ZajednicÌŒar = Fraternalist. [volume] (Allegheny, Pa.) 1894-current, 1954-10-20
Gradjanska duznost

brutalna Kandidati "a pojedina drzavna
mjesta, pa senat i kongres Sjedinjenih Dr.
zava sluze Sc S raznim obecanjima da pre-
dobiju glasace "a sebe. Pritom Sc ne stedi
protivnika, pax nj stranku kojoj tko pri-
pada. Obicno Sc obecaje narodu kako Sc O.
no kaze "zlatna brda". Poslije izbora malo
Sc tko sjeca tin obecanja.
Razboriti ljudi domisljaju da cd takovog
brasna nema pogace, jer kako ono mas ma
rod kaze: "Obecanje ludom radovanje'.
Gospodarske prilike u zemlji nisu RUIZ
caste Bezposlica caruje Vec wise mjeseci
veliki broj radnika planduje koji su ostali
bez posla. Medju NINA imade, takodjer,
veliki broj radnickih obitelji, koje su kroz
vrijeme bezposlice iscrpili sva sredstva "a
zivljenje, pax su dospjeli ma javnu potporu.
Amerika je bogata zemlja kaze Sc da
je najbogatija drzava ma svijetu. Hrane j.
made suvise, koju federalna vlada otkup-
ljuje da uzdrzi visoku cijenu farmerskim
proizvodima, pa ipak u ovoj nasoj tako bo-
gatoj mocnoj zemlji imade toliko radnika
bez zarade bez dohotka "a zivljenje.
Takova bezposlica zahvaca nase rad
nike, jer oni su dio americkog radnistva,
a kao gradjani imadu svoje gradjanske duz-
nosti prava cine treba da sc sluze. NaSi
radnici ma svom usponu savjesni ma poslu,
stecenim iskustvima i znanjem dgose Sc u
prve redove radnika Amerike. Usuprot te
cinjenice ma njh Sc gleda kao stranorodje-
ne gradjane ne cd naroda, vec cd vlasti i
zakonodavaca.
Zadnjih godina dobili smo drasticne "a
kone "a radnicke unije. Poznati Taft-Hart-
ley zakon, a protiv cesa Sc radnistvo bori
pod vodstvom svojih vodja cd njegova po-
stanka, da bi Sc tai strogi zakon zmjenio.
Drugi je pax jos drasticniji McCarran-
Walter Akt uperen nepravedno protiv imi-
gracije, sva zestina sc njegova osniva ne
samo ma deportaciji americkih zitelja, koji
nisu postal gradjan, vec ma oduzmanju
gradjanstva pa potom deportacija.
Nijedna civilizovana drzava nema tako
drasticnih i nepravednih zakona proti svo-
jih gradjana, ukoliko je mama poznato. De-
portacije su ma redu samo Sjedinjenim
Drzavama. Po ovom novom zakonu moze
Sc deportirati stranorodjenog gradjana "a
neznatne izvjesne politicke omaske stra-
nacku pripadnost u mladim danima, a da
Sc ne uzimlje u obzir danasnje njegovo mis-
ljenje njegovi doprinosi dobru drzave kao
lojalnog gradjanina.
McCarran-Walter zakon daje veliku moe
birokratima da progone neduzne osobe pod
stare dane. Tako postoje slucajevi gdje su
poduzeti koraci da Sc osobu deportira, ko-
ia je prozivila u ovoj zemlji veci dio svog
zivota, dosavsi ovamo vrlo mladim 60
dinama. Nijedna drzava ne mora primiti
takove osobe ma svoju brigu iako su ro-
djeni toj zemlji. Dapace, po tom zakonu
upravo je tragicno da Sc trazi i sill covjeka
da Sc on sam deportira i neuspije Ii u tome
baca ga Sc zatvor.
Uzmimo "a PRIMER gradjane stanov-
nike Amerike hrvatskog porijekla, koji su
ovamo dosli prize prvog svjetskog rata IL
Austro-Ugarske monarhije. Ia je drzava
propala Danasnja Jugoslavija nije obvezat-
ma da prima takove iseljenike, koji Sc iseli-
Sc prize njenog postanka. Tako imade dr.
zava koje ne postoje, pa kako Sc onda mo-
ze ljude siliti da sami sebe deportiraju u
NINA stranu zemlju?
U drug uruku u slucaju deportacije ra-
stavlja Sc muza cd zene oca cd djece, to
je protiv Bozjeg zakona i ljudske pravice.
Svaki savjesni gradjanin treba o ovome
domisljati patti ma izborima da glasaju
"a one candidate koji Sc zalazu koji ma
stole iii &c nastojati da Sc ovakovi drastic
nj zakoni ukinu iii barem ublaze.
Amerika je blagodatna i plemenita zem-
liza, ma glasu kao drzava slobode, ravnoprav-
nosti coVjestva, pax je duznost njenih gra-
diana da Sc bore "a pravicu covjecnost
kako su nam prvi oci Amerike uredili o.
stavili da mozemo zivjeti zemlji zivotom
dostojnog covjeka da nasa Amerika u
svijetu slow kao zemlja demokracije, slo-
bode blagodati "a svakog svoga stanov-
nika, koji jede kruh svoj u znoju lica svoje-
ga iii koji Sc bori "a kruh svoj svagdasnj
Gradjani imadu svetu duznost sa svojim
pravom glasa, da biraju ma upravu zemlje
odlicne savjesne ljude, koji &c umjeti i
moci ocuvati tekovine velikana koji su u
America udarili temelj slobodi, jednakosti i
demokrs";j,