Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-30
AMERICKE KREDO.
James B. Carey,
Tajemnfk-pokladnlk, CLIO.

Toto jest jeden re serie clan
XII o dGlezitych strankach dnes-
n1ho americkeho zivota, clan
XII, napsanych vynikajfcfmi A
mericany We spojitosti S akci
"Dopisy z Ameriky."
Z celeho srdce a z cele duse
veflm, re byti Americanem ne
znamena byti proste obyvate-
lem vymezeneho zemepisneho
uzem1 ma povrchu zemekoule.
Nikoli, nevefim, re to kdy INA
menalo pouze toto, nebo re ten
to vyznam tomu pTikladajf O.
statni narody sveta.
Byti Americanem Znamena
Poole meho 1sudku byti prost
strachu, strachu z hloupych
tradici a falesnych smer1 mi
nulosti, byti prost strachu z bu-
doucnosti. Vpaluje-li mne toto
pfesvedcenf znamenf radikala,
pax tedy radikalem jsem.
Jiz cd sameho prvopocatku,
kdy jsme zili v Severnf Ameri-
ce jake mala skupina lid, Wy
znacovali jsme sc neohrozeno-
stl. Nebali jsme sc prfrody a
jejiho pr1padne nemilosrdneho
zachazen1 S clovekem, ktery
prot nj bojoval holyma ruka-
ma. Nebali jsme sc divociny,
nebali jsme Sc ohromne rozlo-
by ami casu. S postupujlc1mi
lety jsme Znovu a znovu doka-
zovali, re Sc neboj1me spleti-
tych zalezitostf move formy Via
dy. Nebali jsme Sc jeden dru-
heho, ami jinych narodG. Je to
odvaha, zrozena z americkeho
radikalismu, ktera mas podpi-
rala. Nase dejiny jsou toho sve-
dectv1m.
Rok 1776 byl rokem radika-
lismu. Patrick Henry nebyl bu-
ficem chatry, kdyz sc tazal We
virginskem shromazd6nf repre-
sentantd: "Proc zde stoj1me ne
cinne?" Toto byla stezejn1 slo-
va jeho pGsobiveho proslovu,
slova, "a nez mohl viset? V tn
chv1li neslo toliko O vzpouru
proti Jirfmu ILL.,, prot britske-
mu parlamentu, nebo prot pou-
tajicim zakonGm. Slo O BOZ
proti davno zavedenemu syste-
mu, prot ~filosofii, prot sousta-
We mrzkych mandate, jez up1-
rally lidem pravo ma rovnou pT1-
lezitost zlti a pracovati pro sve
stestf i pro stest1 jinych. TYR
dit, re takovyto BOZ mohl byti
probojovan a vyhran v osmi le-
tech - cd roku 1776 do 1874
= bylo by nesmyslne. Tomas
Jefferson vedel, re Revolucni
valka byla pouze pocatkem lid
skeho snazenf jfti V pred. Vedel
to Andrew Jackson. A vedeli
to i Abraham Lincoln, Theodore
Roosevelt, Woodrow Wilson a
Franklin Delano Roosevelt.
KIDD byli ii Tide, kter1 sepsali
americke kredo neohrozenosti?
V newyorskem pTfstavisti stoji
imposantni socha, hledlc1 k w
chodu a tTfmajfcf pochoden We
zdvizene ruce. Ma podstavcl
tohoto pamatnfku svobody jsou
slova, minena celemu svetu,
"Dej mi sve znavene, sve chu-
de, sve schoulene zastupy, tou-
z1ci svobodne vydechnouti, u
bohe odpadky svych pfelidne-
nych brehG. POSI- tyto bezdo-
movce, bour1, zm1tane Ike mne.
Zdviham svou pochoden u Fla,
te brany."
Toto jest americky lid: INA
ven1, chud1, Tide bez domova
Zdali-li Sc nekdy prchati, pr
chali pred strachem pouze na
kratoucky okamzik, jen CO by
Sc odeli do brnenf neohroze.
nosti.
Americke kredo nezije pou'
re v takovych nesmrtelnych do.
kumentech, jake je Prohlasen.
Neodvislosti, nybrz zije i v srd
eli naroda. Jeho smysl a dule
zitost must neustale rGsti,
kdyz jeho vyjadrovan6 formy
Sc vyvijejf pozvolna. Toto kre
do vyjadTil ma pfiklad Davie
E. Lilienthal slovy, re "vsechny
vladn1 a vsechny soukrome in
stituce must byti zffzeny tax
) ably podporovaly, chranily a OBJ
hajovaly integritu a vznesenos
kazdeho jednotlivce."
Toto pojet1, ktere svet pr
lima iako amerikanismus. I
nemu nesou Sc nadeje a touh,
celeho lidstva. Nen1 snadn.
byti Americanem! Velika cd
povednost spoclva ma nasicl
bedrech!