ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1954-12-22

zmB BIhED& duSeVnO DuQJenJe uOIdZl
aESSsSss< vet vrlo mladim godi-
mama. u dvanaestoj 60
dini ulazi drustvo odraslih umnih ljudi,
ne da samo slusa, vec postavlja pitanja i
odgovara - Dakle, dijete-genij velikog u
ma. l vec tada MENU Sc radja ona vellka
nauka il koje sc razvilo krscanstvo.
Savremeni ucenjac i istrazivaei kazuju
nam, da SUI prize Isusova vremena postojale
razne velike civilizacije ma dalekom istoku,
ma bliskom srednjem istoku, pax helensko-
rimska civilzacija cd cesa Sc razvila nasa
zapadna civilizacija.
Oval razvitak heensko-rimske civilizaci-
ije do dana danasnjega omogucen je prlhva-
canjem krscanstva cd strane mudrlh Grka
j Riml jana mucenickim radon malobrojnih
vodja krscanske crkve, koji su kroz prve
viekove krscanske ere bill strahovito pro-
ganjani muceni, bacani u ralje lavova, pa
lieni ma lomaci, ma kolac nabijani trgani
ma konjskim repovima, sve do doba Karla
Velkoga, kad su narodi Europe poprimil
krscanstvo. Nosioci velike helenske kulture
bill SUI nasljednici Kristovi, njegovi ucenici
j niihovi ptomci. Isus je dakle zapalio luc
prosviete, koja je sacuvala velka umjetnic-
ka filozofska djela starih Grka ostalih
istocnih mudraca umjetnika, koja djela
los los tIaHas sliize "a tenelj nasoj zapadnoj
civilizaciji.
Nakon otkrita Amerike / Moi 81 Sc
pronasli tragoH starih americkih triju civil
lizaciia Maja, Azetka Inka. I te civiliza-
CHE izgleda da su cvale u srednjem vijeku.
Kad pax usporedimo sve te stare civili-
zacije nasom sadanjom, vidimo da su ne
potpune, da i'm fall srce dusa - fall i'm
coviecnost ljubav "a bliznjega. Uz svu u
mietnost napredak obrtu drzavnoj or
ganizacii, postajala je okrutnost, krvoloc-
most nesmilienost prema svojem bliznjem,
prema covieku Ia krvolocnost nije Sc sa-
mo opazala u slucajevima rata borbe, nego
u svakidasnjem zivotu, pa cak u religija-
ma, koje SUI trazile ljudske krvne zrtve to
mladost poganskim bogovima.
Onda ie dosao Isus razumjevanjem ka-
kovo zo vlada sa svijetom. Prihvatio je te-
meljna nacela ucenja Mojsijeva, pax in je
prosirio stvorio novu nauku vjeru: me
ubii, ne kradi, ne cini za bliznjemu svoje-
mu Moi otac gore ma nebesima nije "a zlo.
On je jedini Bog On je milostiv. A ii CO.
ku priliku njegovu, budi takodjer dobar
milostiv. zivi krijeposnim zivotom ljubi
bliznjega svoga kao sam sebe".
"Sav Isusov napor ostao bi zapusten, da
nije bila prolivena i njegova krv pod bicevi-
ma rimske soldatetske i probijanjem njego-
viii ruku nogu teskim gvozdenim cavlima.
Bila je to posljednja zrtva krv pred-humane
ere cvilizacije civiliziranog covjecanstva, jer
je On sam dobrovoljno podnio ma oltar Ii
vota krvozednog moloha, da bi svojom
krvlju iskupio sve one ostale zrtve koje bi
jos stoljecima bile klane u najvecoj agoniji.
Kad je mudrac Isus, razmjerno jos vrlo
mlad, stajao pred alternativom iii da bude
prikovan ubijen ma krizu, u MENU je pre-
vladala mudrost odlucnost orijentalnih pat
nika fatalista, shvativsi da u onoj okolini
ina samo jedan izbor koji &c osigurati u
spjeh njegovog rada nauke, to je dobro-
voljna zrtva smrt
Rekao je: Mex Sc vrsi VOLTA Bozja.
Gomila svijeta koja ga je vidjela umrije-
ii ma krizu, iako podjeljena u dvije grupe
= vjernike i nevjernike - mislila je jed
nom smjeru. Vjernici rekose: Ipak je bio
bozji sin. A nevjernici: Ipak nije bio obi
can. covjek".
Pa nije Obi6an covjek Sc boji fizickog
bola, progona, zatvora, pogotovo smrti,
pa makar njegov zvot ne imao neke ma
rocite svrhe.
Zato neka mas oval Bozic sjeti ma raz-
misljanje, sto znaci BoAe "a cjelokupno pro-
sveceno ljudstvo, a narcotic "a mas koji smo
bill sretni da smo Sc rodli da zivino u
najkulturnijem djelu, u sklopu zapadno evro-
pejske civilizacije "a ciji visoki razvoj ina
demo zahvaliti krscanskoj nauci Isusa Krista.