Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-09-14
E7o7o%7
| RA$ALo A$ARos
- BrOnys Raila
BrOnys Raila
Lietuvisku Mayflower piligrimu nuotylxiai.

lSIA1l4 1luOlyhldA.
ka ir jq paziuras, kaip jie supra
to savo, kaip lietuviQ, laikysena
bel pareigas naujame kraste.
sliuptarniu $40 puslapyje jis
apraso pasikalbejima tarp ka tik
is lietuvisko sodziaus atvyku-
sios motereles Antanienes ir
prizes kelis metus atvykusiu
Pensylvanija musu angliakasiu.
- Mes zinome, kad tamstai, tik
ka cia atvaziavus, nepatinka, = vel
pradejo seimininkas. Bet mes
esame cia tik ateiviai, tai, rodos,
kitaip ir negalime, galbut, ir nepri-
dera. Mes juk turime elgtis taip,
kaip sio krasto zmones elgiasi. Ju,
ne mlsu cia zeme. Paskui, misele,
jie uz mus mokytesni, kulturinges-
nj, tai ir turime mes is ju mokytis,
ne savo atsiveztinius paprocius
jiems rodyti, kaisioti, brukti. Ir ma
tytum, misele, kai paliokai katali-
kal. arba ir lietuviai katalikai pra-
deda sermenyse giedoti, valgyti,
gerti. CANA daznai ir mustis. tai
amerikonai ziuri JUGS su didele
panieka, ziuri kaip j labai nekultu-
ringus. staciai laukinius zmones. Ir
lie baisiai stebisi is iuju ne. tiktai
kdninio bet ir dvasinio skurdo. kaip
lie sake. 'europiskos nbagvstes" ;.
stai keliais sakiniais kick be
gallo daug pasakyta tiesos ir ab-
surdu! Tiesos, kad lietuvis tada
negalejo perdaug pasikliauti sa-
vo kulturingumu. Absurdu, kad
lis vergiskai privalejo patai-
kauti kitu tautybiq ir religijV
amerikonams, dazniausia ne taip
jau baisiai senos kilmes -.
Taigi, lietuviu imigrantu nuo-
taika ir supratimas apie ju lai-
kysena smarkiai skyresi nuo
Mayflower ir kitais to simtme-
clio laikais cia atvykusiujQ. Ia
nuotaika ir toks nusistatymas
apsprende lietuviu "tautini is
likima" Amerikoje. Lietuvis SUI
savo kalba, dvasia, samone ir
paprociais, einant tokiu nusista-
tymu, lietuviu dar pasilieka, kol
jis yra aplinkybiu priverstas
atskirai laikytis, tarpusavio re-
zervatuose gyventi, kol jis ne
pramoksta naujos kalbos, sve-
timtautisku paprociu, manieru ir
kitko, ka jis laiko "kultura".
Jam nei j galva neateina, kad jis
kaip lietuvis ne tik gall, bet ir
privalo inesti savo tautine as
menybe, savo savituma, garbe
ir zmogiskaja verte 'ameriko-
niskaji katila". Tarsi jis butu
gimes tik skurdzius, nekultl-
ringas, tamsuolis ir laukinis,
kitty tautu, ypac amerikonu val
kas tai jau is karto Shame pasau-
Lyle atsiranda mokytesnis, kul-
turingesnis, me musu, bet jojo
zemeje", kuriam reikejo nusi-
lenkti ir rupintis ko greiciau su
juo supanaseti =.
Tas musu sodziaus berneliu ir
mergeliu akiracio siaurumas ir
gal tamsumas, del kurio ne jie
asmeniskai buvo kalti, o bendro-
sios musu tautos politinio liki-
mo aplinkybes rusu priespaudo-
je, apsprende tokia liudna ir
NUNS tragiska lietuviu imigran-
tu nuotaika Amerikoje. Tai bu-
vo daugumos nuotaika, kuri il
gainiui sutirpde "viena miliona"
Americas lietuviu.
Bet man aisku, kad taip ne
galvojo dr.. Jonas sliupas, nei
kunigas Burba ar zilius, nei Vie
nybes Lietuvninkq kurejai, nei
sirvydas, nei Susivienijimo stei-
gejai, nei Tevynes Myletoju
Draugijos pionieriai -. Tx rel
kia paskaityti ano meto ju de-
klaracijas, kaip jos skiriasi
nuo Pennsylvanijos angliakasio
filosofijos! Laukiniai lietuviai
jau seniai nutautejo, bet kitokie
dar ir siandien tebera gyvi !.