davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07
Lietuvos zydai
prize Ramiojo vandenyno

pasidare "karsta", 1889 metals
emigravo j Kinija. Pereitais me-
tais il, kaip Lietuvos piliete CD
gavo tranzito viva per Amerika
j Vokietija, 8 menesius isbuvo
Bremene ir is ten, kaip DIP, at
vyko Amerikon. il nuo mazQ
dienu nebuvusi Klaipedoje, zino-
10, kad Klaipedos miestas ir uos-
tas buvo labai isauge, bet pa
gal jos turimas informacijas,
tai buve padaryta vokieciu de-
ka -. Kad Klaipeda priklause
Lietuvai - il tesuzinojusi 'tik
tada, kai jai norint lvaziuotl
Amerikon, il Amerikos pasiun-
tinybeje buvo uzskaityta Lietu-
vos kvoton ir ten jai buvo pa
sakyta, kad reikesia CANA ilgal
laukti, kol ateis jos ellie gauti VI
zai. Tada il nuvyko j VokietiJa
ir is ten Amerikon ivaziavo kair
DIP - be pilietybes.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07

i pastoge. - O visdelto idomu
kaip siuo metu atrodo Lietuvos
.pajlris? Turbut, dar vesoka
bet Baltijos melynumas pava.
sari nuostbus. O kokia platy.
be, ir koks orc gaivumas! Ar
nenuostabus likimo keliai? -
nuosirdlziai nusijuoke Pakran-
tbs. - Results susitiko Biru-
te Palangos pajuryje, as savo
Brute sutikau prie svedu kal-
no. il tada atsisedusi svajojo,
prisedau ir as pasvajoti ir susi-
svajojome animal >. Idomu,
ka as pirma karta jai pasakiau
Turbut, kalbejome apie jura,
smell ir pusyna -.
- What's meter with you
- staiga isgirdo Pakrantis po-
pikti boso balsa. - Don't you
feel we'll or are you crazy?
Pakrantis staiga susigriebe,
kad jis jau seniai buvo uzmirses
konvejeri ir placiai sypsojosi,
isiziurejes j pastoge, kur buvo
prasimuses pavasario saules
spindulelis. Artimieji bendra-
darbiai sustoje saipesi is jo.
Il am all right, sorry, -
atsake Pakrantis, SUI inirsimu
kibdamas j darba ir nusikeik-
damas savo sirdyje, kad pasi-
dave pavasariniu spinduliu pa
gundai.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07

Los Angeles mieste teko SUI
tikti kelis zydu tautybes asme-
mis-, kuriu tevai ar jie patys XII
lie is Lietuvos. Vienas is tokiu,
kuriu tevai imigravo prizes pir-
mali pasaulini kara, turf cia ru-
bu krautuve, kitas - laikrodziq
|ir brangenybiq, trecias = bal
du sandeli. Jie isikure netoli vie
mas kito. Ju tevai, kaip jie sako,
gyveno "Kowno" mieste.
Be kitu, jau dabartiniais lai-
kais cia atvykusiu, yra nasle
IL e m k e turejusi uki Prize
kuleje, Klaipedos kraste. Taip
pat cia gyvena zinomas Klalpe-
dos prekybininkas S i m n ),
turejes Klaipedoje Uaivogat-
vic = Birzos G. kampe) didele
rubu ir medziagu krautuve. ST.
mon, vokieciams 1889 metals
okupuojant Klaipeda, miesta ap-
leido ia pacia diena, kai vokieciu
kariuomene jau buvo prize pat
miesto. 10 krautuve atsidure
kaimyno - "Vienos" kavines
savininko Dancer rankose, kuris
CANA greit spejo ta krautuve SUI
Ilikyiduoti. Pc to tuose namuose
lisikure vokieciu Darbo Fronto
(Arbeitsfront) stabas, kuriam
lvadovavo anksciau buves komu-
nistu partijos pareigunas, Xxi to
laiko jau spejes lsivilkti j ruda
uniforma, tulas Wehler, kuris
kaip tik buvo ir vienas is uoliau-
stu lietuviskumo zymiu nakinto-
.|ju Klaipedos kraste.
j Siuo metu Lemke dirba vie
noje siuvykloje, o Simon vercia-
81 panasiu bizneliu, kaip ir Klai-
pedoje.
i Visai neseniai cia atvyko
tula Carston, gimusi Klaipedoje
apie 1880 metus. JOS tevai yra
buve- savininkai vienos is di-
dziausiu krautuviu Klaipedoje
Lietuvos laikais zinomos Lass il
Co. vardu. JOS dede isteiges pir.
ma Klaipedoje gintaro apdirbi.
mo fabrika. il veliau gyvent
Berlyne, is ten 1897 m. persike
le j Roma, kai ten zydams irg
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07

