davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24

koreJOs kare sla saValte vyks-
ia antrasis sio pavasario imty-
niu kelinys. Pereitame numery-
je raSeme, kad antrosios kinu
ofenzyvos laukiama jau nebe
kas diena, kas valanda. Ir is
tikrgju - tie zodziai dar nebu-
vo speje pasiekti artimiausiq
skaitytoju, o toji ofenzyva jau
buvo prasidejusi. Is karto smu-
gis buvo stiprus. Buvo ir pora
labai pavojingu prasiverzimu,
taciau sajungininkai sugebejo
pramustas spragas uzlopyti, su-
gebejo puolimo jega gerokai
aptramdyti ir atitinkamai pasi-
traukdami sugebejo islaikyti
nepakrikusia savo fronto linija,
tue paciu metu pridarydami
priesui nepaprastai dideliu nuos-
toliu.
Praejus savaitei nuo puolimo
pradzios, vaizdas pradeda keis-
tbs. Puola jau nebe tick kinai,
kick sajungininkai, ir puola SEX
mingai. Pranesimai sake, kad,
jeigu dar per anksti kalbeti apie
prieso begima, tai jau faktas,
kad jis smarkiai nukentejes pra-
deda trauktis ir buvo priverstas
atiduoti viena is svarbiausiq
strateginiu vietoviu - Chang
gong miesta, 25 mylios j siaures
rytus nuo Seulo, kur istisi bata-
lionai kinu begdami turejo tik-
ra to zadzio prasme pulti j pla-
cia upe.
Tx rytineje fronto dalyje XII
mai dar tebesiverzia prick.
Jeigu Shame antrajame sio pa
vasario puolime kinai pralaimes,
kyla klausimas, kas gi bus to-
liau? Daugelis turf vilciu, kad
tada pagaliau kinai bus sukalba-
mesni ir panores taikytis.
Bet tai priklauso nuo dvieJu |
dalyku: kokia komunistines val
dzios padetis Kinijoje ir kokie
jos isipareigojimai Maskvai.
Esamomis ziniomis, komunls-
tines valdzios tvirtumas KinlJoJ |
nera labai pavydetinas. kalp
ir paprastai tokiose valdymo Sis
temose, karas yra vienintele
priemone zmoniu nepasitenklnl-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24
Kpt. P. JurgeIa iSrinktas
legi0nO vadu.

Geguzes IL d. Hartford, Conn.
lietuviu parapijos mokyklos sa-
leje Am. Liet. Legijono 7-jo
(vietos) posto remejos Ladies'
Auxiliary su Kortinaitiene
prieky surenge priemima ir val
ses suvaziavusiems legiono at
stovams ir sveciams. 7 posto ad-
jutantas z. Strazdas buvo va
karo vadovu ir pakviete prelata
j. Ambota sukalbeti malda. Po
vakarienes kalbejo prel. Ambo-
tas, w. Kortinaitis, P. Jurge-
la, Slocum, V. Morkus ir kiti.
Visi kalbetojai ragino legioni-
ninkus daugiau veikti, telkti po
Am. Lietuviu Legiono veliava
nauju jegq (ypac buv. JAW ka-
rius 2-jo D. Karo veteranus ir
|Lietuvos karius), remit Ameri-
kos pradeta kova prizes karinga-
iii komunizma, taip pat gyviau
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24
ANTRAS KELINYS

