ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1954-06-30

Franklin sklopi savez "a Obranu trgovinu
izmedju Sjeverne Amerike Francuske. To-
mu Sc savezu jos pridruzuje spanjolska
Holandija, tai Sc savez fragrant cak ma
Indiju Afriku.
Uzalud pokusase Englezi, da Sc iznire
Amerikancima; sve i'm to ne uspije. Pa ma
kar su u vojni ma moru Englezi uspjeli, ma
kopnu opkole zarobe njihovu vojsku kod
Yorktowna u Virginiji Washington i Lafa-
yette tako je doslo do mira Versaillesu
god. 1888. Tu su Englezi PRIMAL nezavisnost
13 sjedinjenih sjeveroamerickih drzava. Ia
velka slobodna drzava uvede republikanski
ustav. Izvrsna vlast dana je predsjedniku
izabranom ma cetiri godine; uza nj je odgo-
vorno ministarstvo sa sedan tajnika, "a
konodavnu vlast vrsi skupstina iii kongres,
kojem sjede zastupnici senatori
Tiranija je srusena, prvi narodni pre-
stavnici dobise rijec da vladaju po volji ma
roda
Medju borcima "a sobodu sjeveroameric-
kin drzava bio je uz Thomasa Jeffersona i
druge velike muzeve domovine, medju prvi-
ma Benjamin Franklin, koji je America pri-
bavio IL Europe velkih odlucnih heroja
snage duha Najodlucniji medju NINA BIZ
jahu Lafayette, Laroschefoucauld, Nijemac
Steuben i Poljak Kosciusko. bas owl Fran
cuzi, koji su tom ustanku sudjelovali, kad
su Sc vratili u domovinu, uzrujali su cijelu
Evropu, a narcotic Francusku. Cijela Fran
cuska, i narod plemstvo, stadose Sc odu-
sevljavati i simpatizirati americkom bor-
bonn "a slobodu demokraciju.
~ l.;
estoga stoljeca osobito Montesquieu, Vol
taire Rousseau, prokrcivahu svojim spisima
put revoluciji. Oni SUI napadali rugali Sc
svemu, sto Sc dogadjalo ma crkvenom dr.
zavnom dobru. Vlada Ljudevita XIV. ozigo-
sana bi zbog nevaljanstine ismijana pre-
zrena. Svi su u kralju gledali neku potpunu
moralnu propalicu, u visim stalezima ne
cudorednost pokvarenost, kako je doista
i bilo
PRIZE pax svega pogodovalo je revolu-
ciji Francuskoj potpuno rastrojeno poll
tcko gospodarsko stanje. Seljastvo bijase
do temelja upropasteno i unisteno, a gra-
djanstvo najvecoj bijedi. Skoro sva zemlja
rukama svecenstva plemstva, koje nije
placalo gotovo nikakovih poreza pax su dr.
zavni tereti bill nejednako i pristrano podi-
jeljeni. Sve sluzbe u rukama SUI visih sta
leza, drzava Sc gust neizmjernom drzav-
nom dugu, koji je nastao "a sjajne ras-
kosne rasipne vladavine Ljudevita XIV, pa
Sc jos povecao. Ovo samovoljno vladanje
kraljeva ministara, koji nisu sazivali niti
drzavnih staleza, potpuno je dojadlo cjelo-
mu narodu.
Enciklopedisti Diderot d'Alembert,
mnogi drugi, odusevljavali su sc idealom slo-
bode demokracije sjeveroamericke repub-
like gledali su u toj America i slobodi pra-
WI srecu naroda svijeta. Lafayette je do
skrajnjih granica hvalio priike Sjedinjenih
Drzava Amerike, te je odusevljavao francus-
XII narod da i sam misli tezi "a takovom
slobodom napredkom.
Kroz rijeke krvi prosla je francuska re-
volucija, ali privilegija i privilegovanih sta
leza nestaje - feudalstva nestaje. Ne
stale start truli feudalni sstem, da malo po
malo nestanu sa pozornice javnog zivota
ostalim zemljama Europe. Kralju bude
otsjecena glava ma gilotini, dne 21. januara
1893. Panicni strah zavladao je sada u
ostalim drzavama Europe, te kraljevi stado-
Sc uvadjati ustavnost. Do rijeci dolazi gra-
djanski stalez; kmetstvo pomalo nestaje;
podize Sc stalez radnicki; sa temelja obrta
razvija Sc Industrial, ma mjesto aristokra-
cije stupa aristokracija novca - plutokra-
CHA, koja ujedno postaje predstavnikom ka-
pitala, narcotic velikog kapitala
S druge strane sloboda demokracija O.
pet Sc ugrozavaju cd izvjesnih ljudi. I'll ljudi
kao da su zaboravii rijeci Johna Stuarta
Milla, koji kaze, da je svakomu covjeku cd
prirode urodjeno da bude slobodan, da mo-
ze odgovarati svome pozivu ovdje ma zem-
iii. Samo slobodan covjek vlastan je mad sa-
min sobom, moze razvijati svoja svojstva,
usavrsiti vrline, kojima je obdaren doci do
svijesti, kojom &c pojmiti vrsiti svoj "a
datak. On je rekao jos to, da bi Sc his
torijom u ruci dalo dokazati da je nebro-
jeno najvrlijih umova morale podleci "a
gusljivom zraku ropstva.
Sloboda ravnopravnost najvece je bla-
60 covjeka zagarantovana izjavom neovis-
nosti, duhu iste-God Bless America!