- Nenoriu butt sentimental
lus, nenoriu butt sentimentalus,
nenoriu -. uzsispyres kar-
TOTO simtanuosimtinis lietuvis
Jonas Pakrantis, dirbdamas prie
konvejerio. = Kan jausmai I?
Jausmai nereikalingi nejausmin-
game kraste. Cia reikalinga
energija, istverme, uzsispyri-
mas, satas, drasus protas, bet
kan jausmai? Pc velinu jaus-
mai! Ir kuriu perkunu cia tas
pavasario saules spindulys len
da man j axis!
Augstai pastogeje buvo fab
riko langas. Tas langas bego
fabriko stogu gal iris gal dau-
giau kilometru ir buvoI atidari-
nejamas bel uzdarinejamas tam
tikru elektriniu motoru. ziema,
tiesa sakant, niekas jo neatida-
rinejo, bet orui atsilus, kahn
kas, kahn kur pamygdavo kahn
kuri mygtuka, kilometrinis Ian
gas pakildavo j virsu ir milzi-
niskas pastatas, tartum fantas-
tinis siaubunas, imdavo siurbti
gryna ora j savo plaucius.
Tas viskas nieko, bet pro ta
langa j vidu isiskerbdavo besi-
leidziancios saules spinduliq
pluostas. Jis turejo butt akro-
batiskai lankstus, galvodavo
Pakrantis, mes turejo prasiskin-
tt sau kelia pro simtus kaminu
kamineliu, nebekalbant jau apie
dumus ir suodziu tirstuma. lr
jam budavo jau visiska mlsle,
kokiu budu tas sviesos pluOste-
lis isismeigdavo kaip tik ties
ia vieta, kur jis dirbdavo! Gal
likimas g..
stai, kaip tik tie pavasarines
saules spinduliai ir zadindavo
PakranGio sentimentus, kuriQ
jis atkakliai purtesi. Minciu jie
nuo darbo nekreipdavo, mes tam
darbui, kuri jis dirbo, nerelkeJo
iokiu minciu, bet jie kele jo IL
gesi, gloste jo sirdi ir erzino
vaizduote kaip tik tokiais valz-
dais, kurie skiedino jo jausmus
ir, tartum elektros srovele, knl-
sesi po jo amerikoninio uzsigru-
dinimo pamatais -.
- Kas cia po velniu nepa-
prasta? - murmejo jis sau We
mas, ir tas murmejimas susllle-
davo su visu fabriko duzglmu'
- Ir Lietuvoje saule, ir cla
saule, ir visur saule. lr cia pa
vasaris, ir Lietuvoje pavasarls'
ir visur ateina pavasarls, Kuf
lam reikia ateiti -. Tas lkyrus
saules spindulys -. Palauk' Ku1
al maciau kahn koki panasu'
ma? Taip, atsimenu! Motlnos
storoje, storoje, Zavadzkio, ro'
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07
KAN RADHDAN %AUKE
DRNE GNAKIO
Karo pradzia ir su<ilmas Lietuvoje prizes 10 metu :