mus bent laikinai apmalsinti.
Bet ia priemone tinkamai veikia
tik tada, kai karas laimimas.
Pralaimejimas valdzios padati
dar labiau silpnina. Girdeti, kad
Kinijoj jau prasidejo sovietisko
tipo masiniai 'valymai", pla-
taus masto teroras. "Medaus
menuo", kada komunistine val
dzia bande prizes savuosius ir
prizes uzsienius rodytis, kaip
svelni valdzia, jau pasibaige, ir
komunistai norom nenorom tu-
ri parodyti savo veida ir nagus.
Kitaip il negaletu issilaikyti.
Tokiomis aplinkybemis, jei
kara laimeti nesiseka, jei ameri-
kieciai, net puse miliono gyvybiu
paklojus, tebera nesuvaryti j ju-
ra, kaip buvo isdidziai pazadeta,
reiketu jieskoti iSeities ir kaip
nors susitaikinti.
Bet velgi, - ar Kinijos komu-
nistine valdzia yra tick sava-
rankiska, kad galetq bandyti
taikytis be Maskvos leidimo? O
Maskva ar leis?
siaip ar taip, jei Korejos ka-
ras ir nebutu tiesiogine priemo-
ne ar tiesioginis zingsnis ko-
munistu isigalejima visoje All
joje, vistiek tai yra puiki prize
none amerikieciu pajegu dali
laikyti ten prirista ir priversti
Amerika eikvoti zymia savo ka-
rinio potencialo dali, tue budu
mazinti Amerikos apsiginklavi-
mo greiti. Tiesa, jei ne Korejos
karas, tai Amerika gal dar te-
besnaustu ginklavimosi reikale,
bet karta pabudinta il apsigink-
luotu daug greiciau, jei Korejoj
dabar nereiktu daug ko iseik-
voti. Ir visai galimas dalykas,
kad Maskva vers kinus ir to-
Iiau laikyti amerikiecius "uzim-
tus" Korejoje, neatsizvelgiant
tai, kick tai kinams kainoja:
lux Maskvai svarbu, kad Rusi-
JOS pasirengimams tai nekaino-
ia.
Kol Amerika uzimta Korejo-
je,
IR A n E.
ledasi dalykai, del kuriu Mask
va, reikia manyti, ne tik delnus
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24
Amerikos LietuyiQ Legiono
SeimaS

talkinti Lietuvos islaisvinimo
kovai. Tenka dziaugtis, jog sias
prievoles jausmingai kele ne tik
buve Lietuvos kariai, bet ir bu-
We JAW kariai, cia gimusieji.
Tokios kalbos stiprino vieninga
nuotaika.
Pc vakarienes prasidejo Am.
Liet. Legiono seimas, kuri att
dare ir vede legiono vado Isis
pavaduotojas w. Kortinaitis.
Sekretoriais buvo ALL Stabo ad-
jutantas F. Norcum (Norku-
nas) ir 7 posto adj. z. Straz-
das. ALL stabo pareigunai Kor-
tinaitis, Slocum ir Norcum nu-
sviete skaudu buvi del stabo ne
veiklumo ir nesirlpinimo legio-
no reikalais. Dabar gyvuoja ir
veikia tik trys postal: Brook
lyn, N. Y, New Britain ir Hart
ford, Conn. Apple ju veikima ir
blvi smulkiau pranese LILO Da-
riaus-Gireno posto vadas P. Jur-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24

lietuvio mokytojo asmeninemis
pastangomis jis buvo priimtas
i dziovininku ligonine Edmund
sthalyje (Vokietijoje, anglu 20
noje), o artimiausios lietuviskos
stovykleles komitetas savo ant
spaudu patvirtino, kad uz J.
Krumina bus kas menuo sumo
keta ligoninei reikalaujamos rs
DIM. Deja, komitetas pinigu vi
sal neturi, tik jis tikejosi, kad
is Americas bus parupinta tam
rasytojui nuolatine pasalpa. Bet
vien gulejimas ligonineje ne
daug tepades - reikalingi vais-
tai, kurie Vokietijoje brangls,
o pinigu jiems nera. Laimei,
pernai gruodzio men. Chicagoje
vienam parengime buvo pra-
vesta rinkliava ir pasiqsta j.
Kruminui $1O0 SUI virsum. Tuo
budu galejo butt keli menesiai
apmoketi bent uz islaikyma IL
goninej. Neseniai Rasytoju D-ja
gavo pora laisku, daugiau negu
graudingQ, kur rasoma, jog ge-
guzes Is d. J. Kruminas bus is
ligonines ismestas, jei ligi to
laiko nebus apmoketos saskai-
tos.
Rasytoju D-ja, neturedama
kitty keliu bel priemoniQ, krei-
piasi viesai lietuviskas sirdis,
prasydama pagal isgales atsius-
tt paramos. Siunciant reikia pa
|zymeti,o ar pinigai siunciami J.
Kruminui paremti, ar bendram
Literaturos fondui, kurio lesas
LRD valdyba skirsto pagal rel
kala. Pinigus prasoma siusti
Rasytoju D-jos pirmininko ad-
resu: B. Babrauskas, 1896 S.
50 Ave., Cicero, iii.
LRD valdyba pirma konkretu
zygi J. Krumino reikalu padare
geguzes 5 d. izuliai isibrauda-
ma Chicagos Lietuviu Studen-
tu D-jos vakara TremtiniQ ma
muose, kur parinko auku ir SUI
rinktus $47.3O geguzes 7 d. pa
siunte J. Kruminui Vokietija.
L. Rasytojq D-jos
Valdyba
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24

