davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Montgomery County sentinel., 1950-06-01

Senator Pepper found the people
Of Florida did not appreciate a
sympathetic attitude toward social
ism. and that labor union leaders
could not influence any large per-
centage of voters.
Montgomery County sentinel., 1950-06-01

Washington Moscow conflict
over Japan is seen developing.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05
Dai|6s ParOda rengiasi ke|iOnei

siuo metu energingai ruosia-
mast Dailes Parodos kelionei
po kolonijas. Nukelus bilietu
laimejimo diena j sausio 20, lie
ka pakankamai laiko isigyti BIZ
lietu visiems, kurie, paremdami
aukomis paroda, noretq daily
vault laim6jime. Pats laim6ji-
mas bus ivykdytas VIENYBES
metiniame koncerte New Yorke.
Parodos Komitetas atsisau-
kia j visas organizacijas, j BIZ
lietu platintojus ir j atskirus
visuomenes veikejus, prasyda-
mas juos imtis iniciatyvos su-
kelti parodai reikalingq aukQ.
Kiekviena kolonija kvieciama SUI
engti parodos naudai kokia nors
pramoga II organizuoti vajus
parodos par6mimui.
Kai kurios lietuviq koloni5os
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

Gerb. pirmininke, pone minis.
teri, viesnios ir sveciai!
siandien man tenka didele
garbe Shame pobuvyje pasakytl
keleta zodziu.
Retail Amerikos lietuviams
|tenka susitikti su savo senos te-
vynes - nepriklausomos Lietu-
vos aukstais pareigunais. Ne
priklausomo gyvenimo laikais
musu jie kaip ir nelankydavo
Jau buvome bepradeda prarasti
|giminystes rysius net su paciais
artimiausiais zmonemis. Mes
net jauteme, kad atsakingos
Lietuvos istaigos mus jau
buvo pradejusios ziureti, kair
j savo tautos nykstancia dali
Taciau gyvenimas leme visai
ka kita. Niekas gal netikejo.
kad didele lietuviu dalis, senais
laikais apleidusi senaja tevyne,
bus dabartiniu laiku j nelairne
patekusiems Lietuvos sunums
naujo gyvenimo laidas.
Lietuva, be lauku artojQ, anais
laikais atsiunte viena kita pa
triotiskai nusiteikusi veikeja.
kuris tuos lauku artojus sujun-
ge j organizacijas, skiepyda-
mas tautine samone, patarda-
mas, kad lietuvis Amerikoje kuo
ilgiausiai palaikytu savo kali
ba, kaip senoves aisciu pavel-
dejima ir kad stovetQ savo Sc
nos tevynes tautiniu reikalQ
sargyboje. Tx del tos priezas-
ties siandien cia surandama ge-
ru tautieciu, isgyvenusiu cia
daugiau kaip so metu, dar pasi-
ilgusiq savo tevu zemes, NORM
ciu dirbti savo tautos gelbeji-
mui, padeti tautieciams.
Atvykome jau seniai ir tenka
pasisakyti, kad NUNS sioje sa-
vie teko ganas sunkiai pavargti.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05
AtSiSveikiniInaS
su St. L0zOraiciu

esancios vienodai reiksmingos.
JOS visos panasios j rykstes, ku-
rios atskirai paimtos luzta be
sunkumu, bet drauge sudetos
pasidaro neperlauziamos.
Pc atsisveikinimo kalbu J..
Ginkus iteike st. Lozoraiciui do
vana. Grazi ir kartu simboliska
dovana - auksine plunksna su
irasu, kad j tarnautu kovai
del Lietuvos laisves.
st. Lozoraitis savo paskuti-
niame zodyje padekojo visiems
Amerikos lietuviams uz toki
prielanku ir simpatiska jo SUI
tikima. Kartu jis pasigerejo
Americas lietuviQ patriotizmu,
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

