davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

Tad jo pasalpa po SIS gall truk.
ii tik Is savaiciu -.
7. Priedai vaikams.
Jeigu paduodant nedarbo pa.
salpos prasyma prasytojas tur:
savo islaikomu vaiku, jis gal
gauti papildomos pasalpos kas
savaite, kol mokama pagrindine
pasalpa, po $3.50 kiekvienan
vaikui, bet ne daugiau kaip z
vaikams ir tol, kol jie ne Wy.
resni kaip 18 metQ.
Nei tevams nei Kittens iSlai.
komiems asmenims priedo nepri-
deda.
Site priedai neiskaitomi j pa.
grindine pasalpa, taigi jos moke
jimas nesutrumpina 6-tame Sky.
relyje apskaiciuoto pasalpos mo-
kejimo laiko.
8. Pasalpos del uzdarbio sumaze
jimO.
Kas jau turf teise gauti ne
darbo pasalpa, gali jos gauti nj
tik tada, kai visiskai nustoja uz
darbio, bet ir tada, kai jo uz
darbis zymiai sumazeja.
Kada gi tas uzdarbis laiko
mas zymiai sumazejusiu, gao
gautum pasalpa?
Tai yra tada, kai ne del darbi
Eninko kaltes jo darbo valando'
sumazinamos tick, kad jis pc
savaite uzdirba maziau, neg'
turetu gauti nedarbo pasalpos
jei butu visiskai nustojes darbo
Bet, suprantama, tokiu atvejl
visos pasalpos nemoka. Apskai
ciuoja sitaip:
a. ziuri, kick gautum pasalpos
jei butum visai nustojes darbo
b. ziuri, kick dabar uzdirbi
c. Is dabartinio uzdarbio nu
meta So, 0 likusia suma atm;
is pilnos pasalpos ir moka skir
tuna.
SaEysime, natisp a1trajame pa
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

tosios dvasios, manau, nieko nebeturetu.
Bet, stat, yra piktesni dar uz patti setona
ir visus velnius. Buvo cia pas name susime-
te apie dvidesimt dusty tokiu pat pabegeliu.
Tur but kas paskunde ar jie patys suzino-
jo, tik ana diena uzgriuvo rudmarskiniai
SUI zandarais ir prisirinke nusivare apka-
su kasti. Kur geresni, ir arklius pasieme
SUI visais vezimais. Pc to mano gyventojai,
kaip zydo bites, issilakste. Tai kaip sau no
rit, jei nebijot.
- Kaip tat, net pabegelius yaro? -
nusistebejo atvykelis.
- A kas jiems! Ka tik nutveria, tas
gerai
= Tad kaip gi tamstos SINUS issilai-
Ike dar?
- Jis dirba. Kasdien rastus prie ap-
kasu veza. Tx tokiu budu dar neatskirtas
nuo nanny. 0 siaip turetu dunti kur nors.
Del to ir pora arkliu dar pasilaikom. Xiii
jau ne vieno nebeturi.
Ronkus nutilo ir eme krapstyti uzge-
susia pypke.
(Bus daugiau)
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
kaS h kada gall gauti nedarbo pa$a|pa?
aiga

lios. Jeigu toxic pasiulymo ne
fpriimtum, gall netekti pasalpos.
Tikrai pasalpos nenustosi, jei-
gu atsisakysi priimti darba del
kurios nors siu priezasciq:
AZ jeigu ten yra reikalaujama,
kad butinai stotum j tos bendro-
YES unija, arba reikalaujama,
kad pasitrauktum ar nestotum j
kokia geros valios darbininkq or
ganizacija;
b) jeigu tas darbas yra neuz-
imtas del nebaigto ginco apie
darbo salygas (streikas, derybos
del kolektyvines sutarties ir tt. /;
c) jeigu 'darboviete yra per-
daug toll nuo gyvenamos vietos !;
d) jeigu atlyginimas, darbo
valandos ar kitos darbo salygos
yra zymiai blogesnes, negu XII
tose tos vietoves panasiose dar-
bovietese.
IL. Kas daryti, jeigu pamatuo-
tas prasymas atmetamas?
Jeigu esi isitikines, kad darbo
istaiga neteisingai atmete pa
salpos prasyma ar klaidingai ap-
skaiciavo jos dydi, tai per 10
dienu nuo pranesimo gavimo ga
lima paduoti pareiskimas, kad
prasymas bltQ dar karta per-
ziuretas. Tada j perziures pats
|istaigos ADMINISTRATORS (siaip
jau pasalpos mokejimo klausima
sprendzia ir jos dydi nustato
zemesnieji tarnautojai).
Jeigu ir administratoriaus
sprendimas bus nepatenkinamas,
tai jo sprendima gavus vel per
10 dienq galima paduoti apelia-
CHA j Unemployment Compen-
sation Board of Review. O jeigu
ir ten skundas bus atmestas, tai
Fdar galima kelti byla teisme.
zinoma, taip toll eiti yra pras-
mes tik tada, kai esi gerai pa
|tikrines, Jog turf pamato skQs-
tits
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
1850 m. birzelio 1 d.

