda najveci umjetnik. Ma citavoj
kruglji zemaljskoj imademo citavi niz remek-
djela, kojih velicanstvenost gledamo svojim
ocima te joj Sc dvimo. Ia djela stvorila je
priroda sama po sebi neposredno spontano.
o, nadjite Sc pred velicajnoscu prirode,
ne cete osjecati u sebi samo divljenje, nego
&c vam mozak preplivati misli - koje vo-
de nedogled. Nadjite Sc osamljen ma mo-
ru iii u sunni iii ma polju iii gorama po
slusajte necujni zivot - spopasti &c ii neki
posebni osjecaj cuvstvo, vase misli upra-
viii &c Sc k nerazjasnje jenoj tajni zivota -
njegovom postanku i prestanku. Onda cete
osjetiti, da postoji nesto sto mas veze tom
bozanskom prirodom tim divnim skladom
oblika tom necujnom pjesmom zivota.
Ono sto je ljudska ruka stvorila ma zem-
iii - koliko je dano vidljivom trajnom
obstanku u oblku velecanstvenih gradjevi-
ma, ono je tex neznatni odraz one pocetne
snage stvaranja koja lei samoj prirodi
Praiskonsko stvaranje prirode nalazi Sc
velu tai jne - ne moze Sc dokuciti dostici
Ljudska ruka uoblicuje sano ono sto joj je
dokucivo - ali tn je ogranicena jer O.
nom obsegu, sto je duh kadar zamisliti tes-
ko je uobliciti u tvarnom obliku pomaga-
lima, koja covjeku stole pri ruc
Hocete Ii spoznat velicinu jakost misli
Isusa Krista - ne cete to moci samo u crkvi
svetoga Petra Rimu iii mozda crkvenim
obredima svecenika i vjernika nego mozda
wise iii jedno uz drugo u tisini sumracja ve-
icanstvene prirode. Tu &c yam Sc roditi O.
sjecaj tex po MENU nastojati cete Sc pri-
bliziti duhu velikoj deji njenog pokretaca.
Veliki pokretaci j duhovni vodje covje-
canstva, razvitak covjecjeg dusevnog zivota,
socijalnih politickih ideja nadmasuju mo-
gucnost covjecjeg tvarnog izrazavanja. We
like misli duh djelovanja pokretaca naroda
i covjecanstva mogu Sc samo vanjskom
oblku dati vidljivom svijetu ali ono We
lko, nevidljivo ostaje dusama ljudskim u
obliku vjerovanja misljenja swim pita-
NINA ljudskog bivstvovanja.
duhu vjerovanju ovh misli neka YAM
ie. brace moja cestit spasonosan - Uskrs!