davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Burmska vlada ziskala v boji
s povstalci znacnych uspechIG.

Rangoon, Burma. = JeSte
pred rOkem musela burmska
vlada vesti v6sti soucasne BOZ
proti dewitt rdznym povstalec-
kym skupinam. Tehda dial mi
nistersky pfedseda Thakin NJ,
ktery je poboznym buhdistou
pf1kaz, ably bylo zahajeno pro-
pagacn1 tazen1 pod heslem
"M1r "a rok."
Bylo moe malo lidf, kterf
tenkrate cht6li veTit, re bv mo-
hi nit NJ S touto Rampant ne
jaky dspech, avSak situace Sc
cd teto dolby V Burme zlepsila
vice, nez i tt nejvernejs1 stou-
pencil Nua ocekavali.
Hlavn1m dspechem burmsk6
vlady jake jednak znicenf hlav-
mich sill bojoveho kmene Kare-
mu V Toungoo a porazka ko-
munisticke skupiny "Bfla vlaj-
ka" V Prone. Oba tyto tezce
opevnene body paddy do ru-
kou vladn1ch vojsk.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Venezuela prijala JIG $4,000
beZencHI z Evropy.

Caracas, Venezuela. = Be-
hem posledn1ch let prijala re-
publika Venezuela ma 10000
evropskyh bezencG a z jihoa-
merickych republik a Argent
ny. Prihl1z1-li Sc k tomu, re
Venezuela ma jen asi ctyTi a
pGl milionu obyvatel, je to W.
kon jiste velmi slusny.
Mezinarodni bezeneckou or
ganisacf bylo do Venezuely do
praveno 1000 lid a pTistf IT,
den zde zakotvi lode, ktere pTi-
vezou 1900 dalsich Evropanu.
Mimo to pomohly venezuelske
pristehovalecke drady dalsfm
tis1cum lidem z Francie, Italie
a spanelska k pTistehovani.
Proudly pristehovalcG ovsem
znacne pozmenuj1 slozeni oby-
vatelstva. Nyni ma jiz kazde
mesto itaskou hol1rnu a restau-
raci a v kazdem meste jsou "a
mestnani jake c1sn1ci Tide, KITE
RI mluvf nekolik reel. V San
Christobal mali ruskeho foto-
grafa a Merica Ease mali rus
keno Teznfka.
Pobl1ze mesta Tulenu byla
vystehovalcGm dana k disposici
rozlehla lana pGdy, kdyz byla
nejdfive zhruba pripravena
vladimir bulldozerry. Italsti,
ukrajinst1 a balticti zemedelci
mali pfllezitost Sc uplatnit v
zhavem podneb1 Venezuely.
Ma zvyseni zemedelske vyro-
by ma ovsem venezuelska Via
da zajem co n~ejvetsi proto, re
zemedelske vyrobky byly nyni
pfevazne dovazeny re Spoje-
nych StatG, coz ovsem znacne
prispelo ku zvyseni ~zivotnich
nakladG.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Uranova loziska byla objevena
" Michiganu.

Lansing, Mich. - V hornl
cast michiganskeho poloostro-
va bylo nynf objeveno druhe 10
zzisko uranu, zakladni to suro-
why pro vyrobu atomove ener-
gle. Statni geolog C. E. Eddy
prohlasil( {, re navrhne konser-
vacnimu vyboru We state Michi-
gan, ably bylo udeleno kutac1
pravo ma 3 leta T. D. Ishamovi
q J. E. Leitchovi ma 4 poZemky,
vzdy rozloze 40 akrG We stat
MIN lese u Teky Sturgeon.
Eddy dale fekl, re nalezy u
ranu byly podrobne prozkou-
many a bylo zjisteno, re ura-
novy obsah je takovy, re by Sc
dolovan1 vyplacelo.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Paseraci nylonek shodili svGi.
naklad " horach. DC.

Widen, Rakousko. = Diva
svycarstf paseraci dopravovali
letadlem do Rakouska velky
naklad nylonovych puncoch,
zbavili Sc vsak sveho kontra-
bandu, kdyz Sc jim dostalo he
liografem varovan1. re je ceka-
il ma letisti v Inspruku nepfi-
jemnosti.
Kdyz pax letadlo v Inspru-
ku pTistalo, nenasli celni tired
nfci v letadle niceho, co by Sc
dalo pozastavit. Nylonky by
ly vsak pozdeji %nalezeny a svy-
carGm bylo docasne zabrano
letadlo a budou postaveni pred
soud pro porusenf celnych a ji-
nych predpisG. Hodnota nylo-
mex je udavana ma $4,000.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Americka smlouva s Rakous-
KEN prave podepsana.