jau planuoja siuo keliu pagelbe-
ii parodos kelionei po Amerika.
Los Angeles Parodos Komitetas
drauge SUI vietinemis organiza-
cijomis jau gruodzio 81 d. tu-
r6jo parodos vajaus pramoga.
Sausio Z diena panasi pramoga
ruosiama if Detroite. Tikimasi,
kad if kitos kolonijos ta pada-
rvs.
Parodos Komitetas yra atsi-
saukes j kelis tukstancius Anne
rikos lietuviu, prasydamas pa
ramos. Oar nevelu atsiliepti:
kiekvienas aukotojas gaus att
tinkama bilietu skaiciu If gales
dalyvauti laim4jime.
Parodos naujas adresas: III
thuanian Art Exhibit, LAS
Grand Street, Waterbury, Conn.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

'ju kilnia pasiaukojimo dvasia,
jautrumu ir gera sirdimi. Jei
ir toliau tokiomis dorybemis
bus vedama lietuviu kova, jis
esas tikras, kad Lietuvos teise
bus apginta. Jis daras viska,
kas reikia daryti ir kas galima
daryti Lietuvos laisvinimo rel
kalu. Jis teklausas tik savo sa-
Zines, geros valios zmoniu pa
tarimu ir gyvenimo pamoky-
mu.
Reikia padekoti rengejams ir
ypac Juozui Ginkui, kad St.
Lozoraicio viesejimui buvo su-
ruosta tokia grail pabaiga.
M. J.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05
Nezidrekit j Americas LietuVius,
kaip j Iavonus...
SenOsios Amerikos lietuviu kar-
tos veikejO JuOzo SagiO kalba
islydint minister St. Lozoraitl.

Daugelis musu tautieciu netu-
rejo net pradzios mokslo, jau
nekalbant apie PROFESSIONALS ir
amatininkus, kuriuos sutikti
buvo retenybe. Toji priezastis
daug ir trukde lietuviui iskilti
darbe il progresuoti gyvenime.
Dabar atvykusieji musu tau
tieciai yra isaukleti nepriklauso-
moi Lietuvoj, atsiveza moksla,
kuris yra labai didelis turtas.
Jie sugeba ne tik greiciau pri-
sitaikyti prie krasto gyvenimo,
bet daugelis jau istojo j Ameri-
kos universitetus, siekdami mok-
slo virsuniu, kurios atidarys
jiems kelius j visas gyvenimo
sritis. Tai yra negincijami fax
tai. Ir mes pradedame suprasti,
ka reiskia butt tautai nepriklau-
soma ir ka ia nepriklausomybe
teikia laisvos tautos sunums ir
dukroms. Mes, senesnieji, netu-
rejome- tu laisvo zmogaus pir-
menybiu, kurias dabar atvyku-
sieji atsiveza, kas jiems teikia
galimybe lengviau kovoti su
visokiais sunkumais.
Mes, senesni lietuviai ameri-
kieciai, siuo graziu reiskiniu
dziaugiames ir ivertiname kovo-
janciu uz tautos laisve pastan-
gas.
Gerb. ponas minister, gal
siais keliais zodziais kai ka pa
sakau lyg ir nusiskusdamas ar
apkaltindamas, taciau mes jau-
ciames kai kada turi teise ir
pareiga pasakyti tiesa atsakin-
giems vyrams, kad jie ateity-
je neziuretu Americas lietu-
vius, kaip lavona, bet detu vi
sas pastangas sia tautos dali
tampriai suristi su Lietuva.
Siandien atstumai jau nevai-
dina lemtingo vaidmes, kaip
prizes SO ar 100 metu. Visas
pasaulis tapo mazas ir Lietu-
va yra visu laisvu tautu gran
dineje.
Dirbdami atsakinga darba,
nepavarkite ir nepallzkite ko-
vote uz Lietuvos laisve. o mes,
lietuviai amerikieciai, kartu SUI
dabartine jaunaja karta zeng-
dami petys j peti, visada busime
jusq istikimi talkininkai. Sian
dien mes esame lyg tas nykstu-
kas Dovydas prizes ziauruji Ga
lijota rusiskaji imperializ-
ma. Bet mes nors ir mazi, ta-
ciau musu puseje tiesa, badanti
visiems axis, tad musu laimeji-
mas yra tikras.
Ponas minister, isleisdami jus
i senaja pavargusia Europa, lin
kline Jums sveikatos If laimin-
gos .keliones.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