Prize Muencheno pradejo veik-
tt naujas amerikieciu 1876 kilo-
vatu stiprumo siustuvas "Lais-
voji Europa, kuri su didelemis
iskilmemis atidare pats ameri-
kieciu "Tautinio Laisvosios Eu-
ropos Komiteto' pirmininkas D.
Jacksonas. Pirmosios translia-
|cijos duotos j Cekoslovakija. IS
visu tautiniu grupiu kolkas jie
cia aktyviausiai ir reiSkiasi.
Pertrauku signalai duodami
Laisves vrapo is Berlyno skam-
bejimu. Dirba $50 tarnautoju,
is kuriu 200 vokieciu, 1876 cekai
ir slovakai, SO amerikieciu, IL
kusieji kitu tautybiu. Veliau
programos bus isplestos ir XII
items krastams, isskyrus Vokie-
tijos Rytine zona ir Sow. Sa-
junga. Lesos - is amerikieciu
auku.
Kitas FE siustuvas veikia ne
toll nuo Mannheimo ir savo rs
valandu kasdienine programa
skiria Lenkijai, Rumunijai,
Vengrijai ir Bulgarijai. Tokiu
stociu tinklu per trejeta metu
numatoma apjuosti visa zeme.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24

trina, bet kai ka ir daugiau daro.
Amerikieciai bande diploma
tiniu keliu rasti kokia nors isei-
tt zibalo saltiniu nacinalizavimo
reikale.
Anglu - Irano zibalo Bendro-
We yra bendrove SUI 583 milionu
doleriu kapitalu. To kapitalo So
nuosimciai yra Anglijos valsty-
bes nuosavybe. zibalo saltiniu
naudojimo sutartis galioja Xxi
1898 metu. saltiniu nuoma, ku-
ria bendrove moka Iranui, su-
daro puse tos valstybes biudze-
to. Bet persai mano, kad jie Wis
tick yra isnaudojami, nuskriaus-
ii, ir yra pasiryze saltinius nu-
savinti. To labiausiai siekia fa-
natiSkieji mahometonai nacio-
nalistai, o jiems uz nugaros, vi
! sal kitais sumetimais pritaria
komunistai.
Amerikieciai patare anglams.
kad jie vietoj nuomos pasiQ-
lytu puse pelno lis to galima
spresti, kad pelnas buvo daug
didesnis, negu nuoma). IS kitos
puses amerikieciai ispejo persus,
kad jie tegul nesitiki nei Ameri-
kos kapitalo, nei Americas spe-
cialistu zibalo saltiniams naudo-
tt. o saw specialistu jie neturi.
Anglus tas amerikieciu zygis
nuramino, mes ligi siol jie itare,
kad gal ir amerikieciai kick pa
kursto persus, kad paskui gals
tu uzimti anglu vieta. Jie sutiko
kalbetis ir del persams palan-
kesniu salygu. Taciau items
nei palankesnes salygos, nei
amerikieciu ispejimas nedaro jo-
kio ispudzio: jie uzsimoje ang-
lus skubiai isvyti ir graso su-
mesti JUGS j Persijos ilanka, jei
jie geruoju nepasiskubins issi-
nesdinti.
Ka Iranas darys su naciona-
lizuotais saltiniais Kur kapi-
talas, kur specialistai? Rusai?
Cali butt. O jei taip, tai jau
cia ne wien turto klausimas. Tai
reikStu, kad svarbiausi zibalo
saltiniai, turi labai didele reiks-
me viso Vakaru Pasaulio kari
niam pajegumui, patektu rusu
rankas ir tue sustiprintu ju ka-
RIM paeguma. Sitaip dalykams
esant ir pasiryzimas jega ginti
zibalo saltinius atsiduria visai
kitokioj sviesoj. Ir jei Irano val
dzia nenusileis, - tokios vii
ties jau kaip ir nebematyti -
tai visai naturalus dalykas, kad
anglu kariuomene gall atsirsti
Irane. Bet rusai turf su Iranu
sutarti, kad, jeigu j Irana isl
brautQ svetima kariuomene,
gresianti Irano nepriklausomy-
bel, tai rusai turi teise ateiti
padeti :. Aisku, kad anglu ka-
riuomenes pasipriesinimas prizes
Irano parlamento priimto ista-
tymo vykdyma, bus paskaitytas
grasymu Irano nepriklausomy-
bes. Ir kadangi tai butu rungty-
mes del 'pajegumo eleksyro",
tai susiremimas gall butt rim
tesnis, net negu Korejoje. To-
kiomis aplinkybemis, Maskva,
jeigu tik gall, neleis kinams Ko-
rejoje taikytis, net jeigu jie bu-
tn ir labai skaudziai sumusti.
4
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24
Ir Tilvytis jau rasytojas
milionierius