siandien, ziurint Ausros So
judi is istorines perspektyvcs
NUNS daug kas dabar gall XII
taip atrodyti. Pvz., perdidelis
Lietuvos praeities garbinimas
ir jos vaizdavimas perdaug svie.
siomis spalvomis dabar moksle
atzvilgiu atrodo nevisai suderi.
namas SUI tikrove.
Ausrininku veikla tebuvo tik
patti musu tautinio atgimimc
pradzia, jos pirmieji ziedai, bet
ir tie dar visai menki, mazuciai
Ausros bendradarbiu burelis bu-
vo visai mazas, ju pagalbininkQ
skaicius taip pat nedidelis, zy-
mus lesu trukumas kiekvienam
zingsny trukde darba, pagrindi-
Mai redakcijos darbininkai tu-
rejo nuolat kaitaliotis ir tode]
negalejo ilgiau atsideti savo tie
sioginiam darbui.
Jausdamiesi esq neperdaug
stiprus ir pajegus, bet noredami
suzadinti visa lietuviu visuome-
ne, ausrininkai is pradzios pasi-
rinko ramu vidurio kelia: jie
atsisake nuo visokios politikos.
isskyre is savo veiklos srovinius
bel tikybinius klausimus ir to-
del wien zodines propagandos bu-
du stengesi kvepti lietuviams
tautine samone ir gaivinti ju
tautine kultura. Ju vyriausias
tikslas tebuvo tik tautiskai at
gijusi Lietuva, artimiausias
troskimas - lietuviu spaudos at
gavimas ir laisvas ietuviu kali
bos vartojimas mokyklose, teis-
muose bel baznycioje.
Ir Wis delto Ausros darbas,
kad ir vargingai pradetas, veliau
nenuejo niekais. Visu pirma jos
sukeltas sajudis inese daugiau
gyvumo, paskatino susimastyti,
apsispresti ir pradeti galvoti apie
savo teises bel ju gynima. Ne
mazas lietuviu inteligentu skai-
cius (pvz. Vincas KVdirka, Jo-
mas Jablonskis ir kt.), kurie bu-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

vo jau bezusta lietuvybei, pasi
skate Ausra, susiprato esq lie
tuviai ir grizo savo tevynei.
Ausrininku pasirinktas deduk
TWINS, pasyvus vien pasaulinit
ir kultur1nio darbo kelias, kuris
jau gerokai buvo j romantizms
pasukes, ne tik isjudino galvo
jancia musu visuomenes dali, bel
ir ja daugiau isryskino, sukrista
lizavo. Pvz., nemaza dvasininkl
dalis, kad ir budami geri pa.
triotai, jau is pat pradziu em9
zvairuoti j ausrininku veikla
jiems visQ pirma nepatiko tiky.
biniu straipsniu nebuvimas Aus
role ir siaip kai kurie atskirQ
ausrininku posakiai. Veliau, kai
j. sliupas pereme Ausros reda-
gavima, kunigija visai nustojo
ja remusi ir pagaliau ja apsau-
ke bedievisku laikrasciu. Is XII
tos puses pasyvi ausrininku tax
tika nepatiko ir kai kuriems pa
sauliniams pozityvistams .akty-
vistams, kurie buvo linke daug
konkreciau ziureti anu laiku
gyvenima ir grieztesnius kelti
reikalavimus.
Todel, 1886 m. liepos men. nu-
stojus Ausrai eiti, daugiausia
del lesu trukumo ir is dalies del
geru bel ryztingu darbininku
stokos, veliau turejo pasirodyti
net du visai skirtingi laikras-
ciai: kataliku dvasininku svie-
sa ir pozityvistu pasaulininku
Varpas. Vienas ir kitas is ju-
dvieju, kad ir budami sroviniai,
pasiliko tautiniai laikraSciai.
Siandien mes esame vel nete-
ke savo nepriklausomybes; bet
dabartine padetis yra zymiai XII
tokia, negu kad Ausros metu
buvO. Tada auSrininkai dar ne
driso galvoti apie nepriklauso-
mybe, - jie tik pradejo rupin-
tbs visos lietuviu tautos atbudi-
mu,. ir todel tolimesnes progra-
mos jau atbudusios tautos gyve-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
5. Pasalpos mokejimo pradzia.