Pc dviejQ SUI puse menesiu
viesejimo, ST. Lozoraitis, iLetu-
-vos diplomatijos sefas, gruodzio
90 d. isvyko atgal j Roma laivu
Queen Elizabeth.
Atsisveikinimas jam buvo SUI
ruostas viesbutyje Claridge
gruodzio 27 diena. Vakarieneje
dalyvavo apie 80 asmenu: ge-
neralinis konsulas J. Budrys SUI
pavaduotojais A. Simuciu ir P.
Stasinsku, minister's K. Skir-
pa, gen. J. Cernius, prel. K.
Balklnas, VIENYBES IR TE-
WINES redaktoriai ir kiti rvs
kesni lietuviu visuomenes at
stovai. Atsisveikinima suruose
ALT Sajunga ir il sumaniai pra-
vede Sajungos izdininkas Juo-
zas Ginkus.
Ivesdamas j kalbas vakaro
pirmininkas J. Ginkus labai
jautriai prisimine visu lietu-
w venybes reikala tick politi-
nej, tick kulturinej srity. Kvies-
damas ir toliau sujungtomis
pastangomis reikalauti Lietuvai
ir jos zmonems uztarnautos lais-
YES, linkejo St. {. zoraiciui lai-
mingai grizti arciau Lietuvos,
kad ten galetu pilniau girdeti
Lietuvos zemes alsavima ir Lie
tuvos zmoniu skundus.
Visa atsisveikinimo programa
susidejo is linkejimu laimingos
keliones ir asmenisku prisimini-
mu bel vilcu. Mn. K. skirpa sa-
vo trumpame zodyje prisimine
1910 metus, kai sovietai okupa-
vo Lietuva ir kai St. Lozoraitis
buvo atvykes j Berlyna ir ten
organizavo Lietuvos atstovu
protestus prizes Sovietu Sajun-
ga. Pabrezes, kad st. Lozoraicio
igimtas taktas, saltumas ir kuk-
lumas sudaro jo veikloj pa
trauklq ispudi, palinkejo jam
ir toliau budeti Lietuvos diplo-
matijos priekyje.
Konsulas J. Budrys ir gen.
J. Cernius savo keliu papilde
mintis apie St. Lozoraicio at
likta kelione Amerikoje ir pa
reiske isitikinima ,kad il duos'
naudingu vaisiu.
Juozas Sagys senujq ameri-
kieciu vardu pasake ypatingai
turininga ir jautria kalba. il
labai teisingai atskleide senuju
lietuviu jausmus (Ji dedama
atskirai. Red.)
VIENYBES redaktorius J..
Tysliava perzvelge Lietuvos is
torija, ja suriso SUI dabartimi ir
pareiske isitikinima, kad, anks-
ciau ar veliau, tironija bus nu-
galeta.
Kun. K. Balkunas ilgesneje
kalboje prisimine lietuviQ vieny-
bes reikala, neziurint nei ju tt
kybos, nei politiniu paziuru skir-
tumu. siandien klausimas ke-
liamas ne kokia Lietuvoj val
dzia sudaryti, O tik kaip laisve
atgauti. Todel Siam reikalui
visos sroves turincios bendra-
darbiauti ir jokia srove neturi
+uroti y,irnnanvhi,l JOS viSOS
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05
letuviQl pasipTiie$ini|nas okupantams
Mnys paabos Ad Damuo paskao sa iuvq Kudos Fondo
Cvando skyru surengto pmoe pasau eej pep pabao