Romos savaitraStis "L'Ora
dell 'Azione' per keleta numeriu
isspausdino serija straipsniu,
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24


published by Ohio Lithuanian Publishing
in Vinca RAsTErJS
,.
in
Canada -
u
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-05-24

Paskutnu metu pasitako yranga sprq amoserniu ruky
kure zymiai pakenkia radio suekimu BOma kad toxic
reisknai karas gall butt laba knksmng daykuose
kenka tk aioegrafo bet radaro Ju priezas-
ts esanti saues demes kuru otograa padare Angs OBJ
servatora Greenwche.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16

noreJosl, turbut, visiems. Tiesa, krikscio-
niu demokratu ilgesnis laikymasis valdzioie
daug kan buvo apkartes, tik jokiu budu ne
]lems patterns bel jq saininkams. Tai lie.
zlnoma, naturaliai buvo nei kick nemazesni
'tvlrtos valdzios" saininkai = ia ir DIR. X.
Grinius pripazista. Turbut, ir liaudininkai
su socialdemokratais butu daug geriau jau
test lr gal garesniu rezultatu butu pasieke,
Jel karta pateke valdzia butu pasijute joje
bent Xxi tam tikro aiko, sakysime, nors tre
jetai metq, tvirtai Taciau, iseinant is ano
meto Lietuvos santvarkos, buvo tokia pa
detls, kurioje po 1926 metu rinkimu susi-
darlusl valdzia visa laika jautesi lyg "ant
vlstos koJos" - ta dr.. K. Grinius savo pa
reiskime vaizdziai patvirtina. Valdzia mega
lejo zinoti nei dienos nei valandos, kada jai
seine pritruks balsu Xxi reikiamos daugu-
mos. Tuos balsus il turejo pirkti arba gas
dinimu atiduoti valdzia krikscionims demo-
kratams, arba tam tikromis koncesiiomis
tautiniu mazumu atstovams.
siaip ar taip, bet garsusis svietimo mi
nisterio prof. V. Cepinskio patvarkymas,
kuriuo staiga Lietuvoje buvo paskelbtas be-
ne devyniu desimciq nauju lenkisku mo-
kyklu atidarymas, sujaudino' visus lietuvius
(ypac ano meto salygose, kada SUI poloni-
zacija Lietuvoje kova tebebuvo labai aktu-
ally q ink tai hl1vO ne kaS kita kain tik
kysis lenku atstovams seine, kad jie savo
balsais neatsisakytu pratesti liaudininkqtso-
cialdemokratq dienas. Siaip jau neatrodo,
kad liaudininkai ar socialdemokratai butu
savo programme tureje tiksla taip plesi len
kiskq mokyklq tinkla: bent jau rinkimineje
propagandoje jie nei vieni tokiu dalyku ne
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16