5. Pasalpos mokejim0 pradzla.
Jei nedarbo pasalpa telse
yra, tai pasalpos laikas praslde-
da sekmadieniu pirmos nedir-
bam0s savaites.
Ar esi atleistas is darbo ses-
tadieni ar pirmadienl,. visvien
ia savaite esi dirbes tik nuo
ateinancio sekmadienio legaliai
esi bedarbis. Bet po atleidimo
pirmoji savaite dar laikoma lau-
kimo savaite ir uz ta savaite
pasalpos taip pat negali gauti.
Tx nuo kit sekmadienio po at
leidimo is darbo jau pradedama
moketi pasalpa.
Bet pirmasis cekis dar tair
greit nepasirodo. 10 gall sulauk-
ii tik per 3-4 savaites nuo pa
reiskimo padavimo. Taciau pa
salpa mokama bus visvien uz vi
So laika, pradedant antruoju SEX.
madieniu nuo atleidimo is darbo
6. Kick laikO mOkes?
Principe mokes tol, kol negau.
81 atitinkamo darbo arba kol ne.
atsisakysi nuo toxic darbo, kuris
bus pripazintas tinkamu, bet nj
ilgiau, kaip 26 savaites. Mazs
to - is viso darbo pasalpos ne
gall gauti daugiau, kaip du tree
dalius to, ka esi uzdirbes pei
pamatini laika, tai yra per tue!
metus, kuriais remnants spren
dziamas pasalpos klausimas.
Pavyzdziui, 3-me sio straps
Mo skyrelyje mineti asmeny'
nei vienas negali pasalpcs gaut
per visas 26 savaites. Pirmasi'
per savo pamatini laikotarpi uz
dirbes $499, negali gauti pasal
pos daugiau kaip 1892. Jis gau'
20 IA dol. per % savaites (jei
gu negaus darbo anksciau). An
trasis, pamatiniame laikotarpy
je uzdirbes is viso tik $3.50, ne
gall gauti daugiau, kaip 1924
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

lmas nera savanaudiskumas, O
ldvasini silpnejima irgi kahn ar
ttinka vadinti psichozu -. O
Ipagrindinio tvirtinimo teisingu-
mu irgi tenka kick paabejoti,
mes Siam kontinentui prikisti
daugiau savanaudiskumo, negu
kittens, kahn ar jau tikrai tel
singa -.
"Kaip is pradzios, taip ir vi
sados" - per dauguma straps
Iniu kalbos iskilmingumui daug
kur aukojamas nuoseklumas ir
nuosaikumas, apibudinant tai,
kas yra ar ko siekiama.
Cia randame tvirtinima, kad
Sis laikrastis yra nebe naujagi-
mis-, o "uzgrldintas musu tautos
(tragedijoje ilgu metu kovos te-
sings, kad dar nei vienas is
|ligi siol ejusiu laikrasciu nera
|paaukojes ant Tevynes aukuro
tick bendradarbiu, kaip LAIS-
VOJI LIETUVA, kad "Atgimi-
mo Sajudzio organizacija Sian
|dien apima viso pasaulio lietu-
Fvius" ir tt.
Straipsnyje "Kas yra LAS"
Steponas Jakubickas paberia la
bal daug tokiu skambiu posakiu,
kaip LAS mesa lietuviu tautai
.dvasini, tautini, kulturini, socia-
lini, ekonomini ir visokeriopa at
gimima", bet tuos himnus pa
skates, kas nezinojo, kas tai
yra LAS, taip ir liks nesuzino-
jes...
'Nepasiduoti pavojingam ap-
snddimui, kuris jau praded reik-
SITS musu tarpe" - stai sukis,
kuris; atrodo, nuosirdziai skam-
ba is LAISVOSIOS LIETUVOS
skilciu.
Bet, jeigu LAS savo saknis
rveda nuo Maironio, Basanavi-
claus, Kudirkos, Smetonos bel
Voldemaro, = Sic vardai sunni
mimi, kaip lygiai brangus, - tai
|reiketu pastebeti, kad nei vienas
lis tQ vyrQ, budindami savo tau
ia is ano meto imygio (ne siaip
:sau apsnudimo) nesitenkino tik
pispustais sakiniais. Ryztantis
testi toki darba, kad ir naujose
aplinkybese, labai pravartu bu-
tu dar, jei galima, isigilinant
paskaityti bent keleta kartu tu
vyru paliktus rastus. Bus nesun-
ku pastebeti, kaip jie gyveni-
miskai kalbejo, kaip realistis-
kai jie liete ano meto faktus. Ir
,ju kartais pavartoti iskilminges-
nj, puosnesni sukiai visada buvo
.pilni realaus turinio. Bet labai
.daznai jie visai nesivaike skam-
biazo azodziavimo, kuris vienas bu-
'tu ne tik neprikeles tautos, bet
greiciausiai butu tik paskatines
nusisukti nuo tokiu zadintoju
ir dar giliau imigti -.
siuo nepalankaus ispudzio at
viru pasakymu visai nenoreciau
pasmerkti naujojo laikrascio, mes
geros intencijos, kuriomis jis
|leidziamas, nekelia abejojimu.
Kanadoje diferenciacija jau
prasidejo anksciau. Aplink vie
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
TreCiasiS Iaikra$tiS Kanadoie

