Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
UMELECKE VYSTAVKY
Z MNOHA ZEMf.

pc OpOJenycn staten VyZna-
menalo Sc lonskeho roku velkou
rozmanitost1 vystavek, a media
Sc pravdepodobne zahanbiti v
tom ohledu ami letos.
Pomerne nejv1ce psalo sc o
vystavach obraz1 a soch, zap1j
cenych cizfmi vladami nebo
soukromymi sberateli re zahra-
nic1. Slo O sb1rky, representa-
j1ci umelecka dlla mnoha sta
lett a mnoha mistr1. V jinych
sbirkach byla dfla prvn1ch a.
merickych umelcG, nebo d1la
americkych umelc1 soudobych.
Ash pGltret1ho milionu lid1
prohledlo 81 We ctrnacti americ-
kych mestech sb1rku 202 obra-
III z berlfnskeho "Keiser Erie
drich Museum, zniceneho "a
valky bombami. Americka ar
mazda nasla tyto obrazy roku
1915 v nemeckych solnych do
lech a poslala je do 1schovy do
Spojenych Statd. Obrazy byly
zde pc prve vystaveny V bTeznu
1913 v Narodnf um6lecke gale
Ri We Washingtone, D. c.; do
dubna 1949 k~olovaly pax pc
rGznych americkych musefch,
ably ma konec byly vraceny do
Nemecka. Vstupne, vybrane
ma vystavkach We Spojenych
Statech, bylo poslano We forme
rGznych potTeb nuznym detem
v Nemecku.
Nemene cennou sb1rku ume-
leckych pokladd z kolekce
Habsburkd poslala do Spoje-
nych Statd vlada rakouska. Ia
to sb1rka byla vystavena v Ma
rodni umelecke galerii hlavn1-
no mesta v listopadu minuleho
roku, a pc diva mes1ce lakala
do galerie velke zastupy lid.
Koncem 1nora byla vystavova-
ma v New Yorku, a jej1mi dalsl-
mi zastavkami mali byti Chica-
go a San Francisco.
PGjcky z jinych zemi umoz-
nily v loni vystavovanl del trl
modernich mistr1 ma p1de No
veho Sveta.
PTedevsim slo o $50 obrazu
Vincenta van Gogh-a, vystavo-
vanych v Metropolitnfm museu
" New Yorku, a odeslanych pax
ma vystavu do Umeleckeho u
stavu v Chicago. Cast teto sb1r-
ky byla majetkem a~merickych
sberatel1, vetsina vsak byla
p1icena "a zahranicf. V 1noru
1949 uspoTadalo umelecke mu-
scum v Clevelande nejvets1 v
Americe kdy poradanou vystav-
ku Georges Braque-a. Ma W.
stave obrazn tohoto francouz-
skeho mal1fe, ktery je spolu S
Picasso povazovan "a zaklada-
tele kubismu, bylo celkem ia
ieho obraz1. Dfla svycarske-
no malfre, Pavla Klee, (zem-
releho roku 194O), byla VISTA
vovana v musefch ma zapadnlm
pobrezf. V umeleckem museu
v San Tranciscu tesla Sc VISTA
va ieho obraz1 vets1mu zajmu
verejnosti neil kterakoli lon
ska vystava n6ktereho jinehc
mal1re.
V umeleckem muesu V Ma
rylande bylo vystaveno 233 ru.
kopis1, datujlc1ch Sc z osmehc
az sedmnacteho stoleti; byla tt
nejobsahlejsf sbfrka sveho dru'
hu, ~spatTena kdy v Americe.
Mezi vystavkami, venovany'
mi vyhradne americkych mis-
trim, byly tTi We Whitney Mu'
scum v New Yorku, jednom 2
prvnich americkych muse1, O
chotnych vystavovati dila Iii
c1ch umelcu.
Starsf americke umen1 = u
meni americkych IndianG =
zdobilo lonskeho roku dive w
stavy. Umelecke museum
Portlande, v Oregonu, vystavo
valo 5000 pfedmet1 z doby
pTedhistorickych dnd az pc ma
Sc easy, vesmes dovedne vyrob
ky Indiand, zijfcfch ma zapad
MIN pobfezf Severnl Amerik!
= cd Alasky az pc severni Ka
lifornii. Umelecka pfedstavl
vost druzila Sc S obdivuhodno'
dovednostf v takovych vystavo
vanych pfemetech, jake byl:;
masky, Tehtacky, totemy, koste
ne udice a v~yslvane kozene pr
kryvky. Jinou ukazkou indl
anskeho zivota byla letnl VISTA
va v Tulse, v Oklahoma. Tho
mas Gilcrease, jehoz babick
byla severoamericka Indianks
20 prve dovolil vefejnosti shle'
nouti jeho soukromou sblrk
ITO obrazd americkych i evroI