Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-14
New York Times O satelitech,
jimz Sc pritahuje uzda.

Tines otiskly v techto dnech
podrobny rozbor situace v ze-
mich "a zeleznou oponou pod
napisem "Rusko pTitahuje 1zdu
satelitum". V clanku sc pri-
pomlna, re Spoiene Staty byly
donuceny pferusit diplomatic
Ike styky S Bulharskem a re Sc
IDA, re Sc i Madarsko pokousi
donutit Spojene Staty k podob-
nemu kroku, jak naznacil ne
davny budapestsky process pro-
tt americkemu obchodnlku Vo-
gelerovi a zadost madarske Via
dy, ably Spojene Staty snfzily
ufednictvo budapestskeho wy
slanectvi.
V jinych zemich "a zeleznou
oponou, kde nedosli k 1plnemu
pferusen1 diplomatickych sty-
XII, jsou zapadnf diplomatic O.
mezovani We volnem pohybu.-
We statu $ obcany techto zemi
Jsou policejne sledovani, stejne
jakoz i jejich personal. Dele Sc
tax ma rozkaz Moskvy, ktera 81
urcifa "a Gil znemoznit styk ma
rod1 tax zvanych lidovych de-
mokracil Sc svobodnym svetem.
New York Tines vysvet-
luje tuto moskevskou politiku
roztrzkou mezi Kominformou
a marsalem Titem. Tento spor
ma "a nasledek, re sovetske
Politbyro pohlfz1 S nedGverou
ma lid rGznych vasalskych re
mi, jejichz drtiva vetsina je pro-
tt sovetskemu komunismu. So
vety nemajf zTejme d1veru ami
k predstavitel1m komunisticke
mensiny v techto zemlch.
V Madarsku a Bulharsku, v
Polsku i Rumunsku, a i vostat-
mich zem1ch Kominformy byli
odsouzeni vedouc1 komunistictl
k tezkym trestGm nebo byli do
konce popraveni, a zaroven by
Ii obvineni CHI diplomatic nebo
obcane, re Sc We spolupraci s
mistnimi komunisty dopustili
vyzvedacstvi a SABOTAGE.
Moskve sc hodi, vysvetlovat
1chylkafstvf nekterych vysoce
postavenych mfstn1ch komuni-
stu tim, re je svedl zapad. Mos
kva tax doSahuie dvOi1hO Gle :
odstran1 nepohodlne, narodne
cftfcf komunisty a pripravuje
dalS1 omezovanl nebo 1plne
prerusenf diplomatickych sty-
XII vasalskych zemi sc zapa-
dem.
Moskva peclive dozfra ma
kazde slovo, kazdou myslenku
a kazdy krok mftsnfch komuni-
stickych predakI, i kdyz byli
vycvicen1 v Sovetskem svazu.
Moskva proste spehuje sve "a
stupce a m1stnf komunisticke
predaky. Moskva 81 nenf jista
"lidovymi" demokraciemi z
dvou dGvod1: zaprve, v dusled-
ku kac1rstvf marsala Tita, a "a
druhe, protoze zrychlene tenn
DO bolsevisace lidovych demo
kracifch narazi pTirozene ma
shiny odpor. Moskva chce v
t6chto zemfch provost "a neko-
Xix let process, ktery trval celou
generaci v Rusku; cistka sta
rych bolsevik1 ma pTiklad pfi-
sla az devatenact let pc ruske
revoluci, zatlm co We vasalskych
zem1ch byla zahajena pc pou-
hych ctyrech letech.
PrGmysl, financnictv1, vyvoz,
dovoz a velko-obchod jsou jiz
socialisovany. Stredni tr1dy liz
skoro 1plne zmizely - at jiz
uprchli "a hranice ma zapad,
nebo byli poslani do koncentra-
cnfch taborG. V lidovych demo
kraci1ch byla jiz zavedena a
kordnf prace. Byly zr1zeny pra-
covnf normy, vynorili Sc sta
chanovci a 1dernfci, kterf spo-
lu soutezf v tax zvane "socia-
listicke soutezi" - kratce W.
robni process byl urychlen a W.
kon zvysen. V lidovych demo-
kracifch ruska literature a zej-
mena dila Marxe, Lenina a Sta
lima vytlacuji dfla zapadn1ch
autorG. Spisovatele, skladate-
le a umelci byli sdruzeni v ko-
munisticke organisace, ktere
podrobujf vsechny druhy tvofe-
nj komunisticke doktrine. W.
ucovanf rustiny je povinne pro
skolnf mladez i nektere skupi-
ny dospelych. Sveto-obcanstvi
v literature a vede bylo pro-
hlaseno "a tezky hTfch. Vsude
byly zavedeny "lidove" soudy
a uznana zasada, re zakony
must slouzit 1cel1m komunis-
tickeho hnutf. Censura je te-
mer 1plna a pouze Has Anne
- 4 ~ ~ Z