tytojui kildavo klausimas, kas
gi sulaikys bolsevikus nuo gri-
limo j Lietuva, kai vokieciai SUI
klups.
Slaptojoj spaudoj atsakymo
j toki klausima nebuvo. Del to
antrosios bolseviku okupacijos
atvejui zmones Lietuvoje renge-
81 kiekvienas pagal savo is
manyma.
Paklaustas, kodel pasipriesi-
nimo vadovybe nedave Lietuvos
zmonems jokiu nurodymu, kaip
elgtis artejant prie Lietuvos bol-
sevikams, prelegentas nurode,
kad tada, kaip ir pirmosios bol-
seviku okupacijos metu, zymi
vadovybes dalis okupantu buvo
susekta ir pateko j vokieciu ka-
lejimus, O is kitos puses, vado-
vybes nusistatymas buves, kad
kuo daugiau pajegu turetu pa
silikti kraste, mes visiems pasi-
traukus naujam okupantui per
lengva butu vykdyti savo uzsi-
mojimus. Anot prelegento, pa
sitraukti reikejo tik items, ku-
rie buvo perdaug 'matomi', tai
yra toxic, kuriuos bolseviku po-
licija tuojaus stengtusi sum-
ii.
Istikruju taciau toks nusista-
tymas nebuvo placiau paskleis-
tas. Per ilgai buvo palaikoma
mintis, kad bolsevikai nebegris,
kad juos, jeigu ne vokieciai, tai
|Vakaru sajungininkai kokiu nors
nuostabiu budu nuo to sulaikys.
Kaip paaiskejo, kad taip ne
ra, tada jau susidare tokia pa.
detis, kurioje "kaip kas ismane
taip save gane". Nemaza tokiu
kurie, pagal prelegento pamine.
ia vadovybes nusistatyma, butu
tureje butinai pasitraukti, ne
uskubo to padaryti, ar samonin-
gal pasiliko, tue tarpu pasitrau-
ke daugelis tokiu, kuriems tas
nusistatymas butq patares pasi-
likti -.
Daznas siandien prisimena,
jog nepriklausomos Lietuvos w.
riausybe suklydo, nenumatyda-
ma is anksto galimybes, kad
Lietuva gall butt okupuota, ir
|nesudarydama geresnes bazes
uzsieniuose kovai prizes okupan-
tus.
Niekas siandien negali uz-
|gincyti, kad tai buvo klaida. Vie
nintelis pateisinimas - kad
zmones nera pranasai ir negali
visko is anksto numatyti
Bet nera ko slepti, kad neis-
venge visai panasios klaidos ir
okupaciniu laiku pasipriesinimo
vadovybe, nors ir turejo gyve-
nimo pamoka. Dabar tai jau
kiekvienas gudrus ir stebisi,
kaip gi kas nors galejo pagal-
voti, kad bolsevikai nebegris,
jeigu tikejo, kad vokieciai kara
pralaimes! Bet tada, national,
niekas nenorejo apie ta nemalo-
MIA galimybe galvoti ir kalbeti.
O jeigu SUI ia mintimi butu
buve pradeta ankciau apsipras-
tt, butu uzteke sumanumo su-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

LIETUVIO atstovas Ameriko-
je st. Nasvytis, 4579 w.
18TH St, Cleveland, Ohio. Pre-
numerata menesiui SOC.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