Washington, D. C. - Anne
ricky ministr zahranici Dean
Acheson p%odepsal dohodu me-
ri Spojenymi Staty a Rakous-
KEN. Dohoda stanovi podrob-
nosti vychovneho vymenneho
programu mezi obema cement.
Ministr Acheson vyslovil made
il, re tato dohoda umoznf jeste
vetsinu poctu Rakusan6 a A
mericanu, ably Sc pomoci stu
dia v techto zemfch lepe wa
jennie poZnali a tax ziskali lep-
81 porozumenf pro problemy
druheho naroda. Tim mohou
prispet k tradicnimu pratelstvf,
jez spojuje oba narody.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16

Krasne pohlednice S milymi
nam pozdravy zaslali z Miami
Beach, Fla, p1. FL. Schim1nek
a pi. T. Kastner, re st. Peters
burg, Fla, pf. Bozena Pafizek,
re st. Augustine, Fla, pf. An
della Peleska, z Town Hill Noun
tain a Hagerstown p. a pl.
Vasja a Nadia Karpenkovi a
syn Igor.
Vsem krajankam a kraja-
MIN "a opravdu mile vzpom1n-
XIV dekuje "a redakci "Tele-
grafu' A. Cihlar
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16

" nedeli, dine 9. cervence
Observation-Disclosures Civic
Association a jejf zenska Cd
bocka pofadajf Vylet ma Cva-
chGv SOr.
V nedeli, 80. cervence I.
Cesky Dem. Klub Z. wardy po-
Tada Vylet ma CvachIv Sor.
= Karnival Osady sv. Va
clava cd 18. do 26. srpna.
= 8. a 9. zarf = SokOlsky
Bazaar ma pozemku a v Ceske
Skole Aug. HeTmana.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Nemecti sportovci unikli
ma zapad.

Berlin. - Dive nemecka foot
balova muzstva a dive veslaf-
ska muzstva z vychodnf zony
unikla do zapadnlho Berlina
do exilu. Jedno z techto muz-
stew pfijelo z Drazdan. Techto
II sportovcG prijelo do zapad-
n1ho Berl1na i Sc svymi man.
zelkami. Sportovci prohlasili,
re sc nemohli sm1rit S komuni-
sac1 .sportu sovetske zone, kde
byli nuceni pfijmout sponsor
stvi znarodonen6ho prdmyslu.
Stejne od1vodneni sveho 1teku
ma zapad podali take nemectl
veslafi.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Zahajeni Hudebnich Koncertu
zapocne tuto nedsli, Is. cervna
" Patterson Parku.

ZahaJen1 Hudebn1ch kOncertu
zapocne tuto nedeli, 10. cervna
v Patterson Parku.
Oblibeny mlady kapeln1k p.
William Sebastian Hart, ktery
diriguje Municipalni Koncert-
nj Kapelu els. 1. zahaji letosnl
sezonu koncertd hudebnim
pavilonu Patterson Parku jlz
tuto nedeli, 10. cervna We 3 hod.
odpoledne. Tato hudba Dude
koncertovati Patterson Parku
kazdou nedeli.
Program:
Baltimore, Our Baltimore
National School Band Assn.
March
The Beautiful Galathea =
Overture
Al Fresco
Community Singing
Hungarian Fantasy
Semper Fidelis - March
South Pacific Selections
Gold q Silver Waltz
Community Singing
NOla
Victor Herbert Favorites
Introduction to Act III.
Lohengrin
The Star Spangled Banner
- Parkovnf Koncertn1 Ka-
pela els. 1. pod taktovkou O.
svedceneho dirigenta p. Geral-
da Eyth, zapocne koncerty v
Patterson Parku We stfedu, FL.
cervna a pax kazdou stfedu az
do ukoncenf sezony. Zacatek
V 8 hodin veder.
Program:
Baltimore, Our Baltimore
Invercargill = March
Barber of Seville Overture
Peer Gynnt Suite = Morning
& In The Hill of The
Mountain King
Community Singing
Pictures of An Exhibition -
The Great Gates of Kiev
The Man [ Love
Storm King = March
Cole Porter Songs - Selections
Revere
Community Singing
American Salute
I'll See You Again
Manhattan Beach - March
The Star Spangled Banner
Vyzyvame nase krajany by
tyto koncerty navstevovali ia
ko l6ta pTedesla. Koncerty jsou
krasne a program umelecky.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Sovetsti letci " CSR ovladajf
cele csI. letectyo.