|na laikrasti susibure visuomeni-
ninkai nesutilpo, nes vieni nepa-
kente "desines" Ckatalikq
krikscioniu demokratu) sroves
pastangu isigaleti, kiti nepaken-
te "kaires" Qiaudininku - So
|cialdemokratu) isitvirtinimo.
Savaime suprantama, kad yra
|ir Kanadoje ietuviu, kurie ne
sijaucia nei toje "kaireje", nei
|toje ''desineje". Nors ir "kaire"
|ir "desine" labai daug kalba,
neabejojam, kad visai nuosir-
dziai - apie tautiniu reikalu pir-
menybe, Wis delto yra lietuviq,
kuriems ir vienos ir kitos puses
tautiskumas atrodo nuspalvintas
tam tikru konkreciu, dar is Lie
tuvos atmenamu politiniu gru-
|piu spalva.
Sic noretu veikti be tu "spal-
w" bel "atspalviu". zinoma,
jiems galima prikisti, kad ir jie
turf savo "spalva"! Taip ir sa-
koma: kurie ne visai pritampa
Eprie ligsioliniuose laikrasciuose
maziau ar daugiau vyraujanciu
"spalvu", tie vadinami tautinin-
kais, smetonininkais, voldema-
rininkais, nacionalistais ir tt. Be
"spalvos' niekas nepaliekamas.
AS manau, kad taip ir yra.
Nors kai kas ir sake, kad yra
tik du keliai - j Maskva ar j
Roma, bet is tikruju juk yra gi
ir grynai lietuviskas kelias, ne
butinai su Maskva ar Roma, ne
butinai paskui popieziu ar Mark
sa. Tuo keliu einantieji irgi
turi savo spalva bel atspalvius.
Tas lietuviskas kelias nera koks
siaurutis takelis, kad butu gall
ma eiti tik kaip zasims, vienas
paskui kita. Vieni eina daugiau
vienu kelio krastu, kiti kitu, vie
nj daugiau viduri pasuka, kiti
maziau -. Gal siandien ir nerei-
ketq gincytis del kiekvienos pc
dos, kurioj vietelej kelias CERES
mis-. Jei tokiu keliu einantiems
duoda tautininku ar koki kita
varda - ko gi bijoti Ar tai ne
tiesa?
stai Lietuvos Atgimimo Saiu-
dis, nors tai dar ir ne tiesa, kad
Jls vienas tenesa lietuviu tautai
visokeriopa atgimima ir ne tie
sa, kad jis jau apima viso pa
saulio lietuvius, Wis delto yra,
mano ziniomis, bent nedidelis
burelis karstai patriotiskai nu-
siteikusiu lietuviu, kurie nepri-
tampa nei prie "desines" nei
prize "kaires" "spalvu", turf
savo "spalva'. Jie turejo dra-
sos ir pasiryzimo iseiti sava-
rankiskai. o jeigu taip, tai ne
aisku, kodel LAS nesiryzta ais
kiau pasisakyti savo paziuru
dalykus, bet taip placiai vercia-
81 pompastiskomis bendrybemis?
Kas seka musu visuomenes
gyvenima, tas juk Zinc, kad Lie
tuvos Atgimimo Sajudis yra to-
limesnis issirutuliojimas grupes,
Lietuvoje zinomos, kaip "radika-
liuju tautininku' sroves sparno,
Perkelta i 6-ta pusl.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01