paSltrauktl ir butu uZteke SUI
manumo. kad labai daug islaisvi-
nimo kovai syarbios medziapos
ou'q a1sloure siapus oaDartl-
neS seiezllles uzuahgos. If pasl-
iihusieJi ou.Q hi.aip paslrenge.
I'VE su prlekalstu, Q su EMO
glskoils klaloolns pfloeramu at
laioumu toklus oaiykus turlme
Wis oelCo pamineti' lsloemetl -.
ual lstorlJos elgoJe oar lr mes
patys ar Kltl is klaldQ naudlngai
paslnokys.
+ 4
arp Ai'q pahiauSiihq preie-
sen'oi ooVo II 'oAs =: hokia yra
pie,eseii'o iooliioi'e ape sihh-
iuo'o pasipriesihllllo nauoingu-
i.ie p,ie' u"os S.ipies'il priesa
al .oAs p"ai'ilesiliiillas hesuoa-
~ ."o."i o"usiao zaios' hesu
'''o''oo
Kai kan toks klausimas afro
do keistas ir visai nesvarstyti-
mas. Ir prelegentas pareiske. kad
jeigu tauta vistiek naikinama,
tai geriau yra zuti garbingai.
Dc w. JiS ilurooe' kau oaoarti-
iiio gihhiuo.o paslprlesinlmo ne
relhla Valzouolls, Kalp glnKluotQ
grupiQ haro. hlekVlenu atVeJu
| IT,, uoooea
4. s. ~ vais: .'F' cNupaii.q
''i ''",' ~. oits'a
kaimus IT, v;atin;ai veno;a non,
do+is oL,,non+,, unoa1onae,;sv ~
1s+ikr,,;,, +as;o,, +oL. L1o,,s;
mas vro No ill noLois+.. ho+
visa; n.+uro,,,s Ioin,, y. nono
s;ektu ni,s, iok;os z;n;os *
r ia+,,uos ,,;s Vic, no1a+,a,
s,,nra Ct; bod nor+;zon;ni. L...a
lneisvenoianai nztrauli. oLun,n
tu kersta visiens ovvon+oianos
ypac itariamiems, kad jie pa
deda ar gall padeti partizanams.
Todo1 rro no+5ro1,, ,,s,u.
:; or +otS nos;nr;os;n;,o.. a+oL
do ar tib eraitin. to,,+os AL;
nina
D. o.,o,--.:
"a s;o .F Aiao0ile
:, IT,, ' "Ao"'so''
spiee'i 'urime paliAli
'iems' kurie stOVl axis I AK su
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

skaitytojams papasak o t
pereitu metu DIRVOS nu-
meriuose nebebuvo galimy-
bes.
Vienam lenku veikejui dar ka-
ro pabaigoje kaz kas pareiske
toki priekaista:
= JUS priesinotes bolsevikams.
Reiskia, JUS buvote naciu Sail
ninkai!
Lenkas j tai taip atsake:
Jeigu as begu is miesto,
kuriame plinta marc liga, ne
jaugi jus pasakysit, kad as no.
riu mirti nuo choleros?
Visiskai panasi buvo ir lietu-
viu padetis. Paskaitoje, apie
kuria kalbame. kaip tik buvo
pavaizduotas lietuviu pasiprie-
sinimas ir vieniems ir kittens
okupantams.
Ar pasipriesinimas okupantui
reiskia tik - init ginkla, slep-
tbs miske ir is ten pulti okupan-
tu pajegas?
Ne, pasipriesinimo budai yra
labai ivairus. Vienas is pasi-
priesinimo budu yra ir neklau-
symas okupantu isakymu arba
blogas ju vykdymas.
Paskaitoje girdejome visa Ell
le pavyzdziu, kad pasipriesinimo
judejimui pasitarnavo toki Emo
mes, kurie atrode net labai ar
timi ir uolus okupantu bendra-
darbiai 80 .t4s
Pasipriesinimo organic o.
riam ne karta teko net pasiru-
pinti, kad kai kurie asmenys ar
timai SUI okupantais bendradar-
biautu ir igytu pas juos kuo
daugiau pasitikejimo. Tuo budu
buvo galima gauti svarbiu in
formaciju apie okupantu suma-
nymus ir taip susitvarkyti, kad
tie sumanymai nepasisektu.
Is to tenka daryti isvada, jog
reikia labai atsargiai elgtis su
apkaltinimais, kad tas ar tas
asmuo kuriuo nors metu atrode
buves vienu ar kitty okupantu
bendradarbis 80.
4 ~
Abieju pirmuju okupaciju me-
tn pasipriesinimas okupantams
prasidejo ne is vieno centro, o
visoje Lietuvoje savaime, be
jokio kurstymo. Svarbiausias to
pasipriesinimo kurstytojas buvo
- issiauklejimas nepriklausomo
gyvenimo salygose ir brangini-
mas to, ka okupantai Lietuvoje
eme naikinti.
Organizuoti pasipriesin m o
central atsirado tik po to, kai
pasipriesinimo dvasia ir pasi-
priesinimo veiksmai jau buvo
apeme visa tauta.
Organizuoti central buvo rel
kalingi ne kurstyti pasipriesi-
nimui, O tik jam tvarkyti, kad
apsisaugotu nuo neprotingu zy-
giu ir beprasmiu auku.
Kas daugiausiai ir veikliausiai
pasireiske pasipriesinimo veiks-
muose prizes okupantus?
Visi okupantq Interest," gyne-
jai ligi siai dienai tvirtina, kad
tas pasipriesinimas esas kiles
tik is tu, kurie nustoje egro gy-
venimo -.
Is dalies tai tiesa, mes Lietua
val netekus nepriklausomybes,
visu lietuviq gyvenimas labai
pablogejo.
Bet okupantq agentai tvirti-
ma, kad gero gyvenimo nustojo
tik valdininkai II turtingesnieji.
Tatiau kaip tik sitq daugumas
negaI6io pasiprieSinime dolyvau-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05


