davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1951-12-20
CHAIRMAN NAMED

DR.. Clyde FrsdericksOn Of
MiSsoula has been named chair
man of the Montana health
planning committee, succeeding
DR.. Sheldon E. ravis of Dillon.
He was elected recently at the
groups meeting in Helena.
Lois Thompson of Glendive
was named vice chairman.
Executive board members
elected are: Julia A. Beeve of
Libby, DR.. Fearn, Mrs. Ralph
Mannix of Deer Lodge, Mrs. H.
w. Peterson of Billings and Mrs.
StoltZ.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1951-12-20
Fewer Students
In Education Work

Only 535 students will COM
piete teacher training in 1858,
compared with 720 last year,
Mary M. Condor, state super
intendent of public instruction,
has reported.
Her figures came from the
state university at MiSSoula,
state college at Bozeman, East
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1951-12-20

DR.. John H. Skavlem of Cincin-
natl is president of the American
Trudeau Society, medical section of
the National Tuberculosis Associa-
ton. DR.. Skavlem is the author of
an article on TB which will be used
nationwide in connection with the
sale of Christmas Seals from Nov.
10 to Dec. Is to raise funds for the
support Of the voluntary tubercu-
losis associations affiliated with the
MIA.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1951-12-20

ern Montana at Billings, West
ern at Dillon, Northern at Hav-
re, Carroll at Helena, Rocky
Mountain at Billings, and Great
Falls college.
Miss Condor said Montana
still is short 800 trained teach
ers, largely in rural schools. She
said the number of the teacher
students is disappointing"
The seventh president of the
United States was Andrew
Jackson.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1951-12-20

conda and the Harvey Machine
CO. Of California.
FIeischmann'S decision, given
over opposition by the justice
and interior departments, said
his action was dictated by in
creased aluminium needs in the
building Of the air force from
95 to 143 groups.
New Mexico became United
States territory in 1916.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1951-12-20

creased by taking fleshy por-
tions of the so-called leaves,
which are actually modified
stems, and placing them in sand
or sandy soil. The pieces for
propagation should be from 2
to 3 segmentS long. They root
quite readily and should be pot
tedb up in the regular potting
soil mixture as soon as the root
system is well established. Make
cuttings Immediately after flow
ering and before new growth
has formed.
A soil containing two parts
loan, l part peat, and l part
coarse sand is considered desir-
able. A teaspoon of complete
fertilizer per 6 inch pot may
be added If fertilizer is needed.
In potting, be sure that the
plants have adequate drainage.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1951-12-20
POLIO REPORTED

Two new cases of polio were
reported to the Montana health
board for the week ended De
Gambler 8. One case was report
ed in Park and one in Rosebud
counties.
Cases reported so far this year
total 129, more than double that
for last year at this time.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

niaus mieste, tick ir kaime, tick lietuviai ir
lenkai, tick zydai ir gudai aiskiai mate ir su-
prato Lietuvos pastangas iveikti didziausias
prasidejusio 2-jo pasaulinio karo kliutis vi
suomenes gyvenimui tvarkoje islaikyti ir sa-
vo pritarima reiske visuotinai kartojamu ISL
tikinimu: "Atejo protinga zmoniu valdzia,
atejo, pagaliau, gaspadoriai, tikri seimi-
ninkai!"
Visa tai ''Wilenszczyznai' iskrito is at
minties. Taciau il nepamirsta pamokyti sa-
vo skaitytoju - kariu ir nekariu, jog lietu-
vial policininkai Vilniuje buve 'operetiskai'
aprengti (p. 81 "parsai SUI kumele kepu-
rese' (swinie kobylka ma czapie - p. 80,
taip poetiskai cia pavadinta Vyties zenk-
lasD, kurie plese erelius nuo kepuriu, muse
per veidus lenkiskai kalbancius (p.81 lyg
misu policininkai bltu mokesi is 1919 -
1888 m. Vilniaus krasto lenku policininku ir
nepolicininku elgsenos lietuviu kalbos, w.
ties, himno atzvilgiu), 1889 m. lapkricio men.
(polskiej jesieni) atveztieji lietuviai pseudo
studentai, lietuviai policininkai ir NKVD-
ieciai (vienu laikuD puole begiedancius baz-
nyciose "Boze cos Polske' Up. sc, cia, matyt,
ir maskoliai kersije lenkams uz daugiameti
"Lietuvos, Tevynes mlsu' persekiojima?).
Lietuviai esq nieksai, ziaurus ir tt. 20 visdel-
to 50 p. kazkaip prasitaria jog jau tuometi-
niais laikais lietuviai milicininkai, begebe-
dami lenkus, gatveje netyciomis issibarsciu-
sius slaptus lenkiskus leidinius padedavo SUI
rinkti ir nuo enkavedieciq pasleptiD, lietu-
vial ''glupi odbarci' Up. 81 - bene kad sau
nuo burnos atimdami gelb9jo nuo nirties
tuos, kurie, uzuot butu uz tai dekingi, cia
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