zlngsnis buvo priklausomas nuo lenku. zvdu
bel is Klaipedos krasto isrinktu vokietininku
malones
sltokl seimo absoliutizma tautininkai
daugiausiai ir kritikavo, daznai nurodydami
i Jungtiniq Americas Valstybiu respubikine
santvarka, kur valdzios gaiu suskirstymas
yra daug griezciau ivykdytas, ir krastui yra
daug maziau pavojaus patekti chaotiska
padetl, kokia lengvai gall atvesti parla-
mento absoliutizmas, jei tas parlamentas
neturi aiskios ir pastovios daugumos.
Kad Sis gincas neturi nieko bendra su
monarchistinemis tendencijomis, liudija ir
Prancuzijos pavyzdys siandien, pavyzdziui
Prancuzija, po sio karo dar daugiau pazen-
gust parlamento suabsoliutinimo linkme
(nors ir'palikusi senate "erzaca'), turf daug
bedos: apie penkias savates eido per 'se-
renga" kokius sesis ar septynis kandidatus
j ministerius pirmininkus, kol pagaliau siaip
taip sulipde vyriausybe, kuriai taciau pra-
nasaujama, jog tatai tik 'vasaros atostogu'
vyriausybe, kad rudeni il jau grius ir tada
naujai sulipdyti gal reks dar daugiau laiko
Beveik kiekvienas svarbus tarptautins mo-
mentas uzklumpa Prancuzija, pergyvenan-
cia vyriausybes krize. Aisku, kad tokia
respublikos santvarka ne kiekviena gall Ia
yeti, ir zmones dairosi, ar negalima kaip
nors geriau susitvarkyti
Monarchija? zinoma, pazvelgus Stu
laikq monarchijas, galima isitikinti, kad
praktiskai beveik nera jokio skirtumo tarp
monarchijos ir respublikos, isskyrus tai, kad
monarchijoj nereikia rinkti prezidento, kad
toms funkcijoms asmuo isskiriamas pavelde-
jimo keliu. Tai yra toks nesvarbus skirtu-
mas, kad neturint us Dievo" ar keno kito
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16

zadejo, kadangi, jei butu prizes rinkimus ia
pasake' tai jau wien del to ju galimybes pa
tekti valdzia butu smarkiai sumazeiusios
sltokia padetis, kurioje krasto valdzia
vos vos galejo laikytis tautiniu nahum
papirkinejimu, be abejo, laba sustiprino
"tvirtos valdzios" ideja, ir kiekviena mintis.
vedanti ia "valdzios sutvirtinima" pradeio
labai lengvai rasti pritareju
kaipgi ia valdzia galejo butt ''sutvir
tlnta"? Tam, be abejo, buvo visokiu su
manymq. JQ tarpe ir ka tik isrinkto seimo
paleldlmas, naujq rinkimq paskelbimas, SUI
programa atitinkamai pakeisti konstituciia,
kad butq galimybe sudaryti vadzia ne taip
jau kasdien priklausancia nuo margu ir be-
sikaitaliojanciq nuotaiku SEINE Taciau
karta pateke valdzia, Haudininkai ir social
demokratai apie tai, berods, nenorejo nei
girdeti. DR.. K. Grinius prikisa tautininkams,
taip pat ir krikscionims demokratams, be-
galini valdzios troskima ir nora visokiomis
priemonemis joje igiau issilaikyti "
Ak, kuri gi politine grupe yra laisva nuo
tos "prigimtines nuodemes"! Nelaisvi nuo
tos nuodemes nei liaudininkai, nei socialde-
mokratai. Nors pamatas po ju valdzios kede
buvo ir labai silpnas, nuolat svyravo, taciau
ir jie stengesi kaip nors issilaikyti. Tad
garsino "gelezine sluota', zadejo issluoti
visas "krikscioniq paliktas korupcines siuks-
les", planavo, kombinavo, bet apie toki rizi-
kinga dalyka, kaip nauji rinkimai tikslu su-
stiprinti pacios sistemos pagrindus, neno-
rejo girdeti, nes juk nauji rinkimai galejo
nebepakartoti tokios progos patekti val
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16
Vyt. Alantas
Pakrantis darbuojasi su bose|iu...

tuojau nusijuosia priekisti, ran
kas rupestingai nusitrina popie-
riniu ranksluosteliu ir, nubeges
prie saltinelio bel suvilge ranks
luosteli vandeniu, labai aside
jes nusisluosto veida %.
Panasi procedure kartojasi,
kai reikia medziagas pasiusti.
Raimondas gauna 'orderi'', ko-
kiu medziagq reikia. Tas orderis
buna koks popiergalelis, ant ku-
rio mazai islavinta ranka sura-
syti medziagu pavadinimai. Bo-
sells ilgai dulineja tarp medzia-
gu kruvu ir, giliai susimastes,
sprendzia kokias dezutes siusti,
nors jie kasdien siuncia MAJ
daug tos pacios rusies medzia-
gos -. Kai, pagaliau, boselis
ta didele misle issprendzia, pa
ina gabala raudonos kreidos ir
dezutes suzymi ir tuctuojau ru-
pestingai nusisluosto rankas ir
veida -.
Jonas Pakrantis ilga laika
sypsodamasis seke boselio elgesi
ir galvojo, kur jis bus panasia
butybe sutikes. Ir viena diena
prisimine =.
Jis tada dirbo kaip mokyto.jas
zemaitijoje, Plunges gimnazijo-
je. Gimnazijos sarga, viengungi
sena berna, visi vadino Jonkiu.
Jis, buvo nedidelio ugio ir pra-
plikusiu pakausiu kaip Ramon
das. Kai ziemos metu Jonke at
nesdavo malku mokytoju kam-
bari ir pakurdavo krosni, tai
paskum rinkdavosi popierius is
krepsio ir rupestingai trindavosi
rankas. Ir kaip Raimondas, JON
ke visada buvo tvarkingai apsi-
renges; jo auliniai batai blizge-
davo kaip veidrodis, O reti plau-
kai visada tvarkingai guledavo
suguldyti ant pliko pakausio.
Jonke kalbedavo tik zemaitiskai
lr taip pat kapodavo zodzius kaip
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16