lr vlsl mus varo atgal. Bet aS
sakau, kad mes skubam namo,
ir mus praleidzia. Neramina tik
mintis, ka rasim radiofone ir
ka ten veiksim. Ma, ateis is Sta
DO ir pasakys!
Daukanto gatveje prie radio
fono vartu garsiai klega burelis
zmoniu: technikas, pranesejas,
keletas smalsumo atvestu radio
fono tarnautoju ir sargas. Juo-
kiasi, pasakoja, kaip va1dzia is
bego, ir Wis garsiai, kad net tus-
cia gatve add. Prize ju sustojam
ir mes. Pc minutes ateina j. SUI
savo broliu. Tuoj snabzda man,
kad musu vyru nerades mamie:
Blogai. Blogiausia, kad sta ne
protinga gauja viduryje gatves
sukauja. Nezinia, ko jie cia SUI
sirinko, ir klausti nera kaip. Pa
zistu juos tik is tolo. Ir vidu
NUNS nera kaip eiti.
Tuo metu gatve atskuba vie
mas vyras.
- AS jiesaku pono Grazulio,
- sake jis priejes.
Kai as atsiliepiu, jis sake pa
snabzdomis, kad j atsiuntes B.
B. Jis pats ateisias veliau.
Ir stai jau esam penkiese, bet
pradeti nieko negalima. Susi-
kaupes galvoju, ka daryti. kad
nors ne gatveje stovetumem
- Pavojinga, - sakau, -
gatveje sukauti. Patruliai gall
submit.
Visi pritaria ir sueinam
kiema. O ,kas toliau? Wis tos
paeies tuscios kalbos. 0 kick
viena minute gall ateiti parama.
Ir is viso negera tokiai grupei
stoviniuoti. Pc keliu minuciu vel
sakau:
Mes turime darbo: kai
kuriuos dokumentus reikia su-
deginti, kad vokieciai nerastu.
Nepatarciau kieme stoviniuoti,
dar gall kuo itarti.
Tai paveikia. Istikruju, juk
jau tamsu. Grupe pradeda skirs-
tytis. Pamerkiu technikui, kad
pasiliktu. Jis lieka. Pasukam
transliaciju rumus.
- o ko jus ten? - saukia
sargas grubiai.
- Reikia, - atsakau.
- Nieko jums nereikia. Eli
kit j savo patalpas. Jei kas cia
pradings, as atsakyti turesiu!
Nekreipdamas demesio, pa
spaudziu duru rankena. Uzra-
kinta. "
| - Atrakink - sakau jam.
Jis pradeda kolioti ir vyti mus
lauk. Pazistu j - kvallas IF
grubus. Ir jis dar reiksminga
figura jauciasi. Neileis. Apsi-
|zvalgau, niekas per langus mu-
|su nestebi. Tada issitraukiu
pistoleta ir, durdamas sargui /
pilva, susnipsciu:
- Duok raktus! Ir jei me-
ginsi begti ar rekti = nusau-
siu!
Jis isplecia axis, tue tarpu
las istraukiu raktus is jo ram
ku. Radiofonas uzimtas! Mes
sueinam j vidu.
(Bus daugiau)
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07
sIMTANUOSIMTINIS LIETUVIS
Kai ant spinduIio nuzen9ia Lietuva...

