Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-02-03
Zakon o Genocidiu pred sena-
tenn Spojenych StatG.
Professor Raphael Lemkin:

CDR. Raphael Lemkin, byva-
" okresn1 navladnf a chvalne
znamy advokat z Polska, je n.y.
nj clenem pravnicke fakulty ma
universite Yale. Podnet k me-
zlnarodnimu projednan1 kon-
vence o genocidiu, dohody to,
ktera byla prijata Valnym shro-
mazdenlm Spojenych narod1 a
o jej1z ratifikaci Sc u r16znych
vlad jedna, vysel takrka W.
hradne prave Cd DIR. Lemkina.)
Senat Spojenjch Stat1 zacne
jiz zahy = snad liz We druhe
polovine ledna = pojednavati
o navrhovanem zakone, Poole
nehoz by zamerne hubenf ma
rodnostnich, nabozenskych ne
DO rasovych skupin We ktereko-
Ii zemi sveta bylo mezinarodn1m
zlocinem. Mezinarodnf kon-
vence (pakt) ma predejitf zlo-
GNU genocidia a ma jeho po-
trestanl byla pTijata v prosinci
1913 Valnym shromazdenfm
Spojenych narod1 v PaTfzi. Do
hoda byla prozatim podepsana
triactyryceti staty, ably se vsak
stala formalne zavaznou, je
tfeba. aby byla schvalena. Gill
ratifikovana nejmene dvaciti
staty. Kdyby il senat Spoje-
nych Statd bez dlouhych prGta-
hi schvalil, Tfdily by Sc jeho
pfikladem pravd6podobne i
dals1 zeme, take by Sc sv6tu
dostalo konecne zakona, jehoz
potreba je pocitovana jiz pc
stalet1.
Genocidium je v dohode de-
finovano jake niceni narodnost-
Mich, etnickvch, hasovych nebo
nabozenskych skupin takovym
zpdsobem, jake je prime wy
vrazdovan1 nebo pozvolne, or
ganisovane vyhlazovanf, k ia
kemu dochaz1 v koncentracn1ch
nebo V otrockych pracovnfch
taborech. Soucasne je genoci-
dunn uvadeno i jake kterykoli
Gin, porusui1ci kontinuitu naro-
da, rasy nebo nabozenske sku-
piny sterilisac1. rozlucovanim
rodin. kradezi d6ti.
Vetsina lidf vi. nebo 81 jest6
sama pamatuje, re vyvrazdeni
vice neil jednoho milionu Ar
mcneil "a prvn1 svetove valky
nenasledoval zadny trest. Wy
vrazden1, sesti miilon1 zidG, Vi
CO neil tTi milion1 Polak1, te-
m6f vsech evropskych cikan6
a nescetnych SrbG, ChorvatG,
Slovinc6, Cech6. SolvakG, Ru-
sH. UkrajincI. LotysG, LitvanG,
Estoncd a Rekd "a posledni sve-
+ove valky bvlo vsak potrestano
soudem Norymberku, ktery
vsak s~oucasne prohlasil, re ty-
% ciny isou trestne proto, re
byly spachany We s%pojitosti S
veden1m valky a "a valky. Kdy-
by byly pachany v dobe mfru,
pax by byly mezinarodne le-
galn1.
Toto zdGraznuje potrebu ia
kOvahO Notwithstanding ZakOna.
iako je Zakon n~avrhovany pax
tenn prot genocidiu.
Poole tohoto paktu byl by
zlocin proti genocidiu trestny V
kazdem pTfpad6. at uz by sc
i'm provinil soukromnfk, tired
mix, zastavajicf veTejne mfsto,
nebo Glen vlady. Provinilci by
10 by znemozneno, ably hledal
1tociste kdekoli "a hranicemi,
nebot by nebyl povazovan "a
provinilce politickeho, nybrz
"a prosteho zlocince, o iehoz
vydanf je mono pozadati.
Kazda zeme. ktera pakt
schvalf. zarucuje sc zavesti
zvlastni zakony prot genocidiu,
ustanoviti 1cinne frosty a 20
trestati vinnfky u domaclch
soudG. A kdybv tax neucinila ?
PAX zadna zeme, ktera konven-
ci podepsala, ma moznost pod
niknouti jeden re dvou zakro-
XII: bud mGze sporty pflpad
pTedloziti existujicimu Sveto-
vemu soudu Haagu. nebo no
niue pTedloziti kazdemu orga-
nu Spojenych narodd.
Ia paktem O genocidiu stojl
verejne mfnenf slime moralniho
razu. Katolicky casopis came
rican, neochveiny pffvrzenec
paktu, psal 1. Tfjna 1919 We
SVEN 1vodn1ku toto: "Jedine
mezinarodni zakon NIUE rOz-
hodovati O mezinarodn1m zlo-
GNU" protestant Federal
Council of Churches of Christ