Praha. = Ceskoslovenske le-
tectvo, zesllene v posledni dobe
o vice nez 200 sovetskych bonn
barderu, je nyni spravovano
sovetskym personalem V poctu
asi 1900 osob. Sovetstf "speci-
aliste" dostavaji krone obvy-
kleho platu zvlastnj "polnf prf-
davek" prostTednictv1m csl. mi
nisterstva narodni obrany. FCI
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Cinsti komuniste pry vydaji
novou menu.

Hong Kong, Gina. = Peking-
ska komunisticka vlada uvazu-
je O vydani move meny, ably po-
stavila C1nu do sovety zfizene-
no rubloveho bloku, Poole
mistnich financn1ch ZdroJu.
Jak tytez zdroje hlas1, plan
predpoklada prijet1 zlateho
standardu a stanoven1 ceny fla
ia ma $35 "a unci. Komuniste
Sc zaroven pokusf pfimeti shro.
mazdovatele zlata, ably dali
sva poklady Wade k disposlcl.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
mex s pozemkem O 400 akrech.

mex S pozemkem O 400 akrech.
"Pestovali jsme kukufici, BRAN
bory a zeleninu vseho druhu.
Take jsme NELL dobytek i dru-
be-. CO nam hospodafstv1 po-
skytovalo, dovazel jsem kazde-
no tehodne ma trh do Washing
tonu, asi 7 anglickych mil VIDA
leneho. TAX hospodafili jsme
asi dive leta. Byl to zivot kid
ny, idylicky. Ale i toho "a ne
dlouho jsem Sc nabazil."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
POhreb.

- II. cervna zemTela vdo-
va p1. Carolina V. Manning,
1924 E. Monument St., We STAFF
70 let. Narodila sc V Baltimore.
PohTeb konal Sc IA. cervna
re SchimGnkova PohT. Domu
do kostela sv. Vaclava a odtud
ma Baltimore Cemetery.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Snahy ~francouzskych
kanad'anH.

Tisk KanadanG francouzske-
no p1vodu jakoz jedna skupi-
ma ktera 81 Tfka The Native
Sons of Canada (Kanadsti ro-
daci) Sc domahaj1 toho, ably by
10 upusteno cd dosavadni ira
dice, jmenovan1 Anglicana ge-
neralnim guvernerem Kanady.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
8 delegate CLIO Dude $ AFL
vyjdenavati o spojeni.

New York. - Jak rekl pre-
sident CIO Philip Murray, byl
CLIO jmenovan osmiclenny W.
Dor, ktery ma v blizke budouc-
nosti zahajit jednanf S AFL o
pripadnem spojen1.
Predmetem techto porad ma
il byt zdejsf politicke a zahra-
nicni veci, hospodarska situace
a pfripadny spolecny postup pfi
nastavajic1ch volbach
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Macarthur zakrocil proti II
rudvm novinarHGm.

Toxic. = General MacAr-
thur zakazal vykonanf vsech
verejnych funkc1 II komunis-
tickym novinafGm "a to, re V
japonskych komunistickych no
vinach vyb1zeli k generalnl
stavce, jake odvet6 "a potres-
TAM 8 JaponcG, souzenych pro
nasilnosti vGci 4 Americanum.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Is lid bylo zraneno pri lodni
srazce.

Quebec, Ont. = Dne II. GER
vna Kanadsky parn1k S 400 W.
letniky ma paube Sc ma Tece Sv.
Vavrince srazil s nakladnl lodi.
Phi srazce bylo zraneno Is pa
saZeru.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
USA jsou dobTe zastoupeny ma
Veletrhu v Italii.