dos, 1880 metu laidos malda-
knygeje buvo toks "abrozelis":
ant spinduliu pluosto nuzengia
pro langa angelas ir pranesa
Marijai didele naujiena ;. Argi
ant to spindulio nuzengia pas
name Lietuva? Nesamone! O
gal? O kas sake, kad saule vi
sur ia patti? Kad pavasaris vi
sur toks pat? o jei dabar as
buciau prie Nevezio kranto?. /.
Ne, jei as dabar plaukciau val
ltele Dubingiu ezeru ir dainuo-
ciau: plaukia sau bernelis? O
| jei as vaziuociau dviraciu is
Radviliskio j Kriaukenus, savo
seimos lizda, kas atsitiktu?. :.
Nieko ypatinga neatsitiktu, juo-
kai! Gal pempes gyvuotu kahn
kur pabalese, gal vyturelis ka-
zinkur palsoje padangeje ciren-
| tn, gal pamatyciau savo senaji
kaimyna Alksni, mastingai ru-
kanti pypke ir bezioplinejantl
po lauka? O kahn Giedros Sa-
balls ar name beuzpultu? Pa
siutiskai buvo piktas suo! Kai
karta per Velykas grizau is
gimnazijos, jis man suarde KEEL
mes +. Dabar greiciausiai jau
| 10 nebera :. o gal nebera nei
Alksnio, nei Giedros, nei sliur-
pos, nei Tarbuno, nei Baravy-
ko?..
- OF nesamone, po velniu, =
pamojo ranka Pakrantis, tartum
gindamasis nuo musiu, bet jau
nebe piktai. Jis net sypteleJo.
Spinduliu pluostas, rodesi, SUI
tirpde ledus, ir jis nebesigyne
Lietuvos, kuri nuzenge pro at
vira fabriko langa prize konve-
jerio.
| = Ne, baigta, vykstu j Viii
niu, - jis pats nusijuoke IS
|saves. - Gal siuo metu as kalp
Itik ir buciau Vilhiuje? Ka as
ten daryciau? Gal vaciuociau
Valakumpi, gal eiciau j Uzvln-
gi, gal kopciau j Triju Kryziu
kalna, bet greiciausiai plaukciau
laivu j Verkius! O gal susto-
ciau Katedros aiksteje If spok-
sociau j Stoskos architekturos
|geniiu? Juk as taip daznai uz-
siziopsodavau gyvendamas Vii
niuje -. Bet jei palypeciau
IAntakalni ir uzsukciau sv
lPetro ir Povilo baznycia, tai be
sutemu tikriausiai nebeiseiciau
|Visada taip budavo su manlml
triju simtu dailininkQ, kurie ta
baznycia dekoravo, nezabots
fantazija name visada apglusln'
davo if pritrenkdavo. AS Jaus'
|davausi laimingas paklydes to.
kiuose fantastiniuose pasau'
liuose, kuriq niekas kitur sloJe
|zemeie nesukure ir, be abejo, ne
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07
BALYS GRAzULIS

tvs sau. Veikti! limits iniciaty-
vos! Tai likimo isakymas! -
prabilome abu kartu. 4
- AS begu pranesti rysinin-
kui, kad painformuotu staba, =
pasake B. B.
- AS begu saukti draugus -
atsakiau. = Atsivesk kiekvie-
ma patikima vyra, kuri tik Ii
mai. Pasakyk rysininkui, kad as
SUI savo buriu esu radiofone ir
laukiu pastiprinimu bel ginklu.
Tegul siuncia ko skubiausiai!
Isbegome abudu kartu. Jis
pas rysininka, o as pas J.
- Ar turf patikimu draugQ?
- klausiu j be izangos.
- Atsakau tik uz broli -
atsako.
- Paimk j ir bekit j radio
fona! Uzbekit mieste pas arciau
gyvenancius musu vyrus ir
juos atsiveskit - isakau jam.
Jis neklause nei ko, nei kas
ivyko. Pasoka ir isbega net
zmonai nei zodzio netares. AS
skubu pas savo biciuli, kariuo-
menes dienu drauga S. Jis ma
mie. Ibegau ir sakau:
- Pasakyk zmonai, kad sia
nakti namo nepareisi. Eime!
- Kur? - klausia jis.
- Paaiskinsiu pakeliui, -
atsakau. - Labai svarbu.
- Girdejai? - sake jis EMO
mai ir eina SUI manim.
- zmona pasilieka nustebusi
ir sumisusi. ii nespeja net pa
siaiskinimo is names pareika-
lauti.
Skubedamas per Sancius ma
mo galvoju, kad man nepavyks
savo vyru surinkti. Taip staiga
ir dar sekmadienio vakara! Ir
kada toxic ivykiai :. Bet stai
veduosi drauga S., ]. atsives
broli, B. B. ateis ne vienas, 0
juk ir aktyvistu stabas nesnaus.
Galvoju, kad galbut paskutini
karta sia gatve emu. Radiofono
ponai isbego, bet miestas dar
pilnas kariuomenes, enkavedis-
tq, milicijos, komunistu, o par
tizanai dar nepradejo veikti. Eli
nam pirmieji, einam pradeti,
duoti zenkla Lietuvos vyrams,
kad griebtusi ginklo. -. Prabil-
sim = ir apsiaus. Ir nei ma
ziausios vilties apsiginti. Galvo-
! ju, O nei mirties baimes, nei
nieko. Manau, kad tai paskuti-
mis- mano gyvenimo vakaras, tad
emu tvirtai.
Uzbegus su Selma atsisveikin-
tt net nustembu, kad uosvis jau
iskases is zemes pistoleta, is
wales ir net sutepes. To jo ne
buvau prases! Ir zmona nesako
nei zodzio man sustabdyti. 0 j
gi Zinc, kur emu, ir Zinc, kac
nepareisiu. Ir niekas nelieja asa
ru. Tai palengvina issiskyrims
ir nepaprastai stiprina, Tx ka:
paimu ant rankq triju menesip
slneli, rankos padeda virpeti
Babuciuoju j ir sakau:
- AUX drutas! Zinok, emu
kad tn vergu nebutum!
Ir net Sic zodziai nieko ne,
sugraudina. Visu zvilgsniai kie,
ii .ir llpos tvirtai suciauptos
Isidedu pistoleta j kisene, uzsl.
kisu jaunojo svogeriuko suomis.
ka peili uz dirzo ir isbegam.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07
(Tesinys is pereito numerio)