Lietuvos keliu. Tx pasklaidykime 81 rinki-
nj dar karta. Ka jis sake ir ko nesako?
Nutylima, jog tick 1920 m. liepos men,,
Raudonajai Armijai lenkus sumusus ir Stems
begant is Vilniaus krasto lietuviai, kad ir
turejo Maskvos jau Lietuvai il pripazinta,
nesikove del jo SUI lenkais ir Vilniu teuzeme
tik tuomet, kai Vilniaus komendantas HUI
pertas pareiske Laikinajam Vilniaus Lietu-
viu Komitetui caves Pilsudskio isakyma att
duoti miesta ietuviams, tick ir 1889 m. vo-
kieciq kad ir raginama, Spiriama, Lietuva
ne tik Vilnaus nepuole, bet ir niekur neper-
zenge ADMINISTRATORS linijos.
Nutylima, jog 1889 m. Lietuva ne tik
nepuole Vilniaus krasto, bet ir priglaude, is
gebejo tukstancius lenku - kariu, policinin-
ku ir kitu lenku valdzios pareigunu, veike-
ju ir kitty pabegeliu ju tarpe to pat Lietu-
vos skriaudiko Pilsudskio zmona ir dukteris,
daugei uoliu Vilniaus lietuvybes persekioto-
ju, kitus net fizinius lietuviu kankintojus,
taip pat ir kursciusius lienku visuomene prizes
Vilniaus ietuvius ir Nepriklausoma Lietu-
va (1938 m. "prowadz ma Kowno!D Viii
niaus ir Varsuvos publicistus ir tt. Vieni pro
lietuvius ejo nuleide axis. Vilnieciai maldavo.
"Ratujcie Wino, ratujcie Wasza i Nasza
stolice!" Xiii prase atleisti lenkams visa, ka
Sic bloga lietuviams yra padare, ir bemaz vi
81 sakesi visad busia lietuviams dekingi uz
gyvybes isgelbejima, paskiau uz suteikta
gaiimybe prasimusti j Vakaru Europa del
Lenkijos atvadavimo koyoti, nors tatai state
pavojun Lietuvos neutraluma, tad ir jos IL
klma. Aria dabar AnpliiOs laukl1s tuonnnfi
mis- mlsq minister's pirmininkas gen. Ger
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15
SIMTANUOSIMTINIS LIETUVIS
Jonas Pakrantis A m ri k oj

Jonas Pakrantis, kaip simta-
nuosimtinis lietuvis, patyres,
kad j Detroita atvaziuoja Ciur-
Ionic Ansamblis, is anksto nusi-
pirko geriausias vietas, kokias
tik galejo gauti, ir abu su EMO
ma, nekantraudami lauke paties
koncerto. Jie mate ciurlionieciu
mena jQ gimio lopsy, Vilniuj,
gerejosi juo tremtyje, Vakaru
Vokietijoje, ir su pasididziavimu
skate spaudoje apie pirmuosius
ciurlionieciu pasisekimus Arne-
rikoje. Tod6l jie nelabai tenu-
stebo, rade didele minia prie
Music Hall, Madisono gatveje,
koncerto diena ir dziaugesi savo
sirdyje, kad susidomejimas ciur-
lionieciais neatslugsta.
Pakrantis dirba fabrike, ir jo
"kolegos' tokiais dalykais ne
sidomi, bet Pakrantiene, dirb-
DANA inteligentiskesneje istai-
goje, patti isplatino keliolika BIZ
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