Padua. = Mezi cizfmi wy
stavovateli ma zdejsim mezina-
rodnfm veletrhu, ktery byl
prave otevfen, je 129 americ-
kych vystavovatelG, Sc VISTA
vovatel1 je re zapadnfho Ne
mecka a &c z Francie.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-16
Z WashingtOnu DC.
Snatek.

V sobotu, II. cervna budou
spojeni sladkym poutem man
zelskym v National Presbyta-
rian Church Washington, D. c..
snoubenci 81. Dorothy Rose
Jettmar S p. Jay Mitchell Tot
ten, Jr. Oddavaci obrady pro-
vede Rev. Edward l.. Elson.
Nevesta jet dcerou washing
tonske krajanky pi. Elisky Jett-
marove a zemreleho znameho
krajana p. Emilia Jettmara.
zenich je synem pi. Louise
E. Totten a zemfeleho p. Jay
Mitchell Totten, Bethesda, Md.
Recepce Dude Sc konati v
Hotelu Twenty-four Hundred.
Novomanzele pax odjedou ma
svatebnf cestu do Estes Park,
Colorado. Pc prijezdu zpet
planujf bydleti v Bethesda, Md.
Osobni
Starsf syn p1. E. Jettmarove
p. Emil F. Jettmar, graduant z
Katolicke University stal Sc IA.
cervna registrovanym architek-
tenn. Blahoprejeme k 1spechu =!
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-29

tant. !. Palydovai kas rytas keitesi. Tai
buvo ir suauge Abromai ir Ickai, daz-
niausiai barzdoti Samochalovai -.
Visos tevu pastangos atvesti dukra
padoru kelia nuejo niekais. Nors buvo ga
limybe mokytis, j apie tai nenorejo ne CIR
deti Kai tevams galutinai isseke kantrybe,
kai visi Zarasai Marisia jau pirstais rode,
tevai jai uzdraude ateiti ju namus.
Marsha pasitranke kuri laika Zarasu
burlioku tarpe, kai tie pavasari patrauke
Ii Kauna vasaros darbams, tai su jais drau-
ge isvyko ir Marsha
Nuo to laiko tevai jau nedaug zinojo
apie savo dukters gyvenima. Tx retkar-
ciais pravaziuojantieji ruseliai papasakoda-
1vo, kad j visai paslijo, tapo gatves mergl-
ma ir kriminaline nusikaltele.
Ir stat, 1910 metals, bolsevikams uzplu-
dus Lietuva, pasigirdo zinia, kad Maryte
Melnikaite yra "isrinkta" "Haudies sci
ima"! Zarasiskiams tai buvo naujiena ly-
giai tick pat netiketa, kaip pats bolsevikQ
lisiverzimas. Tada visiems pasidare aisku
kokia cia dabar valdzia atejo ir koki laikaI
prasidejo...
stai tokia "deputate". drauge su Palec'
kiu parveze Lietuva "Stalino saule" =.
1941 metals kilus karui su vokieciais
Melnikaite bego Russia pro Zarasus. Te
WI aplankyti, zinoma, neuzsuko. Grlzo pas
lIkui Lietuva lietuviu zudyti. Taip, kali
maza budama varlems koju sukineti
akiu lupineti ...
Kai paaiskejo, kad j tikrai zuvusi, ap
'lankiau jos tevus. Neliudejo. =. Greiciau at
, rode laimingi, kad 1nirtis nuslave ju seimo
-lgeda...
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-29
BoI$eviku desantai
{ Atkelta is Alto pusl. }