okupacine valdzia pasipriesini-
me veikliausiai ir narsiausiai pa
sireiske darbininkai ir mOks-
leiviai.
Informacija apie tai, kas de-
dasi kraste ir ypac apie tai, kas
dedasi uzsieniuose, visiems buvo
svarbiausia rodykle, kaip laiky-
tis ir kaip elgtis.
Tai informacijai gauti TEX
davo naudotis CANA nepapras-
tomis priemonemis. Pavyzdziui,
pirmosios bolseviku okupacijos
metu susizinoti SUI uzsieniuose
esanciais lietuviais butu buve
-beveik neimanoma be vokieciu
pagalbos.
Vokieciai turejo Lietuvoje sa-
vo ''penktaja kolona". Jie kas
2 dienas turejo radio rysi SUI
Vokietija. Jie sutiko lietuviu
pasipriesinimo veikejams patar-
nauti.
Bet lietuviu tragedija buvo,
kad vokieciai butinai norejo pa
naudoti lietuvius savo tikslams,
Kai jie pamate, kad ietuviai ju
reiaklams tarnatui nesistengia,
|tai ne tik pradejo apgaudineti -
neperdavineti ziniu, kurias apsi-
imdavo perduoti, bet dar bogiau
samoningai isdave bosevikams
svarbius ietuviu pasipriesinimc
vadovus 80.
Vokieciu okupacijos laikais
nepaprastai sunkiose salygose
buvo isleidziama apie Is ivairir
periodiniu leidiniu. Nuo $50 TX
200 tukstanciq laikrasteliu pa.
siekdavo gyventojus kas dvi sa.
Yates.
To instruktavimo ir paciQ lie.
tuviu susipratimo deka, vokie.
CLANS nepavyko Lietuvoje suor.
ganizuoti SIS daliniu, apsaugota
didele dalis zmoniu nuo isvezimo
Ii Vokietija, okupantai negavo
is Lietuvos tick turto, kick bu-
vo uzsimoje ir galejo gauti.
Rysininkai per Baltijos ju-
ra nukeliaudavo j svedija ir
grizdavo. Per cia buvo sudaryti
rysiai ir SUI didziaisiais Vakaru
sajungininkais.
Bet Lietuvos slaptoji spauda
laikesi savarankios linijos. il
net ir Vakaru sajungininkams
yenge daug komplimentu saky-
tt. Niekas negalejo prikisti, kad
lietuviu pasipriesinimas vokie-
CLANS yra suristas SUI talkinin-
kavimu kuriai nors kitai valsty-
bel. Lietuviai kovojo tik uz Lie
tuva.
Prelegentas apie pasipriesini-
ma okupantams kalbejo daugiau
is garbinamosios puses ir tos
kovos klaidu beveik neminejo.
zinoma, tokiu kovu nusvieti-
mas senoves dainty stiliumi ku-
ria pasigerejima didvyriskais
zygiais ir uzkrecia naujam pa
sisventimui.
Bet siais realistiskais laikais
kahn ar ne naudingiau net ir
apie tokius dalykus kalbeti re-
alistiskai ir nevengti pazymeti
taip pat ir klaidu. Tas vargiai
ar pakenktp pasipriesinimo kovq
didvyriskumo aureolei.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