lietu savo bendradarbiu, angliu,
tarpe, keldama j padanges an
samblio meninius laimejimus.
Todel koncerto diena prie Music
Hall duru stumdesi ne vien tik
gryni lietuviai, bet labai daug ir
gryniausiu amerikieciu, mes per
veiklesnius lietuvius garsas apie
ciurlioniecius buvo paskleistas,
kaip sakoma, ir placiuosiuose
Detroito amerikieciu sluoks-
niuose.
Pakranti labiausiai jaudino
grynas lietuviskumas, kuri Mi
kulskis su savo ansambliu suge-
ba isplesti, jei taip butu gall
ma pasakyti, is 'musu liaudies
kurybos isciaus. Lietuvoje cur
lionieciu .interpretuojama liau-
dies memo dvasia Pakranti iau-
dindavo Xxi asaru, tokj pat ispii-
di lis patyre ir tremtvie, kur lis
pirdaio pora Ciurlionio ansamb-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

nius*, kurio kilnu atsisaukima lietuvi1 tau
ia, kad priglaustQ, kad ir nemylimus, bet
nelaimen patekusius zmones, kits is kito nu
sirasinejo pabegeliai lenkiskai isversta. "Wi-
lenszczyzna'' nieko to nezino, neprisimena,
nors Kittens dalykams il nera nustojusi at
minties.
Nutylima, jog 1889 - 1910 m. Lietuva
ne tik internuotuosius lenkus social valqvdi-
no, bet ir rytieciu apiplesta Vilniu isgelbejo
nuo bado, is pradziq jos kariuomene, cia pat
vyrlausybe, paskiau ir lietuviq vsuomene
vlsu kuo j aprupindama. Tiesa, pabegusios
varsuvines valdzios agentai skleide vilnieciu
tarpe CANDY, jog lietuviai teduoda "Angli-
jos atsiusta lenkams gelbeti" maista (mat,
karui atkirtus Lietuva nuo Anglijos, pa
rengti Anglijai bekonai ir kiti maisto pro-
duktai, angliska antrastuoti, dabar musu
buvo atiduoti Lietuvos sugrazintai sostinei),
tQ agentu tuojau pradeta prizes lietuvius
kurstyti anie Zajaczkowskio NUNS priminti
lenkQ 'vaikai, kariai ir kunigai'', provokuo-
tt ietuviQ policininkai (pvz., beriant jiems
smelio axis arba nuzudant gatveje bestovin-
tD, nelsileisti lietuviq kalbos Vilniaus baz-
nycias, smeizti lenku veikejus, kurie stojo
bendra darba su lietuviais, ir tt. Taciau,
kaip 1920 m. Lietuvai kuri laika turint Viii
niu savo rankose, ivairiataute vietos visuo-
meme Wis labiau prato prie naujos valdzios
If Wis aiskiau jautesi esq nebe Lenkijos, tik
Lietuvos zmones, tad ir Varsuvai atsidave
lenkQ veikejai (Vytautas Venslauskas ir XII
ti) melste ia melde ko skubiausiai atimti Viii
niu is Lietuvos, kol sioji dar jane nevisai
buvo isitvirtinusi, taip 1939-40 m. tick Viii
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

memo kryptis aiskino zinomas
tapytojas M. sileikis.
Oar daugiau teko nustebti, kai
suzinojau, kad dali. J. Pautie-
niaus kuryba yra tick savita
savo technika, koloritu ir stiliu-
mi, jog jo kuriniai drasiai gall
butt pakabinti ir geroje tarptau-
tineje memo parodoje, - tai pa
breze M. Sileikis.
Nenuostabu, kad per dvi die
mas ja aplanke be musu izymy-
mybiu - prof. V. Birziskos,
prof. Ign. slapelio bel kitu, ne
maza ir kitu tautybiu zmoniu.
Lankytojai tikrai pagerbe pa
rodos rengeja dali. ]. Pautieniu,
|lsigydami net septynis jo kuri-
MUS. DR.. Rackus pasirinko sau
dr.. Vyduno portreta ir paveiks-
Ia "Tremtiniai"; dr.. Girenas -
"ziema", kitus - Cicero Ban
kas, p. Petrikiene, p. Petraus-
kiene. Tatai rodo, kad Chicagie-
ciai domisi tremtiniu sukurtu
menu.
Ir kiti tremtiniai dailininkai
smarkiai dirba. Stai dali. A.
Varnas labai uzimtas prie kara
liaus Mindaugo karunavimo pa
veikslo. Memo istorikas tapyto-
jas Ignas Slapelis isigilines j
Lietuvos peizazus. Dali. A. Va
leska tapo portretus, daro kom-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