Man prize sleptuves betriu-
slant, zmona pranesa, kad Kau-
no radijas staiga sustojo vel
kes. Nutruko - ir viskas. Taip
apie puse astuntos. Sedim prie
radio ir speliojam, kas butQ
galeje atsitikti. Sedim ir lau-
kiam. Laikas slenka. Ir staiga
ibega B. B. Uzduses, susiles nuo
skubejimo, dar per duris eida-
mas saukia:
- Banaitis isbego!
AS pasoku. Kaip? Kada? Ko-
del?
Jis papasakoja neitiketina
dalyka.
Visa diena techniku kamba-
RYE sedejo du enkavedistai.
Stebejo technikus, stebejo pra-
nesejus, stebejo kiekviena krus-
telejima radiofone. Apie puse
aStuntos techniku kambaryje
suskambejo telefonas. sauke en-
kavedistu vyresniji. Tas pakele
ragel ir po trumpo, nervingo
pasikalbejimo pasaukes drauga,
begte isbego is radiofono. Ir
niekam ne sudiev.
Beveik tuo paciu metu par
vaziavo is miesto automobiliu
radio komiteto pirmininkas Ba-
naitis. Is automobile tiesiog uz-
bego j virsu, j transliaciju pa
talpas ir liepe pranesejui nu-
traukti programa. Ibeges j tech
niku kambari suriko, kad tue
tuojau sudauzytu stiprintuvu
lempas, ir pats vel zemyn. Gal
DO minutes is apacios vel su-
suko klausdamas ar jau atlikta.
Technikui atsakius, kad jau,
Banaitis nubego prie automobi-
lilo ir isedo il. Kartu isedo Ko-
modaite ir dar keli istikimieji
komunistai, skyriu virsininkai.
Susedo ir isvaziavo. Tuoj po to,
didziausios panikos apimti, is
bego ir buve radiofone zemesnio
range darbuotojai, zydai. Pail
ko tik pranesejas, technikas ir
1 pasiuntinys. Paliko ir B. B.,
nespejes sviesofono paleisti
darba.
Kauno radiofono technikai ne
pasizymejo didele drausme ir
klusnumu. Caves isakyma, tech
nikas nesoko kaip pamises apa-
raturos dauzyti. Be to, ir isaky-
mas buvo toks nuostabus. IL
kai Banaitis paklause is apacios
"ar jau -, jis dar tik buvo pra-
dejes stiprintuvu lempas issuki-
nett. Kol issuko, Banaicio jau
nebebuvo. Net paskutiniai beg.
liai jau leke per kiema. Dauzytt
lempas jau nebuvo, jokio reikalo
|Visai sveikas lempas technikas
paslepe, o B. B. isbego apie ivy
XII pranesti man.
Tai buvo naujiena! Man ne
sirdis sustojo plakus besiklau
SAINT. Ir kas dabar? Juk rem
giames per kova, per krauja i
aukas radiofona uzimti, o Sta
jis, staiga, buvo paliktas, att
duotas net NUNS pirsto nepa
judinus! Ar Zinc apie tai akti
vistu stabas? Tikrai ne! Ir ka
veikti NUNS? Abudu ziurejon
viens j kita ir be zodzio viena
kita supratom. Tai proga, ko
: kia tik karta gyvenime pasitai
ko. Nepasinaudosi ia - nei dl
IdziauSios aukos Sio apsileidim
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-06-07
Vytauto A. BraziuliO
AS LAIKIAU PAMALDAS w
s II ALI A
(Bus daugiau)

