Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-07-14
MINULA ScfTANf LIDU.

poSIupny VzfuSt SpOJenych Sta
tn a vynikaj1 mnohe stranky
nasich pocatecnfch d6jin jakoz
to samostatneho naroda.
V prvn1m scftani lidu roku
1870 jevime Sc jake narod mia.
dych lidf, nebo aspon mladycf
belochG, jejichz prdm6rny veA
nebyl ami 16 let. Vek belosek,
cernochG a Indian1 obou pohla-
vi tehdy zaznamenan nebyl
Podrobnejs1 zprava z r. 1880
uvadf prdmerny vek vsech O.
byvatel1 jake 1877 let, a jeden-
advaciti let dosahuje tento pr16-
mer teprve pri scitani roku
1880. Do roku 1910 stoupl ten
to primer ma 29 let, a pri le-
tosnlm scftanf pfekrocf nepo-
chybne tTicftku. o toto stou-
PAM zaslouzilo Sc veTejne zdra-
votnictvl, ktere umoznuje H.
dem dozfti Sc vyssfho veku, cas-
tecne ma ma tom podfl i pomer-
ne mens1 populace det1.
Soups zaznamenava i RUNE
zmeny zemedelskych, OBJ
chodnlch a prGmyslovych po-
m6rech zeme. Kdyz Sc presi-
dent Washington poprve obra-
eel Ike kongresu, mel ma sobe
oblek z latky, utkane v Hart
fordu, v Connecticut. Tento
oblek byl svedectvfm noveho
odvetv1 pr1myslu ma pGde No
veho sveta. We SVEN tehdej-
sim proslovu nabadal prvnf
president kongres. ably podpo-
roval domacf prGmysl, nebot
mlada republika S prave naby-
tou samostatnostl musela 81 hos
podarske samostatnosti teprve
vydobyti. Prvn1 sekretaT po-
kladu, Alexander Hamilton, po-
f1dil prvnl pfehled pc t6to
STRANGE, a jeho zprava byla
pfedchGdcem prvniho censusu
vyrobnlho, poffzeneho roku
1910.
Pocatkem devatenacteho sto-
lett byla vetsina latek, uziva-
nych We Spojenych Statech, pro-
duktem domacnostf. TAX ma
pr1klad Maine produkovala 800
900 yard1 vlnene latky, z n1z
lemon diva tiSfce vardf1 hVlv Ut
kany v tovarnach. Ostatne i
tehdejsi tovarny byly vlastne
jenom male dilny S n6kolika
tkalci. V nasledujlcfch sto le-
tech ucinil vsak tento prGmysl
ohromny pokrok, vyroba pre-
stehovala Sc z domov6 a z d.
len do stale vzr6stajlc1ch tova-
ren S modernejslmi stroll as
metodami, ktere umoznovaly
masovou produkci.
z df1vejsfch sc1tanf lidu uci-
mime 81 dobrou pTedstavu O pre-
sum- populace. Nejprve slo Q
stehovani S vychodn1ho pobTe-
II do vnitrozemf. Roku 1870
Nv dobe prvnfho scftan1, je hra-
nice obydleneho 1zemf "a Apa-
lacskymi horami. Pc roce 1880
nemluvf sc vsak jiz We zprave G
nejake hranici, nebot dochazi
k pTesunu populace ma zapad,
k presunu, ktery neni skoncen
ieste ami dnes. Pr kazdem sci
tani posunuje Sc tezisko popu-
lace dale ma zapad; roku 1910
bylo v Indiane. a roku 1850 bu-
de pravdepodobne kdesi "a re-
kou Wabash, v Illinois. Jiny
presun jew sc We stehovan1 A
merchant z venkova do NEST
Roku 1890 bylo We Spojenycf
Statech pouze "a NEST S popu-
lacf pres $500. Toho roku Ii.
10 ma venkove skoro 95 procent
Americana. Roku 1910 kleslC
toto procento ma 43.
Ackoli prvni soups lidu by
We Spojenych Statech porter
roku 1890, nebyl to prvnf sou.
pis ma pevnine Severnf Ameri
ky. Jiz roku 1876 nar1dil Spa
nelsky kral Flip ii. soupis oby
vateld v Novem Spanelsku, jed
nom z jeho kolonialnlch majet
XII ma p1de Noveho sveta. No
We spanelsko zahrnovalo pr
blizne 1zemf, tvof1c1 dnesn
Mexiko a nase jihczapadnf sta
ty. Tehdejs1mi sc1tateli byl
Indiani, kteff mnohdy neumel
ami slova spanelsky, a kter1 pr
rozene nemeli valne pfedstav!
O tom, jak Sc takove statn1 sci
tanf lidu porizuje. Mnozi
mich vypomahali 81 pr udavan
jmen obcf q. produktd, jez V n
byly vyrabeny, nakresy. Jejicl
barevne a prekrasne provede
ne zpravy jsou dnes castf dra
hocenne Garciovy sb1rky ruko
pisn Latinske Ameriky ma Uni