Atkelta is Alto pusl.)
budavo geresnes, kaip naujos. Tad jis nuo-
lat turejo labai daug darbo, nespedavo net
atlikti. Bet mokiniu neeme nenorejo kan
nors isduoti paslapti, kad neatsirastu kon-
kurentu...
Gyveno CANA pasiturinciai. Ir jis pats
ir jo zmona buvo CANA dievoti zmones, bet
baznycia Zarasuose nevaikSciodavo nuo tu
laiku, kada juose pradeta iaikyti pamal-
das lietuviskai.
Is visu Mielniko vaiku dukte Mare
(dazniau vadinama Marsha, ne Maryte)
labiausiai issiskyre bet visiskai ne geraja
puse.
Issiusta j mokykla, dazniausiai Xxi mo-
kyklos nenueidavo, atsidurdavo paezere-
je. Pasizymejo nepaprastu ziaurumu gyvu-
liams. Joks paukstelis sode, jokia kregzde
pakraigeje negalejo susisukti lido: j pa
siekdavo ir isdraskydavo, jei jau budavo
ispereti pauksciukai, tai iszudydavo. Vaikai
SUI pasibaisejimu pasakodavo, kad Marisia
jei pagauna varle, tai issukineja jai kojas,
islupineja axis.
Paaugusi buvo labai palinkusi smagu
riauti. Eidavo krautuves ir, jei pasitaiky
davo kad seimininkai kur nusisuka, jos uz
ants tuoj prisipildydavo saldainiu, tail
pat ir skepetaiciu ar kitokiu smulkmenQ
Tevams ne karta teko brangiai atsilygint
uz tuos JOS darbelius, kad tik neiskiltu by
los teisme...
Budama vos apie IA metu, j jau palm
ko visai kitos rusies "smaguriavima'
Naktys virto dienomis Il. Tevai nebegal6j
suvaikyti, is kur ju dukrel6 pareina aus
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-29
(Diskusinss mintys)

Tikiu, kad daugelis skate W.
M. Chase straipsni ''KultJra al
politika", ideta DIRVOS s. m
20 Nr-y. Tikra tiesa ten visu
atvirumu pasakyta. Visu sintr
nuosimciu jam pritariu,, mes tu'
riu jau- ir savo patyrimo.
Susirasinejau su keliomis mu'
! |sp stambiosiomis organizacijo'
mis- kultlriniais reikalais ir da
viau kai kuriu praktisku pasiu.
lymu. Nieko gera is to neisejo
Tuju organizacijq tarpe yrs
ALT, LAIC, SLA ir ia pat:
TMD. Gal kada nors ta idomy
susirasinejima paskelbsiu spau.
dole. Taciau jis nieko naujo ne.
duotu, tik patvirtintu tai, ka
w. M. Chase pasake savo mi.
netame sthaipsnyje. Kodel tair
yra? Manau, kad cia kaltas tas
musq "amefikietiskas gyveni-
mo budas" -.
Daznai as svarstau klausima
kodel Sis krastas ir jo zmones,
neisskiriant ir lietuviu, taip, pa
lyginti, mazai domisi kulturi.
niais dalykais?
Pc poros metu pradedu SUI
prasti. AS matau, kad ir inte-
lektualai is tremtiniu tarpo cia
'palengva tampa abejingi kultu-
rinems gerybems.
Svarbiausia priezastis, mano
nuomone, yra ia, kad gyvename
kraste, kur raumenys yra Ia
biau vertinami, negu smegenis,
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-29
CTesinys is pereito numerio)

\ALoAAAJ 10 pC1CItO AUlIlClWy
ALT skyriai yra beveik vi
sose stambesnese lietuviu kolo.
nijose arba kai kur JUGS laiki.
mai atstovaujantieji ALT ko.
misijonieriai igaliotiniai. Kat
kurie skyriai, pvz. Chicagos,
yra write "apskritimis', nes JIG
apjungia eile poskyriu, taciau
statutinio pagrindo tokiam is.
sipletimui neturi.
Pagal savo pobudi, ALT vel.
kia per ja sudaranciu grupiu il
tokiu pat susivienijimu orga.
nizacijas, spauda ir KIT.
Nekilnojamo turto, kaip sa-
liu susirinkimams ir pan., ALT
neturi.
ALT yra organizacijq, bet
ne atskiru asmenq samburis.
Josios struktura kai kuriais at
zvilgiais nera aiski. Pvz., kai
kurios vietinio pobudzio organi-
zacijos, uzuot priklausiusios vie
tiniam ALT skyriui, yra netar-
piskai isijungusios j patti Cen
ira (pvz. Chicagos tremtiniaD
Jos statutas taip pat leidzia vie
moi vietovej steigti du ir dau-
giau lygiagrecius (pvz. srovi-
nius) skyrius.
Isiziurejus ALT veiklon, ne
sunku pastebeti, kad is tikruju
j yra varoma, palyginti, nedi-
delio skaiciaus zmoniu, naudo-
jantis labai negausiomis veiki-
mo priemonemis.
Savo darba kaupdama j po-
litine veikla, ALT kitomis sri
timis beveik nesidomi. Taip,
imkim kad ir kulturinius pa
rengimus, nors j juos tebutu
ziurima kaip j priemone EMO
mems sutraukti, jiems nuteik-
tt ir leSoms sukelti. Taciau ALT
visai nesiima nei organizuoti,
nei palaikyti kulturiniu paje-
gu. Atseit, tick kulturiniai, tick
kitokie veiklos vienetai, kurie
laikas nuo laiko panaudojami
ALT darbams atlikti, yra daz-
niausiai "skolinami'', retkar-
Ciais samdomi is sroviniu ir
KIT. organizaciju, taigi naudo-
jamasi tue, ka "Dievas dave.
Oar daugiau, - ALT sakosi
esanti laikine organizacija: Lie
tuvos laisve atstacius, jos vel
kimas numatoma sustabdyti ir
lietuvybes darba vel isblasky-
ii srovinems ir kitokioms orga-
nizacijoms. Gal tik tu perspek-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-29
DOmas AdOmaitis