Idomus staciatikiq dvisiski0
pasipasakojimas. 60 puslapiQ
Galima uzsisakyti Dirvoje, siun-
knygele. kama - so centQ
Giant SOC paste zenklais, arba
$1.OO ux dvi
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24

High school students who earn
the best grades follow specific
study procedures. . Northwestern
university professor discovered In
analyZing the study habits Of more
than 1000 secondary school pupils.
DR.. william G. Brink. q professor
In NorthweStern'S school Of educa-
ton, made the study to provide data
for high schools considering changes
In curriculA 10 produce higher
scholastic achievement As the re-
suit Of his Investigations, DR.. Brink
recommends that guidance in the
Improvement Of study habits should
be lntegrated with Institutional &C
tivities." The study habits Of stu
dents in the upper fourth Of their
classes followed similar patterns,
the educator found,
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24

The National Baptist COnven-
ton. U.S.A., Inc, has stepped up
Its program against crime in
America recently. The agency as
signed TO this important job is
the church's Social Service Com
mission. The Rev. Sandy F. Ray.
pastor, Cornerstone Baptist
church, Brooklyn, Is president Of
the commission. His group Is
working closely with other nation
al organizations TO promote social
and recreational programs for
youth throughout the nation. 49,
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24
WHO IS THIS MAN {?
NAME TINS MERCHANT on TINE NAME o. MS SToRE
AND QUALIFY FoR A PRIZE

The merchant above operates jewsry store on Ncolet
Avenue He formerly operated his Hennepn Avenue
until destroyed by fire He has crowned queens and
given away prizes in several promotions in Minneapolis
You probably have been in his store and talked with him
personally Whether you have not you know him and
can name him his store Just clip the above photo with the
Of the person his written in the blank below
Mail TO- Name The Merchant Contest Box a Minneapolis
Spokesman NA Third Ave So, Minneapolis Minnesota
The Merchants Name Il Observation-Disclosures.
The Name OF His store Is
ny Name
AuofSSs
Ne mali your entry blank each wreR
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24

The United Nations has assigned DR. Frank = Graham
top southern white hbeTa settle the
PAHtRn and India DR. Graham tho former president Of Uni
North also Former u appoint
mCnt from North Carolina,
In the SOUTH Negroes always have admired him for his liberal
policies
a because Of his fair-plHy doctrncS
Above Graham OOftl comforting MohRmmad
question
Hindu ndAn PakStan nation Of MohammrdRn Indans
(ANP)
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24

and Mrs. Clement will attend
Aug. 2s-Sept. 7 In Oxford. Eng
land.
While visiting tho Scandinavian
nations Of Norway. Denmark and
Sweden, DR.. Clement will study
the cooperative movements there.
and speak ways in which they
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24

may help Negro communities,
rural and urban, In America.
IN Austria, the Clements will
visit their sOn-in-lRw. Capt.
Robert J. =. Foster Of tho Army
medical corps In salzburg .-
tANP)
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24

DR. Harold toicn former Carver Fellow who received his
dOctorate May McG university
University picture
works special tho Carver Foundation laboratory
a TuskCgee institute.
DR. LuCien Fellow earned his Ms chemistry
Tuakegee feovshps
chemistry agronomy
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24
Read the ads in this newspaper before you buy!

