Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-03-24

VoOA OOOO
KEN do sveho stopadesateho
roku trvanl. Ia tohoto p1ldru-
heho stoleti stala Sc dGlezitou
narodnl instituci, slouzfcf kaz-
demu, KIDD projevf zajem O u
schovane nj svazky. Jejf
prednf funkcf z1stava ovsem
sluzba clen1m kongresu.
Kongres uznal potfebu zTi-
zenl takoveto knihovny v dobe,
kdyz Sc mel stehovati z Fila
delfie do trvaleho sfdla vlady
We Washingtone. Prijal proto
tehdy zakon, zplnomocnujfc1
vydan1 $4,000 "na zakoupeni
takovych knih, kter6 by byly
nutne pro kongres We meste
Westinghouse, a stanovfcf, re
"knihy budou ulozeny v pTf-
hodnem byte v Kapitolu 49,"
K tOmutO rOZhodnuti doSlo ro-
ku 1900.
Roku 1914 bylo v knihovne
vice neil tfi tisfce knih, kter6
vsak byly "a. srpna tehoz roku
dplne zniceny pozarem pri brit
ske invasi Washingtonu. P1-
vodnl sblrka byla vsak vice ne
Iii nahrazena, kdyz kongres
koupil soukromou knihovnu
Tomase Jeffersona. Roku 1851
dive tretiny teto kolekce opetne
lehly popelem, zbfvajfcf treti-
ma je vsak cennou castf sb1rky
dneSn1.
Pf1tomna kongresnf knihov-
ma pozGstava z vice nezli osmi
a pul milionG knih a brozur, z
vice neil jedenacti milion1 ru-
kopis1, skoro re dvou milionG
map a obrazG, skoro re dvou
milionG svazkG not. Krone to-
no jsou v nj ulozeny gramofo-
move desky, noviny, rytiny, XII
nematograficke filmy, mikro-
filmy a nescetne jine pred
mety.
V knihovne jsou ulozeny ru-
kopisy vetsiny americkych pre-
sidentG, poc1naje Washington
mem a konce Coolidgem, a ru-
kopisy cetnych statnfk1 a poll
ticky vynikai1cfch osob, cd PRIV
n1ho sekretaTe pokladu Alexan-
dra Hamiltona pc liberalniho
republikanskeho senatora z Ne
brasky George w. Norrise. Kni-
hovna hostf nejv6tsf svetovou
sb1ku knih o aeronautice. Lepsi
c1nskou sbfrku nalezneme jedi
ne ma Dalnem Vychode; podob-
ne je tomu i pTfpade sblrky
ruskych knih a casopisG. kterou
niue predciti jedine Sovetske
Rusko.
Cd roku 1897, kdy Sc kni-
hovna prestehovala z Kapitolu
do vlastnf honosne budovy, writ
eta ieji sb1rka primo zavratne.
Pf1stavek Ike knihovne byl do
staven roku 1889. Hlavnf bu-
dova a pTfstavek mali pTibliz-
ne SO akrG knihovniho presto
I'll. $50 mil ocelovych polic,. 20
c1taren. 225 studoven pro- lidi,
zabyvajfcf Sc vyzkumy v ma
rOdn1m zajmu a cetne jine mist
nosti pro pohodlf navstevnik6
4 ctnnaTH.
Knihovna must obstarati yes
kerry informacnf material, O
kterv il SENATOR a kongresnfci
V ramci svych zakonodarnych
novinnostf pozadaj1. K rozs1-
%en1 kongresnf knihovny ma
knihovnu narodnf doslo Sc svo-
lenlm kongresu. take dnes
NIUE cerpati informace z kni-
hovnfho materialu kazdy oby-
vatel i n%avstevnfk Washingto-
nu bez formalnfho pTedstaven1
nebo vykazanf sc legitimac1.
Dokonce i Tide, kteTf nejsou
brave v hlavnim meste Spoie-
nych Staff, mohou cerpati z te-
to studnice vedomost1. Nenl-li
nektera kniha zadne line kni-
how're krone v knihovne kon-
gresnf. a mGze-li il tato ma cas-
postradati, pax 81 NIUE pro-
stfednictvfm kterekoli mistn1 We
refine knihovny vypdjciti kazdV
obcan, ktery ma O nj vazny "a
lem. Knihovna ie tez "a mir
ny poplatek ochotna ofotogra-
fovati knihy, rukopisy. noviny,
mapy. rytiny a line predmetv
re sve sbfrky. Knihovna pfi-
pravuje tez podrobne seznamy
knih, pojednavaifcfch o rdz-
INCH vecech. Snad nejdGlezi-
tejsl DO teto STRANGE .ie eli
hrary's Union Catalogue, IVA
dejfcf ulozenf v6deckych knih
90 celVch Spojenych Statech a
/ v nekterych zahranicnlch knl-
hovnach. Kongresn1 knihovna
uo-IE1y1o x o1-oooonx,% 1So%Eu