Laukdami naujos paskai-
tu eiles, griztame prie bu-
vusiu paskaitu, apie kurias
skaitytojams papasak o t i
pereitu metu DIRVOS nu-
meriuose nebebuvo galimy-
bes.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-01-05

riau okupantu policijos sekami.
Tai yra labai isidemetinas
faktas, kad ypac prizes bolseviku
okupacine valdzia pasipriesini-
me veikliausiai ir narsiausiai pa
sireiske darbininkai ir mOks-
leiviai.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-02-10

nutfm stavu, ktery znemoznil
deln1kovi praci. V Rhode Is
landu must delnik vydelati V
zakladn1m obdob1 nejmene
500, V Kalifornii $500 a We
Washingtone $500. V New Jer-
sey must vydelati castku, row.
naj1ci Sc tTiclti tydennim pozit-
kun, ma nez ma narok. V New
Yorku nabyva pravo ma pozit-
ky tehdy, kdyz byl pracoval as
pom ctyry pc sob6 jdouci tydny
pred sym onemocn6n1m, nebo
-jde-li o delnfka nezam6stna-
neho = kdyz v poslednfch tTi-
cfti tydnech, kdy byl jeste "a
mestnan, vydelaval pr nejmen-
sim 13 dolarG tydne. Newyor-
sky zakon chranf tez takov6ho
zamestnance, ktery ztratil ma
rok ma podporu V nezamestna-
nosti jedine proto, re Sc rozne<
mohl.
Pozitky vyplacene v Kalifor-
Mi a We Washingtone, a Poole
opraveneho zakona i V Rhode
Island6, kolfsajf mezi $40 a S25
tydn6, a jsou vyplaceny az &c
tydn1 v jednom roce. New Jer-
sey vyplacf je tez az sestadva-
Get tydnu, a to We vysi cd SO do
$22. V New Yorku je stano-
vena maximaln1 doba pouze 13
tydnd, a pozitky jsou mezi $40
a S25 tydne. Maximaln1 castka,
ktera sm1 byti vyplacena behem
iedineho roku je dnes $3.50 v
Rhode Island6 a v Kalifornii,
S575 v New Jersey, 1888 v New
Yorku a $500 We Washington6.
Kalifornie je jediny stat, KITE
ry Sc zakonem O pojistenf V ne
moci postaral soucasne i 0 dals1
pozitky. Tamn1 d6ln1k ma be-
hem roku narok ma nemocnicnl
pozitky We vysi So denne, nej-
dele pc dvanact dnG.
Vsechny statnf programy ma
poiist6n1 nemoci, nezavin6ne
vydelecnou prac1, isou finance
vany pTfspevky, vybiranymi cd
zamestnancG i zamestnavatelu.
Soukrome pojistovac1 plany
jsou dovoleny We vsech statech
5 vyiimkou Rhode Islandu, V
kazdem pf1pade vsak s tou w
hradou, re vyhov1 iistym poza-
davkGm, jake ma pTfklad tomu,
ably Sc pozitky z techto plant
rovnaly aspon tenn, iez jsou W.
placeny We shode S planem stat
MIN.
Common Council for American
Unity.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-02-10
SPOI.KY K. D.