Karininkui besirengiant savo
pranesima kartoti, jis buvo pa
prasytas pranesti, kad stambios
rusQ jegos susitelke uz Nemu-
no, Fredos slaituose prie zaliojo
tito. Jis pranese ir tai.
10 pranesimas remesi musu
informacijomis. Dabar jis pa
moro ir pats isitikinti ir paprase
musu atviro automobile ar
sunkvezimio. Burio vadas tuo-
jau paskambino j sauliu Sajun-
gos staba sunkvezimio.
Belaukdamas sunkvezimio lei
tenantas papasakojo, kad jis su
puskarininkiu susirado valtele
prize Pazaislio ir, atsigule ant jos
dugno, leidosi sroves nesami.
Miesta jie stebeje per valteles
krasta. Ties senamiesciu jie
griebesi uz irkliu ir issiyre, isli-
po prie ugniagiasiu namu Kan
to gatveje. Ten juos pastebejo
partizanai ir atvede radiofona.
Ir vel gatveje suuze. Pamate-
me sunkvezimi prie vartu. ia
me stovejo keli vyrai su filmuo-
toju. Partizanai JUGS nutvere
pravaziuojancius ir atgabeno
prize radiofono. sauliu Sajungos
sunkvezimio kariai nelauke, su-
lpo j filmuotojo sunkvezimi ir
1oNdLldVO.
Jiems belipant prapliupo su-
vial, lyg arsiausiame musyie.
Partizanai pyle j elektros stoti
lyg pamise. Net vokieciai buvo
nusltvere uz ginklu. Tx jiems
nuvaziavus saudymas aprimo.
Tada paaiskejo, kad elektros
stoties gynejai ziureje per Ian
gus i vokieciu isvykima, o kaz-
kan is minios kilo mintis. kad
tai esq komunistai. Vienam is
sovus, pradejo pilti ir kiti. No
rejosi gi ir savo narsuma vokie-
clans pademonstruoti . Visa
lame, kad elektros stoties gyne-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16

dzla Tuo tarpu visiems kittens buvo
aklvalzdzlal regina, kad "gelezine sluota'
yra netvirtose rankose, kad il vienas "siuks-
les' neva sluodama, kazkaip savaime daro
vietos naujoms, dar nesimpatingesnems
SiukSlems
stai tokiose aplinkybese ir susdare pa
lanki dirva sumanymams, kad ir nepapras-
tomls prlemonemis padaryti operacija To-
kios minties salininkq is tikruju buvo ivai-
rlose politinese grupese ir ypac visuomenes
sluogsniuose, kurie nebuvo tiesiogiai suristi
su formaliai politineje veikloje dalyvavu-
slomis grupemis. Jei jau kalbetumem apie
viesesne propaganda, kuri sudare paankias
nuotaikas perversmui tai pirmoje ei1eje
reiktu pamineti tue metu pasirodziusi
triuksminga aikrasti, kurio vardas buvo
"Tautos Valia". Manau, kad ir dr. K Gri-
niui buvo zinoma, taip pat turetu butt III
noma ir j. Kedainiui, jog tai toll grazu ne
tautininku buvo laikrastis. Todel ir pervers-
mo priezasciu jieskoti tokiose ar kitokiose
tautininku ano meto paziuros yra visiskai
netikslinga
Cia yra pamato stai ka prikisti tauti-
ninkams: jei kalbejo apie parlamentines sis
temos reforma, gal kick nurodydami, kad ir
Americas "prezidentine'' sistema, kodel
veliau, turedami tam salygas, nepasinaudojo
proga taip ir padaryti? Kodel palinko sis
tema, kuri Xxi siai dienai vadinama 'vadisti-
ne'', skiriant ia nuo simtaprocentines fasis-
tines sistemos?
(Bus daugiau)
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16