tyvu itakoj ALT vengia save
veikla plesti j naujas sritis;z c
gal tat yra per didelis gincu il
neisrisamu klausimu baimes pa
sekme.
sitaip dalykams susikloscius.
mes siandien tegalime tureti
srovine lietuviu mokykla, srovi-
nj chora, srovini teatra ir, pan.,
o tatai reiskia, kad vietoj vie
nos geros ietuviskos institu-
cijos mes esame verciami ture-
tt maziausiai keturias menkas
arba ne vienos, mes ne viena
grupiQ ar organizaciju skyrium
nepajegia jos islaikyti. Oar blo-
giau, isntitucijos ir verify
bes, kuriomis ne tik patys gale
tune naudotis ir dziaugtis, bet
ir prizes kitus pasirodyti, JOINS
turint srovini seseli, virsta boi-
koto objektu. Tuo budu is anks-
to nukertam saka, ant kurios
noretume uzkabinti lietuvybes
islaikymo nasta, atsidurdami
uzburtame rate. nOrime iSlai-
Ikyti lietuvybe, - tam reika-
linga pilnesnio lietuvisko gy-
venimo, lietuvisku instituciju,
bet jasias, kaip srovines, SUI
boikotuojam ir arba suzlugdo-
me arba laikome merdejime.
Nesiryzdami bent kick dides-
niam spaudimui, mes galim ku-
ri laika 'maltis" Shame rate
ir naudotis "Dievo duodamo-
mis- pajegomis. To gal uzteks
tautinei kibirksciai samoningu-
ju lietuviq tarpe palaikyti, bet
tue ne kick nepadesime jiems
lietuviais isaukleti jaunaja kar-
ta, kuriai politine lietnviu veik-
la nedaug ka duoda ir dar ma
ziau ja traukia. Ir nereikia bu-
tt pranasu pramatyti, kad be
priaugancios kartos tautine sa-
none lures uzgesti kartu SUI
per greit "suvartojamais' mu-
su kulturininkais ir ismirstan-
ciais samoninigaisiais lietu-
[yiais.
Ieskant iseities is sios ne
per linksmos bukles, galima pa
sirinkti viena is trijQ:
~ pasilikti "uzburtajame ra-
tie" ir laukti, gal kartais trem-
tiniu priesboikotinis nusiteiki-
mas "isgelbes padeti";
q ieskoti "nesroviniu" mill
jonieriu, kurie NUNS pratur-
tintu pakeltu visa lietuviu
bendruomenini gyvenima ir ku-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-29
Amerikos |ietuviQl veik|os k|ausirnai
DomasA domati

