Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-23
STATECNA JENA.

va IL
nese. dine 3. zaTf 1913, nasilny
bolsevlcky rezim zahajil prona-
sledovan1 nekomunistd6, kteff
jake vern1 vyznavaci Masary-
kovych a Benesovych idealG
humanitnl .demokracie nepro-
Jevili souhlas s pocfnanfm ko-
munistick6 vlady. Komunistic-
KY rezim v Ceskoslovensku sc
vydal ma cestu teroru a brutal
niho nasili. Zacalo to zatyka-
MIN ucastnlku Vsesokolskeho
sletu v roce 1913 k Will PROBE
yum protisG ottwaldovu rezimu.
Jlz ma podzim v roce 1913
byly v nas1 stare vlasti zorgani-
sovany prvni vetSi procesy pro-
Il demokratum a nekomunist6m
a vyneseny rozsudky smrti. Pc
poprave studenta Choce a "a
dy dalsich ~vlastencd prisly ma
radu procesy prot vojenskym
osobam a popraven jeden z nej-
zaslouzilejsfch csl. generald v
boji prot nacistick6mu Nemec-
ku general Pika. Cd te dolby
bylo v Ceskoslovensku vynese-
no, temef ma sto rozsudkd smrti
Ia ruce nynejsfho presidenta
Ceskoslovensk6 republiky Kle-
menta Gottw9lda jsou potrfsne-
ny krvl temeT pdl stovky zivotd
ceskoslovenskych vIastenc1 a
demokratG. K tomu nutno pTi-
clsti znacny pocet obetf zastfe-
lenych Cechoslovakd, kterf pa
dli ma hranic1ch pfi pokusu O
dtek do exilu a cetn6 obeti, KITE
re byly umuceny komunistic-
kou policii We vezenich a v kon-
centracn1ch taborech.
zadny z pTedchazejicich pro-
cesu prot ceskoslovenskym Via
stencum, ktere az dosud posta-
vii komunisticky rezim pred
tax zvane statnf soudy nezp1-
sobil tolik zajmu a rozruchu We
vlasti i v cizine, jake prav6
skonceny process prot skupin6
Ii osob, ktery je oznacovan "a
process prot DIR. Horakove a
spoil. V dobe Cd 81. kvetna do
8. cervna t. r. staly pred stat
MIN soudem Praze ma Pan
kraci osoby, ktere komunistic-
KY rezim obvinil re zlocinu We
lezrady a vyzvedacstv1. Mezi
13 odsouzenymi ~vlastenci male
ZANE jm6na nejprednejsfch a
Observation-Disclosures politik11, KITE
II cely svGj zivot dali do sluzeb
naroda. Jmena, jake DIR. Ho-
rakova, Franna Zemfnova, Vol
tech Dundr, prof. I'd. Peska a
DIR. Jiff Heida jsou stejn6 dobTe
znama a test Sc znachym SYM
patti mezi krajany We Spoi. Sta
tech, jake vsude jinde, kde ziji
Cesi a Slovaci. Celia polovina
z obzalovanych trpela posled-
nj valku nacistickych koncen-
tracnich taborech a v zalaTfch.
O jejich upTfmne lasce k vlasti
nemdze byti nejmensi pochyb-
nosti.
Pr soudn1m p~felfcenf Sc Iii
stilo, re obzalovani csl. vlasten-
ci neusilovali We sve illegalni
cinnosti O mic .iineho, nez ably Sc
naSe vlast stala vernon odkazu
Masarykovu, ably byla nezavis-
lynn staten Sc vsemi zasadami
demokratickych svobod. Usilo-
vail o demokracii, jakou pred
stavujf dnes Spojene Staty seve-
roamericke a jakou zajistuje
narodGm Charta Spojenych ma
rodG.
Hrdinkou procesu Sc stala
zena, 48leta DIR. Horakova, by
vala poslankyne a clenka "a
hranicne : politick6ho vyboru
csl. parlamentu do komunistic-
keno puce v 1noru 1913. Pc vi
ce iak pGlrocn1m v6zenf, pc sta
lych vyslesfch komunistickou
policif a pres vsechny vyhr1z-
ky, re j ceka sibenice, odmltla
pTijmouti obhaice. Ucinila tax
u vedomf, re 1kolem takovych
obhajcG v komunistickem soud-
nictv1 je pTemluviti obzalovane
obeti k "doznanf viny",.k pro-
ievenf lftosti mad zazalovanymi
ciny a donutit obzalovane k w
poved1m die pTanf aranzer1 ia
kovych proces1. Kdo mel MOI
most sledovati process prot DIR.
Horakove a spoil. z poslechu
prazskeho rozhlasu, seznal, re
komunistGm neSlo vGbec o ne
iakou spravedlnost, nybrz W.
luene o propaganda.
V podsate to byly ctyfi clle,
ktere sledovali komuniste tlmto
procesem. Jednalo Sc jim o to,
ably krutymi frosty byla zastra-
sena oposice proti komunistlc-
kemu rezimu, ktera pres vse-