MARY MsLEoD BGTHUNE
Fsaaass. frSsI5sal. EnsrilSs
Nadoaal CSSRel Il Negro Woasa
FoasasF. RSsl4saI .E@ssilSs
BsthanS-COokmAA Csllsgs So1S:
SAs lSag % ~s have special prOb.
k1s ssa sPsSisl istsrSsls ws ShSIl
BssA Q SpsSial pSsss 10 psVsFat then
--tks ssasEsl PgSss b 80 ssoash
rhS Nssro FFSss Il Ihs TASTED
States b PsStoSmiAs 80 taaispsNsabls
service fSS us ell. 10 sAGRRsliRG
mlso~lgy Tact saA spiasSa 70 Ihs
verdi 81 large, Gaa 70 dSiSG IL
S0lssdidly.
Il bslisvs h IL NsES Prsss ed
- A a. aannnra
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24
Renovate Laying Houses

Before moving new pullets In
from range give the laying house a
thorough cleaning and renovation
70 give them a good start in health
til sanitary quarters.
Minneapolis spokesman. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1934-2000, 1951-08-24
Plant Clean Wheat

To avoid infection with sinking
smut Of wheat, only grain free from
smut or seed treated before plant.
ing should be used
Browning chief. [volume] (Browning, Mont.) 1941-1953, 1951-08-31

their capacity as educators. Ac-
ademics they leave to the deans
and the faculties.
1t is not surprising that such
men and the boards behind them
should be vulnerable to pressures
Of competition in money raising
and enrolment and from the two
really root sources Of the diff
Guilty; the alumnus-who-never-
grows-up (everywhere) and the
local business groups Tin o m e
places). It is right to expect,
however, that henceforth these
pressures will be resisted more
sturdily.
For the valley of decision is
here. Colleges can no longer
carry on their sports under shah
ey pretenses of education and am
ateurism. The mask is Of f.
They must be either centers of
learning which include athletics
among their educational tools.
Or they must as frankly hire ath-
letes for advertising purposes
as do some merchants and man.
ufacturers. Let them choose.
And then let thinking Americans
choose between them.-Christian
Science Monitor.
Browning chief. [volume] (Browning, Mont.) 1941-1953, 1951-08-31
H',,il -.4..e..i

is thrr. i tlnwcr which blooms
only dt nig.:,? There are number
of flowers which do this. Most Of
them are strongly scented, some
times almost overpowerin. in sweet
ness. and they are generally white
or pale yellow. They are pollinated
by various kinds of moths. Some of
the more common OF these plants
are the "Night-blooming Cereus'
(the common name for several
species of cactus), the Moonflower.
several species of Evening Prim-
rose, and the Angels Trumpet.
Browning chief. [volume] (Browning, Mont.) 1941-1953, 1951-08-31
Heavy Shipments
Of PuIpwood Made

Up to the middle of last week
Plummer 4 MaGee, contractors
for supplying pulpwood fir o m
Reservation timber stands to the
Northwest Pulpwood Company,
a Wisconsin concern, had loaded
Is cars, representing approx
mately 375 cords, at the local
Great Northern Ry. freig h t
yards.
The timber, which was cut on
the upper Cut Bank Creek, %
miles ftom Browning. consisted
of live spruce, baisam and lodge
pole.
Crews operating with power
saws are employed at cutting,
the activity beginning in a linz
tied way and progressing as to
reach production three weeks
ago. The project began the mid
die of June.
1t will continue this year as
long as weather permits, Plum
mer said. If weather compares
with last year. there is no reason
why the project shouldn't oper-
ate right up to Christmas.
Browning chief. [volume] (Browning, Mont.) 1941-1953, 1951-08-31
Pioneer

The first Florida tourist" was
Juan Ponce de Leon. He discovered
the area which is now the famous
resort state, in 1913, while searching
for the Founta., of Perpetual Youth.
The futile quest made de Leon, who
was governor of the Spanish settle.
ment of Porto Rico, historic fig
ure, an object of ridicule, and 4
source of inspiration for poets and
writer's of the time.