rie nebutu palieciami srovinio
boikoto, arba
81 bandyti bendromis jego-
mis- sukurti trukstamas bendra-
sias lietuviu istaigas ir isvys-
tyti pilnesni lietuviQ bendruo-
menes gyvenima, kuriame kick
vienas lietuvis rastu 81 ta pa
trauklaus ar naudingo.
Be tinkamos organizacijos ne
ra imanoma planingas veih-
mas. Ta siuo metu jauste jau-
cia kulturininkai, ekonomistai,
skautai, sportininkai ir KIT. Rel
kia tiketis, kad netrukus jiems
pavyks sudaryti ne tik vieti-
nio pobudzio junginius, bet ir
centralizuotas, visa krasta api-
mancias organizacijas. Taigi, pc
kick laiko galime sulaukti, kad
greta ALT ir BALI vaju ture-
SINE kelis naujus vajus. Kas
'pasidarys, jei tie central, ziu-
redami vien savo srities reika-
lu, kuria diena susivarzys del
aukos; kaip tatai atrodys dos
niajam lietuviui, prizes kuri bus
istiestos kelios rankos Wis tam
paciam lietuvybes reikalui? Ir
kaip, pagaliau, j tai paziures
lietuvis, kuri dar reikia gra-
zinti lietuvybei? Man rodos, ir
sia linkme pagalvojus, reiketQ
sutikti, kad vienas centras, vie
mas vajus visiems reikalams bu-
tu kur kas geriau, negu kele-
tas. O jeigu taip, tai ar ne ge-
riau pasitvarkyti is anksto taip,
kad neivyktu jokiu komplikaci-
ju, kurioms sutvarkyti veliau
reiks daug pastangu. zinoma,
tuo nenorime paneigti istaty-
mais sudarytos specialios Bal.
fo bukles.
Suglaudaiant kas pasakyta,
reikia tarti: :.
y Lietuvai islaisvinti ir lie
tuvybei islaikyti busime paje-
gesni, kai sukursime pilnesni
bendruomenini gyvenima;
q toxic uzdavinio sekmingai
gall imtis tik bendron organiza-
cijon susiburusi visa samonin-
goji lietuviu bendruomene;
81 bendruomenei vadovauti
reikalingas vienas centras, ku-
ris derintu ir rupintu viso kras-
to mastu visQ gyvenimo sriciu
bendruosius lietuviu reikalus;
a. ALT, kaip vyriausioji sio
krasto lietuviu organizacija, tu-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-29

BY ziureti, kad sios pajegos
savo srityse atliktu jiems att.
tenkancias pareigas Lietuvos is.
laisvinimo ir lietuvybes reika.
luose;
c) planuoti tos srities lietu.
viska veikla;
d) pagal isgales, padeti ug
|dyti sios srities gyvenima.
Gerbdvio (arba salpos Bui'
ties) Komitetas taip pat wise
krasto mastu rupintqsi:
a. suburti salpos ir sociali-
mes apsaugos darbuotojus, gy-
dytojus ir KIT. medicines per-
sonala, mokytojus bel aukleto-
jus, o taip pat sportininkus;
By itraukti juos i lietuviska
darba ir nuosirdu patarnavima
savo tautieciams;
c) planuoti tu sriciu lietuvis-
ka veikla;
d) pagal isgales, kelti tos sri
ties specialistu ugdymui reika-
linga tautini susipratima;
e) rupintis lietuviu profesio-
nalu ir aplamai sviesuomenes
prieaugliu.
Finansq Ukio Komitetas vi
so krasto mastu turetq rupin-
tis:
a. surasti lesu lietuviskajai
veiklai ir vesti ju naudojime
atskaitomybe;
b) suburH visus lietuvius yer.
slininkus (gal ir lkininkus p
ir itraukti juos j lietuviska vel
kla;
c) paskatinti ir pagal isgales
padeti vietinems lietuviu vers
10 pajegoms uzmegzti rysius s,
"visur esanciu" lietuviu ne til
tarpmiestiniams, bet ir tarptau
tiniams mainams pradeti;
d. tirti lengvesnio kredito il
stambesn5o kapitalo organizavi
mo galimumus;
e) siekti islaikyti sioje srity
bic gera lietuvio varda;
f) kelti tos srities ugdymu
reikalinga tautini susipratima
PagaIiau, nepaprastos svar
bos - Organizacinis ir Deri
Inimo K0gnitetas - visos orga
Fnizacines masinerijos bendrasi
lvariklis, viso krasto mastu ru
|pintqsi:
AZ isteigti ir palaikyti visa
lme kraste, kur tik lietuviai. gy
!. vena, kiek. galint geresne AL
lIorganizacija, SUI tikslu - apin
lti visus pozityvius lietuvius;
b) patarti, nurodyti ir page
s|beti ALT Apygardoms ir pr
j ziureti bel derinti jp veikla;
i c) paSillyti - nominuoti re
4tkallfsus ALT darbuotojus.
(Pabaiga kitane numeryje)l