Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1951-09-20

nlQ gruplQ, paftlJQ, VyflauSyDlQ
ir ju pasauleziuros siandie yra,
be abejones, bolsevizmas.
Be to, siu dienu socialistus
vercia ir socialine padetis kaika
daugiau apginti, negu "ju gran
dines.' Gyvenimo laisve, sukur-
tos gerybes, aisku, komunistu
diktaturos butu per trumpa lai-
ka nusluotos ir sunaikintos. 0
siandiena socialistu salininkai
jau nera toki proletarai ar be-
turciai kaip anksciau buvo SUI
prantama. Matome ellie valsty-
blu, kuriose net desimtmecius
socialistu partijos vienos, ar ko-
| alicijoje su kitomis partijomis
laikosi prie valdzios vairo. Jos
yra ivedusios kaikuriose walls
tybese ir neuzgincytinu pageri-
nimu, ypatingai dirbantiesiems.
Bet, atrodo, siandien socialis-
tai tuomi nemano tenkintis. Kon-
grese jie uzsibreze kaikuriu uz-
simojimu, kurie aiskiai skiria
socialistu dabartine politika nuo
ankstyvesnes. Trumpai suglau-
dus, jie ateityje noretu igyven-
dinti ellie siekiu: sutartinio from
to prizes kaire, daugiau valdzios
ir atsakomybes demokratinese
valstybese, glaudaus bendravi-
mo tarp siu valstybiu ir paga-
liau, nors CANA kukliai pasisa-
kant nuo marksistiniu teoriju
nusigrezimo. Tai tick viesai pa
skelbta vel atgijusio internacio-
nalo siekimu.
Taciau cia pat kyla klausi-
mas ar naujasis socialism, in
ternacionalas gales virsti tarp-
tautiniu veiksniu? BiciuliSkas
santykiavimas ir uzuojauta tarp
visu krastu socialistiniu partiiu
vyksta jau nuo pat ju atsiradi-
mo. Taciau konkretaus nieko is
ju nemateme. Taigi, reikia abe
joti, ar siu dienu socialistai yra
visose salyse vienodai uzsigrudi-
ne ir susiorganizave, kad jau
galetu atstovauti tarptautine
vienybe.
Su prasidejusia 19-tame simt-
metyje technikos ir ukio pazan-
ga buvo tiketa, kad socialiniQ
sluogsniu ir dirbanciuju klase
susilauke visur vienodo likimo.
Tada buvo manoma, kad darbi-
ninkas ir proletaras (tarp ju
jau ir tuomet buvo .daromas
skirtumas), visose salyse lygiai
negali isvengti atsiradusiu ne
geroviu ir uz savo buvi vienin-
gai turf kovoti. sitokio galvoji-
mo pasekoje ir atsirado Markso
mokslas, o kartu su juo ir buvo
padeti pagrindai tarptautines So
cialdemokratijos suvienodintam
veikimui. Veliau sio nusistatymo
ir veikimo metodus pasisavino
komunistai. Taciau ivykiai rie-
dejo ir j paties mokslo atsiradi-
ma nebuvo atkreiptas demesys.
Jeigu kaikuriuose krastuose dir
banciQju bukle pagerejo, tai dar
nebuvo socialistiniu partiju nuo-
pelnas arba ju vestos kovos ir
mestu sukiu pasisekimas. Daz-
niausia, tas pagerejimas dirban-
ciuju luomui issisprende atski-
rose valstybese nuo ju vidujines
santvarkos ir ekonominio su-
klestejimo.
Gal nereiketu daug irodineti,
kaip skirtinga siandien darbi-
ninkijos bukle svedijoje, Angli-
joje, Vokietijoje arba Rusijoje! !!
Tai yra krastai, kuriuose darbi-
ninku partijos ilga laika turejo
ir dabar turf sprendziamos ita-
kos j jq politini gyvenima. Ia
ciau, kaip matome, krasto gero-
We priklauso ne nuo vieno atsto-
vaujamo luomo. Cia tikriausia
nulemia visa tauta, o ne paskiri
luomai. Auganti gerove tokioie
svedijoje, visu priespauda So
vietu Rusijoje, skurdas sunai-
kintoje Vakaru Europoje, tai ir
yra lemiamas veiksnys lygiai
darbininkams. 1vpiai ir visienns