prizes lietuvius nusistate: stanowili osrodek
wiary swiadonej wolf czynu, p. 87) ar is
Sales demagogijai, tik drauge su lietuviais
nuo nekieno nepriklausomoje valstybeje ku-
riancius laisvos, darbscios, sveikos visuome-
mes laiminga gyvenima Nuo pat savo tauti
Mo atgimimo pradzios ir ypaciai 1888 m.
eme atkurti savo valstybe, lietuviai Wis sau-
kesi talkon visus Lietuvos gyventojus, kuriu
betgi dalis, savo visuomenes "zemes druska"
pasinese dvarponiai, nususe plikbajoriai ir
visoki miescioneliai, isdidziai (coto JAY Ia
tai suvetavo - pasak lenkQ, velesniojo ju
"'kataryniarzo" Alexis. Meistaviciaus lupomis
- atsikirsdami: "Przsnigdy" (niekados)
Xiii nesivarze nei smarkesniq veiksmq
griebtis pries lietuviu tautos savarankiska
kelia Q9l9 m. peoviakai, 1920 m. "sukile-
liai", 1919 m. lenkisko ministeriu kabineto
parengimas Lietuvai ir pan). O dabar: "zgi-
niemyv Kas kaltas?
Nnome, kuriuo keliu Pilsudskis ir kiti len
ky vadais isipirse ar is Sales jiems pastatyti
vadai nuvede savo nustatoma visuomene ir
kaip inuodijo bendra lietuviu ir lenkq gyve-
nina, nekalbant jau apie tai, kaip daug jie
prisid6jo prie to, jog Lietuvos santykiai SUI
Lenkija apie 20 metu buvo Gr turejo butiD
nutraukti, o Varsuvos prievarta Lietuvai
1888 m, primesti, tebera salti, nenuosirdus ir
nevaisingi "Wilenszczyzna" rodo, jog ne
skaudus. nuo 1889 patirti, likimo smugiai
nera dar tq Lietuvos lenku vadu ir vadeliu
taip panoke ir paveike, kad jie susiprastu
griezciau patikrinti savo ligsiolini veikima,
atsiaakytQ nuo savo iprastos prieslietuvisku
vingiu politikos ir iseitu tiesesni kelia, ku-
-ris leistqsi butt suderintas su vilnietisku
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15
Chicago pasauIo |ietuviQ memo Centras

Kaip anksciau, nepriklauso-
mybes laikais Kaunas buvo lie
tuviu memo centru, taip dabar,
raudoniesiems okupavus musu
krasta, tokiu memo centru pasi-
dare, be abejo, Chicago. Net
daugiau, mes didesnio lietuviu
memo centro dabar nera visame
pasaulyje. Taigi Sis miestas da-
bar drasiai gall butt vadinamas
pasaulio lietuviu memo centru.
Cia apsigyveno is tremties
daugumas musu izymiausiu ta-
pytoju, grafikq, muzikQ, rasyto-
ju ir poetu.
Oar ne taip seniai tick anks-
tyvieji, tick naujieji sio krastc
lietuviai gerejosi suruostajs
Lietuviu Dailes paroda, atkelta
lis New Yorko, paskui Bridge
porte (Chicagos dalis) buvo ap-
zvalgine Amerikos lietuviu kul-
turine paroda.
Dabar ka tik turejome gerai
pasisekusia tapytojo J. Pautie-
niaus kuriniu paroda. Kai pa
skaiteme spaudoje, kad Chica-
gos uzmiestyje, Cicero, bus toji
paroda, tai pagalvojome, kad
tame uzkampyje tai jau tikrai
nera jai jokiu perspektyvu. Ta,
ciau parodai besibaigiant ten
nuvykes, turejau labai nustebti.
Radau burr lankytoju, kuriems
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

