Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-18
L Al S K Al

lie paste patarnavimu sumazlnama, sutmplnant tu pa
tarnavmu vaandas. Net mijoniniu miestu centrinuo-
pastuose nusistebejmu r geroku nusivylimu ten
ka patrt kad visi langea zada uzsidary valanda pc
pietu aisku isnesiojmas tap pat zadamas sumazint
Xxi vieno karto per diena sskyrus pacius didzuu mics
tu velso cenrus kur zada paikti isnesoma du karus
per diena vetoj dabartiniu triju...
ka tai reskia? Kokos u susiaurinimu priezastys? Ar
gi is tikruju Amerkoe pastas nega issiversti kaip
grdme is paste vadovu?
Pastas yra venas is cvilizacijos reiskiniu r zynia
dalimi, dide]s tos civizacos takinnkas Amerka yra
garsi vsame pasauyjebene didziausa cvizacijos pa
zanga. Tode ypatingai kesta yra girdeti r au prak
tiska patrti kad niljoninuose mestuose laisku sne
siojmas r paste staigu darbas susiaurinamas labau
negu kitu krastu mazuose provincijos miesteiuose.
Net Lietuvoje apskrciu miestuose pagrindiniai pas
to patanavmo reikala buvo atliekami be pertraukos
r diena r nak r laskai au buvo isnesiojami du kar
tus per dena Voketioje, kara praaimeusoje ir nuga
letou okupuotoe salyje, jau sianden 10 20 tukstan
ciu gyvenoju mesteiuose laskai sinesioam net iris
kartus per diena gaingoji r turtingoji Amerika
nessigal net lgsolno ygio isaikyti ir paste patar
navima net didziuosiuose centruose rengias sumaznt
ligi gilios provincijos uzkampio lygio...
Nenuostabu, kad Senate komisia vienu basu sillo
pasipriesnti tam sumaznimui ir eskot kitty priemoniu
santupoms Ar Senatui pavyks laiku sustabdyt numa-
tytus susiaurinimus, siandien dar negalma pasakyt
Bet kur g yra to neissvertmo prezastis? Argi Ame-
rkoje per mazai laisku raso? Ar paste mokests per
pgus? Al yra kokiu klaidu paste ukiname susitvar-
kyme?
| tuos klausimus gall tik zinovai atsakyti. Bet ir
pasalniam stebetoju klinta aki stai koks dalykas
Amerikoje pastas yra atskiras nuo elefono ir tele
grafo sisemos, Europoe pastas teegrafas ir teefo
yra paprastai venose rankose
Amerikoje tik pastas yra valstybes rankose, te-
legrafas r teefonas yra tvarkomas If naudoamas pr
vacu bendroviu Europoje tas visas iris sakas Waldo
valstybes.
Amerkoje telegrafas ir telefonas atrodo duoda
pelno - ktaip prvacos bendroves kratytusi to verso
Tx pastas nusiskundzia kad o dabas nuosolngas kad
jam Wis rekia priedu vasybes lido r kad tu priedu
dar per nlaza, todel js turs susisaurinti .
Ar tai reiskia kad privacios bendroves moka geriau
tvarkyt reikalus negu vastybes tarnautoja? zinoma
daugeliu atveju krai taip r yra Bet eigu prvacios
bendroves mela TELEGRAPH ir teefono bizni vi
sal neskesna pasta tai ca tur but yra dar ir kas XII
ia. Kur yra peno - ten privatus kapalas cumpa sau
kasn, klr pelno nera - tue valstybe tesiznie
Jeigu Europos krastuose paste patarnavimai ne tik
nesaurinam bet dar peciam, tai tas rodo jog sujung-
tos suszinojimo sakos tick ssverea kad gama ia da
ryt KAHN jei Amerikoe tos trys sakos irgi buu s,
jungtos viena uk - nebutu irgi geriau?
Zinoma, vien tokia mntis daugelu cia primns naco-
nalzaciia, drauge tue ir socalzma ar net konu-
nizma Europos daugelyje krastu toki vieso patar-
navimo dalyka net vsai nera buve prvataus kapitao
rankose dar nuo tQ alkQ kal ape soclazma, ypac ko
munizma nlaza kas tebuvo girdeta =.
Privat iniciatyva yra puikus dalykas, bet j turi
egostinu pankimu Yra vietu, kur tie prvacios inca-
tyvos palnkimai tur butt bent kick sulakyti tur butt
priverst skaityts vsuotnias reikalas r items Vi
suotniems reikalams nusileist
Sis aisku isnesojimo r paste patarnaymo menkinimas
duoda progos pagalvot apie veina pagrndinu klau-
simu ape ukinio liberazmo ribas. Ar nerbotas Ii
berazmas kur daugelis dar tap uoliai gina, kartais
daugian pagelbetu suute ir yeliau griezta dkta-
turai sigale, negu protingas, gyyenmo aplinkybe
mis- suderntas valstybes ksmasis ukniu reikalu tvar
kyma?
situ kausimu negalima issprest aklai isikibus tik
slstngdintas beraizmo socalizmo ar kitokias teo-