Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-03-31

Doporuceny adresdr n1aleho oznanovatele Telegram"
e a "kde naknpOvati!'
TRADICE
LOUISIANA.

|ti stat1 nema p~estrejsi a roman
ltictejsf historic neil Louisiana,
|lezfci ma Zalivu Mexickem, v
mfste, kde "Otec vod" = Mis-
sissippi = vleva Sc do more. Ac
tento stat ma 'hlubokem jihu"
nabyva stale vice ma vyznamu
pc STRANGE obchodn1 i prGmy-
slove, piece 81 jeste zachovava
RHINE tradice prvn1ch fran
couzskych a spanelskych osad-
Mkt.
Tato evropska kultura ne
projevuje Sc snad nikdy mar
kantneji nezli pTi nabozen-
skych oslavach a kazdorocnf
slavnosti Mardi-G ras pred "a
pocet1m p1stu. Karneval Cd
byva sc v hlavn1m meste Loui-
siany, v New Orleans a jeho
pocatky datuji sc z prvnfch de-
sitileti minuleho stoletf. Mesto
sc ma tuto oslavu pripravuje pc
cely rok, a nesetfi 1silim a ma
kladem, ably ucinilo z karneva-
lu oslavu v pravde okazalou a
pametihodnou. Hlavnl oslave
ma masopustnf dterek pTedcha-
ri .cely tyden radovanek, zacf-
najicich nocn1m prGvodem.
Nadherne ozdobene vozy pohy-
bujl Sc zvolna pc hlavn1, nej-
sirsf ulici = Canal Street =
vyjadTujfce svou 1pravou r1z-
ne namely. Oslavy vyvrcholu-
il ma masopustn1 1terek "pr1-
vodem krale", ktery toho dine
panuje mad karnevalem. Vetsi-
ma obyvatelG prihl1z1 radovan-
kan v maskarnich kostymech
a v maskach, ktere je nutno SCI
mouti pri zapadu slunce. Nasle-
duj1clho dine, ma popelecnl
stredu, zac1na pGst S odr1kava-
MIN a S modlitbami.
Obyvatele Louisiany zacho-
vavaji i jine starosvetske ira
dice, jake ma pr1klad zdobeni
hrobG ma Den vsech svatych,
1. litsopadu. Cinf tax jak ka-
tolfci, tax i protestant. Mestske
dradovny, banky a cetne OBJ
chody jsou toho dine aspon pc
nekolik hodin zavreny, ably je-
jich zamestnanci nell cas- zaj1-
ii ma hTbitov a ozdobiti hroby
svych drahych kvetinami. Y
predvecer zm1neneho dine, tedy
81. rijna, slavi sc Halloween
kdy cele rodiny ub1raji Sc ma
hrbitov, ably tam upravily hro-
by pro zitTejsf kvetinovou w
zdobu, pTi ktere Sc zvlastn1 O.
blibe test chrystantemy. Kolem
poledne hemzf Sc neworleanske
hrbitovy lidmi, z nichz mnozi
nelenuj1 81 profit nekolik hTbi-
tovI a prohlednouti 81 jejich
vyzdobu.
Jiny den. ktery slavi v New
Orleans hlavne katolici italske-
no pGvodu, je 10. bTezen, sva-
teho Josefa. S oslavou tohotc
dine zapocalo Sc pred davnym
casem ma Sicilii. We Spojenych
Statech nenf nikde slaven S vet
Sim nadsenlm nezli prave v
New Orleans, kde Americana
italskeho pGvodu plnf hned pc
ranu kostely, chodf ma obhlfd-
ku honosne upravenych oltaf6
Ike cti sv. Josefa pc domech
svych znamych, a vecer osla-
vujf tancem a radovankami.
Vsechny zabavy koncf vsak
pTesne o pdlnoci, ably Sc bylo
mozno vratiti k pokracovan1 v
postu a v odr1kan1.
Spoje, poutajfc1 Louisiana Ike
Staremu Svetu, jsou patrny i z
jinych znakG. TAX ma pf1klad
iiejf mfstnf oblastnf jednoty
jsou oznacovany jake "farno-
sti', a nikoli "okresy", jak je
tomu v ostatn1ch statech. Loui-
siansky zpGsob oznacenf zakla-
da Sc ma starem c1rkevnfm roz-
deleni. uzivanem spanely. Ia
Ike obcanske zakony statu "a
kladaii Sc ma spanelskych "a
konech a ma zakon1ku Napole-
onove, kdezto v jinych statech
poslouzilo Ia jejich zaklad an
glicke obecne pravo. Ma tisfce
obyvatel1 JIM Louisiany mlu-
wi vyhradne francouzsky. V te-
to cast statu jsou mile a mile
zatok, kde populace zije bud
ma lodlch nebo pTi vodn1m to-
ku, kde jediny zpsGob transport
|tace je pc lodi. We farnosti AGA
dii Iii potomci francouzskych
KanadanG. vypovezenych roku
1855 A~nglicany z Noveho Skot-
ska. Tito Tide mluv1 dnes zvla-
xL.<. .ZXoX<xo oo,, w %41X