pozicijas. Dekoratyvinio memo
meisteris dali. Varnelis kompo-
nuoja baznytinio memo dalykus.
Beje, ir dali. zeromskis jau
cia, ir jis pradeda savo kuryba.
Dali. Pilipauskas ir grafikai
uzimti prie iliustravimo ivairiu
leidiniu. O vi. Vijeikis, tas ne
nuilstamas memo nesejas, speja
butt ir prie dekoracijq, ir prie
visokiu parengimQ, kur praktis-
kai pritaiko savo meninius gabu
mus.
Grafikas Petravicius ir dar
vienas kitas tue tarpu del susi-
dejusiu gyvenimo salygu priris-
ii prie fabriko - kurybos dar-
bas tue tarpu uzmestas - jie
laukia geresniu laikq.
Petras Jurinas
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

pat JUGS pajuoke, pravardziavo, smeize,
1943-44 m. ir zude?).
1914 m. liepos men. traukdamiesi visu
Rytu frontu, pro kuri prasiverze Raudonou
Armiia. ir memorial besigindami, vokleclal
ne be susisaudymo uzleido jai Vilniu, patys
il gerokai apgriaudam Vilniaus paemeJu
bolseviku paskelbta gen. Cernlachovskl WI
lenszczyzna" kea vienu is zymlausu rusu
armijos vadu, betgi tikru Vilniaus paemeju
laiko gen. Wilka* (p. AZ ir kt.), kurls VII
niaus kraste vadovavo lenku partizanams
(Armii Krajowej). Stai kaip tatai atvaizduo-
jana: liepos d. nakti Vilkas puoles VilniQ,
val. popiet atvykusi Raudonoji ArmiJa
daug jam padejusi (duza pomoc - p. 1857;
10-ta diena lenkai lsiverze miestan { rau-
donarmiecia ka dare?), bet vokieciai dar
13-ta Vilniuje tebesigyne ir tik 14-ta miestas
tebuves paimtas. Ia pat liepos IA d. Vilkas
savo vadovybei muses. telegrama, jog Raudo-
nosios Armijos vadovybes, esq, neleista len
ky daliniams zygiuoti (przemarsz) per miles,
ta ir dukart Piles Kalne kabinama lenku
veliava Wis buvusi nuimama (p. 1O9). Liepos
II q. Vllkas su savo stabu maskoliu buves
sulmtas, lenkQ karininkai ir kareiviai nezi-
MA kur isvezti (p. 110). Nebe Vilkas. O koks
Walter, p. SO kukliau pasisako del Vilniaus
paemlmo: "Lenku Armijo Krajowa daliniu,
bendrai (su Raudonaja Armija) vilniu vada-
vuslQ (wspofdzia}ajacy oswobodzeniu
Wllna), nelsileista miesta'.
siaip ar taip, nesikisime j ginca, katras
bus Vllniu paemes - Cerniakovskis ar VIII
kas, If nesigilinsime klausima, kick lem
*kryzanowski. RED.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

tremtini besigincijanti su vienu
vietiniu lietuviu: victims kry-.
ziavojos uz Budriuna, tremtinys
lauze jietis uz Mikulski.
- Well, jusp ciurlionieciai gerai
dainuoja, bet musu choral pa
dainuoja neblogiau, - karstai
tvirtino victims.
- Brolyt, ciurlionieciai netu-
ri palyginimu, tai -. tai is Sir
dies gyslas traukia, - dar kars-
ciau kalbejo tremtinys.
Ir is tolesniu nugirstu pasi-
kalbejimu Pakrantis suidare is
pudi, kad tremtiniai guide gal
vas" uz ciurlioniecius, O vietiniai
lakes "salciau". Tie gincai, pra-
sideje koncerto metu, paskum
persimete j gatve ir susitikimus,
lie tebesitesia ir lig siol, nors po
ciurlienieciu pasirodymo Detroi-
te praejo jau pora savaiciu. Ir,
Pakrantis galvoja, tos kalbos
dar greit nesibaigs.
Vienas atvykelis kulturinin-
kas koncerto metu Pakranciui
taip pasake:
- Man rodos, kad Ciurlionio
Ansamblis isgyvena didele ira
gedija. Jam reikia atnaujinti re-
pertuara, zinoma, jei jis nori
zengti pirmyn, ir jam reikia di-
desnio dalyviQ skaiciaus. Jei ma
no atmintis neslubuoja, Lietu-
vote ir Vokietijoje ansamblio
dalyviu skaicius buvo mazdaug
dvigubai didesnis. Mikulskis is
dabartinio ansamblio stengiasi
istraukti viska, kas tik galima,
bet visdelto is birbynes dudos
nepadarysi. Amerikoje, kur
megstamas didesnis mastas, kur
pats gyvenimas eina kazinkaip
platesnemis vezemis, Ciurlionis
turetu tureti dvigubai daugiau
nariu. Kitaip sakant, Ciurlionio
pazangai reikia siu dvieju butt
nu salygu: naujo dainu reper-
tuarp ir didesnio nariq skai-
claus. AS esu tikras, kad pats
Mikulskis tatai puikiai supran-
ia, bet kartais gyvenime sutin-
kamos kliutys bdna didesnes
uz pacius graziausius uzsimoji-
mus. Mes suprantame kokiomis
salygomis ansamblis ir jo vado-
vybe dirba, mes esame dekingi
ir uz tai, ka jisF NUNS duoda,
bet, deja, ne nuo musu priklauso
gelezinis pazangos desnis: kas
stow vietoje, tas zengia atgal.
Mes, nuosirdus ciurlionieciu
draugai, galime jiems tik pa
linketi, kad ju pastangos butp
apvainikuotos pasisekimo, mes
ju pastangos ir laimejimai yra
musu visu laimejimai.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