Raimondas. Xiii mokytojai j sar-
ga zidredavo abejingai, bet Pa
kranciui jis patiko, ir jie susi-
biciuliavo. Kai Pakrantis kuria
valanda neturedavo pamokos ir
mokytoju kambarys budavo tus-
cias, jie pasikalbedavo. Karta
Jonke pasisake Pakranciui norris
vesti ir paprase jo patarimo.
- Kas ia kavo mylimoji? -
paklause Pakrantis.
- Naslele, ponas mokytojau.
Turf iris vaikiukus: viena vie
neriu metq, kita = dveju ir
trecia - treju.
Gera kraiti gauni 80.
- Turf iris ha zemes, dvi
karvytes ir arkliuka -.
Labai ia myli?
Ka gi cia, pons mokyto-
jau, - labai susigedo Jonke, -
bobike nieko, dar nesena Gal
pons mokytojas nepasididziuo-
tum, pasiziuretum Vaikiukus
svariai augina :.
Vestuves ivyko pavasari. Pa
krantis ''nepasididziavo" apsi-
lankyti ir prisiklause graziu lie
tuvisku vestuviniu dainu.
Siomis dienomis Raimondas
isejo atostogu. Pakrantis paste
bejo, kad jo boselis paskutiniuo-
ju laiku buvo lyg ir kuo susi-
rdpines. Kai jis rinkdavo vieta
naujoms medziagoms krauti, jis
dar ilgiau galvodavo kaip pa
prastai ir, kaip Pakranciui rody-
davosi, galvodavo apie kitka. IS
eldamas atostogu ir atsisveikin-
damas Raimondas tare:
- Grlsiu jau vedes. Moteris
dar nesena, keturi vaikai ir vi
sal neblogas namase.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-08-16
SIMTANUOSIMTINIS LIETUVIS
Jonas Pakrantis A m i k oj

riu, nuo kurio Pakrantis su bo-
seliu jas nuima ir sukrauna j
kruvas. Kai atitinkami skyriai
pareikalauja, jie dezes pakrau-
ma ant to paties konvejerio ir
siuncia toliau. Deziu prikrauta
pilna pastoge, ir Raimondas sa-
ko, kad jose ,esama 300 motoro
daliq pavadinimQ.
Pakranciui idomu stebeti bo-
selio "darba". ziurek, ateina de-
ziq ellie. Pakrantis, padirbejes
su boseliu pora savaiciu, Zinc,
kad jos priklauso ju pastogei =
be ju balkono dar yra kelios XII
tos pastoges, kur taip pat SAN
deliuojamos medziagos - taciau
Raimondas dazniausiai sustabdo
visa konvejeri ir labai atsidejes
apziurineja deziu zenklus ir, nu-
sprendes, kad jos turi pasilikti
jq pastogeje, mosteleja ranka
Pakranciui, atseit, duoda su-
prasti, kad dezes reikes jiems
nukrauti. Paskum jis kuri laika
dar paklaidzioja tarp deziu krl-
w, parinkdamas vieta, kur jos
lures butt sukrautos. Pasikises
priekisti, kuris, reikia pastebeti,
visada buna svarutelis, ir uzsi-
moves pirstines, Raimondas ina
81 darbo, kuri Pakrantis jau Sc
Mai pradejo. Ant kaklo, kur ka-
DO priekiscio raistelis, Ramon
das niekados nepamirsta pasi-
deti popiereli
TQ deziu ne tick daug ir jos
ne tokios sunkios: Pakrantis be-
veik jas vienas ir sukrauna j
kruvas. Pagaliau jis ir nelabai
nori, kad Raimondas dirbtu, mes
Jls turi ASTHMA ir jam jo gala.
Taciau boselis dirba "atsideies"
t. y. patikrina zenklus ir pasuka
dezes ant Konvejerio, kad butu
Jas patogiau paimti Pakranciui.
kai transportas baigiasi ir rel
kia laukti kito, Raimondas tue