Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-09
PREDOMINANT STRATEGIC
ZMATKU.
Robert P. Patterson, byvaly Sc
kretaf yalky a federaln1 soudce.

Robert z. Patterson, byvaly Sc
kretaf yalky a federaln1 soudce.
Toto jest .jeden re serie clan
XII o dulezitych strankach dnes-
nlho americkeho zivota, clan
XII, napsanych vynikajfc1mi A
mericany We spojitosti S akc1
"Dopisy z Ameriky".
Svobode hrozf dnes pc celem
sv6te nebezpec1 vybojneho i'm
perialismu. Nasili a terror jsou
Ieho hybnou silou. TT, kdoz ne
navidi svobodu, spolehajf pTi
snovanf svych piklu ma zmatek.
Strategic zmatku je tataz ia
ko Hitlerova. ienze taktika je
dnes subtilnejsf. Tato taktika
lie zalozena ma pTekrucovanf
takovych SLOW a vyrazG, jake
isou "demokracie", "m1rumi-
lovnost", "laska Ike svobode",
a to takovym zpGsobem, ably
znamenaly pravy opak toho, co
znamenaly az dousd; ma obvi-
novan1 druhe strany z agrese,
z valecneho stvacstvi a jinych
zlocinG proti lidskosti, KITE
rychzto skutkG sc obvinovatele
eami dopoustejl ma predst1ranf,
re jde o ochranu nejubozs1ch,
kdyz We skutecnosti jde o sna-
hu vnutiti svou Will vsem lidem
bezrozd1lne. Strategove zmat-
ku obracej1 Sc ma jednotlive
skupiny, snazfce Sc postvati
iednu proti druhe. Z1mysln6
zvelicuj1 podTadne veci, zatfm
co ty nejddlezit6jsf bud pre-
krucujl, nebo 1plne opom1jej1.
We svetle tohoto nebezpecf
IDA Sc tud1z zcela jasnym, re
ii, kdoz Sc kdysi staveli proti
nacismu a fasismu, must sc n.y.
nj postaviti prot komunismu.
BOZ prot komunismu nesm1
vsak byti pouze negativni, n.y.
brz i positivnf.
Marshalldv plan lie jedn1m z
nejdGlezitejslch prlkladd, jak
pos1liti svobodu zpGsobem klad-
nym. Plan je oznacovan "a
nejstedTejsf dar dejinach.
TakovVm vskutku i je, nell je-
ste nec1m vice. Je to proiev
vile svobodnych lid ochraniti
svou svobodu.
Nepropadame ilusfm, re by
Sc to dalo provost rychle. Sa-
mozvan1 diktatoTi Kremlu ne
upusti cd sve praktiky vyde-
racskeho zastrasovan1 slabochG
a bazlivcG. We valce nervd, ma
n1z trvaj1, zachovavaj1 sve u
tocnicke a provokativn1 chova-
nj. Mus1me proto byti pTipra-
veni ma caste Sc opakuj1c1 pO-
plach, pTi tom vsak muslme j
doufati a v6Titi. re move, sku-
tecne valce mGzeme zabraniti.
Dude to 1kol obt1zny. Je
mnohem snadn6ji tTfstiti Sc ma
skupiny, neil zGstati svorne
siednoceni. We vlastn1m zaj-
mu i v zajmu celeho sveta je
vsak nezbytne, abychom sled
noceni Install, a abychom v So
be v jinych posilnili vfru v "a
kladn1 %principy, jez vytvafeji
svobodu.
Nell bychom proto podporo-
vati pevne odhodlan1 nasi Via
DIV pomoci svobodnym narodum
zachovati 81 svobodu. Nell by
chom podporovati hnuti "a zbu-
dovan1 unie zapadn1ch demo
kraci1. Nell bychom staff "a
Atlantickym paktem, "a Pro
eramem evropsk6 obrody, "a
dodavkou vojenskych potTeb
pTatelskym a svobodnym naro-
dun, vystavenym pf1tomnosti
natlaku Sc strany cizlch dix
tatur.
Navrhujeme, ably tyto ellie
bvly pokud mono sledovany V
ramci pGosobnosti Spoienych
narodG; kde lie vsak cinnost
Spojenych narodn brzdena ne
BIO maTena konecnym a nero
zumnym vetem. nema Sc tim
DAFT tento narod odraditi.-
Musime vynaloziti veskere
1sili ma vyuzit1 zakona O bez-
domovc1ch CO nej1cinneji, ne
bot je zjevno, re "a stavaj1c1ch
okolnost1 mGze tento zakon
znamenati nejvetsf mas pf1spe-
vek idaalu prave demokracie.
Jsou otazky, v nichz Sc Anne
ricane rozchazeji. V tom, re
mas narod zGstane svobodnym
q Dude moci O techto otazkach
debatovati a rozhodovati, skry-
va Sc prave jadro demokracie.
Tsme ovsem vzdy pametlivi ne
dostatkG naseho demokraticke-
no systemu: jsme vsak soucas-
ne / odhodlani nedovoliti nasin