ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1954-01-13
Dan prava COvjeka

~ svom trecem generalnom zasjedanju,
minulog decembra proslavila je petogodis
njicu Dana prava covjeka, podnesavsi t. Nv.
Deklaraciju iii povelju pravima covjeka.
Protiv te povelje nije tada nitko u Organiza-
cij Ujedinjenih Naroda glasao, pax Sc su-
glasju toga smatralo da je deklaracija jedno-
dusno primljena po swim drzavama clanica-
ma Ujedinjenih Naroda. Svakako Sc smatra-
10 da je povelja nepotpuna ne obuhvaca
sva ljudska prava. Pa ako ne obuhvaca
sva prava covjeka, pa ipak, znaci prizna-
ME ljudskih prava u jednom svecanom obi
ku cd mjerodavnijeg fortuna danasnjeg
svijeta.
Tom prigodom opet je svijetu izgovo-
reno bezbroj ljepih rijeci o ljudskim pravi-
ma, koje je covjecanstvo pozdravio Svake
godine cast spomen donasanja owe po-
velje odrzavaju Sc sirom svijeta svecanosti,
gdje Sc velicaju ljudske slobostine covje-
canska prava.
Ipak je cudno, da Sc danasnjem svije-
tn, koji je dozivio tolki tehnicki napredak
visoko Sc uzdigao svojim stvarnim materi-
jalnim postignucima, morale ljudska prava
zastititi jednom takovom deklaraci jom ma
memo pridrzavanje obavezati sve drzave ko-
je SUI clanice Ujedinjenih Naroda. U zivotu
ma owl ma onu stranu gvozdenoga zastora,
ia obveza "a pojedince ne znaci mnogo, a
nekim slucajevima nista.
Pokusaji da Sc zakonom zastite prava
covjeka u proslosti bilo je wise. U tome je
znamenita engleska Magma charta liber-
tatum" (velika karta list sloboStina) jos IL
godne 1915, koja sc smatrala osnovom en-
geskog ustava. Nome SUI plemici prisilili
kralja, da i'm prizna stanovita prava slo-
bode ogranicli njegovu vlast.
Francuska revolucija, takodjer, izdala je
svoju Deklaraci ju pravirna covjeka Harzav-
ljanima. Tako je poznata povelja IL americ-
ke povijesti, t. Nv. "Deklaracija Nezavisno-
sti i Bill of Rights" cine je ustavom Sled.
Drzava zajameano neotudjivo pravo covje-
ka. Dakle, bilo je takovih svecanih ajvisih
zakona koji su stitil prava uzeg iii sireg
kruga ljudi pojedinaca cd samovolje ma
silja pojedinaca, Wade ill drzave. To je tada
bila nuzna potreba "a slobodu i jednakost,
jer su ljudska prava swim onim povjes-
MIN smjenama staroga poretka, klasa VIA
dajucih krugova, pa kasnije gradjanskih re-
lima, uvijek bila nesto sto su vlasti pri-
kracivale pravo slobodu narodu, gledajuci
NINA uvijek neku opasnost "a svoj op-
stanak.
Danas Sc covjek pita, da Ii takovih Ia
kona uopce treba? Valjda je covjecanstvo
doseglo barem toliki stupanj svom raz-
vitku, da ljudske slobode prava ne pre-
stavljaju nesto sto netko odrice, sputava,
pa Sc moraju proglasivati svecanim povelja-
ma. u takovim bi mas zamislima jos uvjerili
svi eni svecani govori, koji su bill izreceni
prigodom Proslave Dana Prava Covjeka. Sve
+ one slavopojke u cast prava covjeka i ME-
COVE slohode, koje Sc moglo cuti u svijetu,
kao da nitko bas nj ma sto drugo ne misli,
nego ma to - kako da Sc najprikladnije
najcvrsce osiguraju covjecje slobostine.
Obicno Sc pax desava, gdje Sc nesto pre-
tjerano velica, time Sc uvijek skriva nesto
drugo. Kad sc danas svijetu mnogo 60
vori pravima covjeka, znaci da tn nesto
nije u redu da th prava bas i nema toliko
koliko Sc tom govori.
Stvarno je tako. Stavise, ne treba ici
daleko po svijetu; ne treba sc probijati ma
drugu stranu gvozdenog zastora, pa niti "a
gaziti civiliziranu Italju, gdje MAMMA ma
roda ne smile da govori svojim materinskim
jezikom. Ogledajmo Sc samo oko sebe, pratt
mo dnevnu stampu pax cemo Sc dnevno su-
ociti sa slucajevima diskriminacije gazenja
prava covjeka.
To je tesko spojiti opcim ljudskim ma
predkom ma swim podrucjima, sa dvadesetim
stoljecem, pa konacno Deklaracijom o
pravima covjeka. To Sc zbiva nasem ne
posrednom susjedstvu, ma thu die su nikla
najvisa tehnicka kulturna dostignuca.
A sto je t. Nv. rasnom vjerskom dis
kriminacijom, pravima ljudi ne samo u
kolonijalnim zemljama ljudskim sloboda-
ma zemlji, koja je stjegonosa slobode,
ravnopravnosti ljudskih slobostina po &C.
mu moze treba, kao svojoj sjajnoj pros
losti, da je prva na svijetu?
Takve nam Sc misli role glavi, kad
slusamo slavopojke pravima covjeka u svjet-
skim prijestolnicma. Pitamo Sc, da Ii covje-
canstvo koraca naprijed iii natrag suglas-
ju onih svetih velicanstvenih ostavstina
otaca nase zemlje bas o sobostima covjeka.