Ciur|ionieciai suke|e nesantaika..

lilo koncertQ, bet, sededamas
Music Hall, jis toxic stipraus
lspudzio nebepatyre, nors ir SUI
dideliu malonumu klausesi ciur-
lionieciu dainu bel gerejosi ju
sokiais. Toks ispudis jam susi-
dare del to, kad jis tikejosi is
girsti nauju dalykQ, o tue tarpu
isgirdo beveik be pakeitimu to-
pacia programa, kuria girdejo
dar Vilniuje. Bet daugelis pub
likoje ciurlioniesius mate pirma
karta, ir Jonas Pakrantis nore-
io patirti. kaip reaguoia vieti-
Mai lietuviai ir amerikieciai,
kuriems ciurlionieciu menas bu-
vo taip isgirtas.
Per pertrauka Jonas Pakran-
tis SUI pasitenkinimu tureio pa
stebeti. kad zidrovu nuomones
buvo lahai ivairios. Tokis nuo-
morin skirtumas dazniausiai ma
sireiskia tais atveiais, kai zi1-
rovas pamato kazinka nauja.
dar nenatyta.
- Mes dar nieko panasaus
nncanoe mate. - nasake Pakran-
sir1i vinnas ian meriknie r;nonc
1;n+,1vic. nnhoka1hac 1in+,,v;slSoi
k,,~;o S,ooro tain vat ki+a+au+a
- Su didziausiu pasigereji-
mu mes sekame programa, -
pridure ir jo zmona.
Vienos grynos amerikietes
nuomone Pakranti kick nustebi-
no. il jam pareiske.
- Apie lietuvius as .buvau
susidariusi nuomone, kad jie vi
81 yra augsti ir grazus ir todel
name truputi stebina ansamblio
dalyviai :. Kostiumai man pa
tinka.
Vietiniai lietuviai %. taigi,
vietiniai lietuviai truputi lyg ir
pyktelejo ant tremtiniu, kam jie
ciurlioniecius staip isgyre, mes
jie ne kuo nesiskiria nuo vietinio
Budriuno choro. Vienas victims
lietuvis Pakranciui taip pasake
- Tu man ciurlioniecius taip
isgyrei, as ir sesis dolerius uz IT,
ketus sumokejau, bet mes SUI
zmona nutareme, kad pinigus lyg
j bala ismeteme, mes musu Bud
riunas ne kick neblogesnis uz
Ciurlioni ir j gall isgirsti tik uz
doleri 49,.
Jonas Pakrantis nesiginciio.
Ka jis galejo jam atsakyti? Gal
tai buvo skonio dalykas, gal pa
sireiske vadinamas ''parapinis
patriotizmas"?
Rlkomajame kambaryie Pa
krantis RADIO savo pazistama
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15
CHICAGOS
SAMBURIO SUEIGA