Statni Rada "Katolickeho Del
nika" Statu Maryland. Kaplar
Vldp. Josef F. Vetrovec, Pill
Ashland Ave, preds. Mat. Hla.
vac, mistopreds. JOS. Rynes, tai
Karel Peterka, 2221 Lake Ave.
pokl. James Hlavac, d1vernfci
V. Stanek, F. Sima a F. Handl1i
dozorce Anna Wallis.
Spolek ssv. Petra a Pavla {.
20 K. D., odbyva sve schdze
kazdou 3 nedeli v mesfci cd 10
do II bod. rano v mfstnosti sv.
Vaclavske ma Collington Ave.
Preds. Ant. Zitn1k, mfstopfeds.
FIR. Handl1T, tai. Wenceslaus j.
F. Wallis, 1926 Chesterfield Ave.
vyp. tai. a pokl. Albert Novak,
vyberc1 Vaclav Hlavac.
Spolek sv. Prokopa, Odbor
Mladeze Jednoty Katolicky
Delnik odbyva sve sch1ze treti
nedeli v mesfci cd 10 hod. rano
do II v dolejsi skolnf mist
nosti. Ditky Sc prijimajf cd l
mesice do Is rok1, plat Sc 25f
mesicne. Obnos pojisten1 die
start. Informace sdelf Wences-
laus j. F. Wallis, dozorce, 1926
Chesterfield Avenue.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-02-10
Novy smer We statnich
delnickych zakonech.

V posledn1ch nekolika letech
%projevuje Sc We statn1m zako-
nodarstvi vftany sklon k cas-
tecnemu aspon sejmut1 finan-
cn1ch starost1 S beder deln1ku,
kteF1 pro nemoc, nenabytou v
dGsledku prace, jsou docasne
nezamestnan1.
Deln1k, poraneny pri praci,
dostava jake odskodne "a ztra-
cenou mzdu zvlastnf kompen-
saci; delnfk, ktery byl z prace
odlozen a ktery nem1ze lined
nalezti praci jinou, dostava pod
poru v nezamestnanosti. V O.
bou pT1padech jde o pozitky,
ktere jsou dnes vyplaceny We
vsech statech a kter6 byly "a
vedeny jiz pred mnoha lety.
Delnfk, ktery nenf zamestnan
proto, re je nemocen, a jehoz
nemoc nebyla zapTfcinena pred
chozf vydelecnou pracf, je vsak
ma tom hire, nebot az do ne
davna neuznaval no zadny stat
"a kvalifikovaneho zadatele O
jakoukoli kompensaci.
Rhode Island stall Sc prvn1m
staten, ktery uznal potfebu
pfijeti zakona, pojistujlclho
deln1ka proti nemoci, nenabyte
v praci. Zakon tohoto druhu
vessel tam v platnost 10. kv6tna
1912, a s vyplacenim zapocalo
Sc V dubnu 1913. Kalifornie
prijala podobny zakon 1916,
New Jersey 1947. Roku 1919
doslo Ike dvema zmenam Rhode
Island a Kalifornie pozmenily
sve zakony, zvysivse kompen-
sacn1 pozitky; New York a
Washington pTijaly zakony, u
moznujfcf take tento druh po-
moci. Newyorsky zakon vessel
v platnost lednu 1850, a S wy
placenlm pozitk1 zapocne Sc l.
cervence t. r.. P~Gsobnost wash
ingtonskeho zakona byla odlo-
zena sc zretelem ma referendum
(rozhodnutf obecnym hlasova-
nfm) v listopadovych volbach
Ackoli zakony jmenovanycf
zde peti stat1 mali tentyz ucel
lisf Sc cd sebe We mnoha SINE.
rech. Povsechne receno vsech.
ny Sc tykajf lid, kter1 nemohou
pro fysicky nebo dusevn1 stay
konati pravidelnou praci. S Wy
jimkou New Yorku vztahuj1 Sc
tyto zakony ma vsechny zamest
navatele a delniky, chranent
statnim zakonem O nezamest
nanosti. V New Yorku VITA
huje sc zakon ma zamestna
vatele, kteTf zamestnavali as
pom tTicet dn1 v roce ctyry nebC
vice zamestnancG.
Narok ma pozitky poole to
hoto zakona ma zamestnanec
ktery pracoval urcitou dobu /;
vydelal stanovenou mzdu v tai
zvanem zakladnim obdob1
Timto obdob1m vyrozumiva s.
urcity casovy 1sek pred wink