KOvO Is d., 16' val. (ne Is,
kaip pazymeta kvietimuose)
mazojoj Hollywood salej, 2421
w. 43 St., renkasi metine Tauti-
niq Korporaciju Samblrio Chi
cagoje sueiga. Bus Samburio
valdybOs veikimo apyskaita,
Samburio organu rinkimai ir KIT.
aktualus klausimai.
Visi Samburi0 nariai ragina-
mi dalyvauti.
SamblriO Valdyba
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15
) LAIKIAU PAMALDAS w
s T. A 7, I NJ A

ldomus staciatikiq dvisiskio
pasipasakOjimas. 60 puslapiu
Galima uzsisakyti Dirvoje, siun-
knygele. kama - so centu
Giant SOC paste zenklais, arba
$1.OO uz dvi
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-03-15

= kryzanowski. RED.
Montana farmer-stockman., 1951-08-01

August !. l95l-65
Evening star., 1951-04-08
Wonoen's Clubs
Three Members of United States Senate
Will Be Speakers at OAR Congress
By Frances Lide
Woman's Club Editor.

An evening devoted national defense will be high
light of the 60th Continental Congress of
Daughters the Revolution scheduled
Sunday and continue through April 90
The national defense rally will held
April IT, and will take the place Of the former president generals
Evening star., 1951-04-08
Colonial Wars
Group to Meet

The 18th annual meeting of the
National Society of the Daughters
of Colonial Wars will open at 1890
am. Friday. at the Mayfower
Hotel.
Mrs. Charpes Romaine Curtiss,
national president, will preside at
the business sessions which will
include reports of national officers
and chairmen as we'll as the re-
ports of State presidents.
An outstanding item on the
agenda will be discussion of the
society's national project for the
next year. The Frontier Nursing
Service was the project during the
past year. Additional business will
include a revision of bylaws.
Memorial services will be held
at noon Saturday, followed by a
luncheon.
The outstanding social event in
connection with the conference
will be the tea to be held from
4 to 6 pm. next Sunday in the
Chinese Room of the Mayf1ower
Hotel. National officers and State
presidents will receive the guests,
while national chairmen and vice
chairmen will take turns at the
tea table.
Reservations for the luncheon
and tea are being handled by
Mrs. Ryland c. Bryant. 1905
KanaWha street NV.
Evening star., 1951-04-08
Goucher Plans
To Be Discussed

DR.. Otto F. Kraushaar, presi-
dent of Goucher College, will
speak at a dinner meeting of
Goucher alumnae and parents in
the Washington area to be held
at Z pm. Thursday at Wardman
Park Hotel.
DR.. Kraushaar will discuss the
building program of the college
at the new campus in Towson, Md
Members of the committee
sponsoring the dinner include Dr.
Beatrice Aitchison. Mr.. and Mrs
Alan Barth, DR.. and Mrs. M. C
Dollman, DR.. and Mrs. Hugh l.
Dryden, DR.. Helen Dyer, Mr.. and
Mrs. Gilbert Hahn, Mr.. and Mrs
Joel Swope Kaufman. Miss
Marthajane Kennedy, Mr.. and
Mrs. Harry Wallace Blair. Mr.. and
Mrs. James Allan Councillor. jr.;
Maj. Gen. and Mrs. Laurence
Kuter and Rear Admiral and Mrs
Theodore C. conquest.
Evening star., 1951-04-08

reception which was abol1Shed by
q vote of the national board a
year ago.
The rally will feature addresses
by Senator Byrd. Democrat. of
Virginia, and the Rev. Edmund
A. Walsh, S. j.. vice president of
Georgetown University and regent
of the university's School of For
eign Service. Senator Byrd will
speak on United States Govern
ment and National Economy" and
Father Walsh will discuss Dangers
of World Communism"
American preparedness will be
emphasized at all of the sessions,
which will be held In ConStitu-
ton He'll.
Otter prominent speakers will
include Senator Taft, Republican.
of Ohio; Senator Martin, Repup-
lican, of Pennsylvania, and Attor-
ney General j. Howard McGrath.
Mr.. McGrath will address the
formal opening session the eve
ming of April 16, while the two
Senators will appear on the pre-
gram arranged for Wednesday
evening, April 18.
The congress-the first to be
held in the administration of Mrs
James B. Patton, president general
is expected to bring 5000 OF