Paskutiniai metal Kanados lie.
tuviu spaudos gyvenime turtin.
gi. Pradzioje -. galima sakyti
beveik nieko nebuvo. Isaugo NE.
PIKLAUSOMA LIETUVA. Pas.
kui r TEVIsKES zIBURIAI
stai dabar jau turime trecia
naujagimi - LAISVOJI LIE.
TUVA, Mr.. I (101), Toronto
1850 m. geguzes 18 d. Leidzia
Lietuvos Atgimimo Sajudis, hgi
siol leides tokiu paciu vardu Eu-
ropoje rotatorium spausdfnama
biuleteni.
Kas dristu tvirtinti, jog tai
paskutinis laikrastis Kanadoje
Juk. kai pradeda 1yti, tai il
dazniau palyja
Gal kai kan RUPEES ir pasibar-
tt: kan tas naujas jegu skaldy
mas, kodel nera tos vienybes!
Bet >. zmones nesutelpa vie
moi baznycioj, nesutelpa vienoj
draugijoj, nesutelpa ir vienam
laikrasty. Cali sakyti pamokslu
apie vienybe, kick tik nori, o
palinkimo diferenciacija be te-
roro nesulaikysi. ..
.Kitas vel apgailestaus, kad
daromos islaidos be prasmes,
nes tik padidins lietuvisku 1aik-
rasciu kapinyna -. Bet, kaip
isimylejusiu neitikinsi, kad ne
vestq, taip uzsimojusiam leisti
laikrasti nepatarsi, kad to ne
darytQ -.
O pagaliau, jeigu visas pasau
lis butq surinktas tik is atsargiu
skeptiku, tai jokios pazangos
nebutu ir gyventi butu be gallo
nuobodu. Gala, kad daugelis en-
tuziastu "sprandus nusisuka",
bet jei nebutu to "neprotingo"
entuziazmo, tai nebutu pasauly
ir .didvyriQ
Su tokiomis mintimis. emiau
j rankas naujaji kanadiski nau-
jagimi. Turiu prisipazinti, kad
pirmojo numerio turinys nenu-
teike names nei labiau uz, nei
labiau prizes, negu jauciausi j ka
tik rankas paeues.
Techniskai laikrastis atrodo
gerai, skoningai. Straipsniuose
taciau daugokai vyrauja ipro-
tbs vartoti ispustu posakiu, per
maza. realios, gyvenimiskos kali
bos
stai pirmieji sakiniai is pir-
mojo straipsnio "Darba prade-
dant":
"Gyvenimo audrq mes esa-
me atbloksti toki kontinenta,
kuriame vyrauja utilitarizmo ar
ba savanaudiskume laikotaFpis.
Gyvenant tokiame laikotarpyje,
znsogaus dvasinis pakilimas kas-
diem silpneja. Priezastis to dvasi-
nio silpnejimo yra materializ-
mas. Siam psichozui susidaryti
padejO tik materilstine civiliza-
cijos koncepcija, kuri ir mus We
da j galutini susmulke ejima."
Tokia svetimu zodziu krusa
is karto pritrenkia ne tik savo
gausybe, bet net ir ne visai
tiksliu jig vartojimu (utilitariz-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

{ Perkelta j 6-ta pusl. }
The Ohio daily-express. (Dayton, Ohio) 1946-1950, 1950-02-18

took some rugged beatings before
he retired. -.
Since the days of Barney Ross
no Chicago fighter has reached
the heights that seemed to be his
destiny after getting off to a
sharp start. Most recent of the
Chicago unfortunates is Johnny
Bratton.
1t has been reported that the
Brat will fight again : the ques-
ton is for what? Unless he under
goes a great change he will never
be a champion.
In the recent past have been
Bob Foxworth Bob Satter-
field, Boxer Beckwith . George
Costner Harold Dade What
has happened tothe home of Gold
en- Gloves champs, especially to
the champs Chicago adores as am
ateurS 49,.
Wrestling is so popular here
that this ~ringsider will have to
regain his interest in the art of
grunting and groaning. Even the
Chicago stadium opened it's hal
lowed doors to wrestling a couple
of weeks ago and more than 49,
900 fans and $4,000, the larg-
est wrestling gate in the city's his
tory. The Amphitheatre is regul-
arly jammed with $4,000 fans to
see the travelling road shows OF
wrestlers.
The Ohio daily-express. (Dayton, Ohio) 1946-1950, 1950-02-18
Local Five Plays
In Chicago
By Wendell Simon

The International Chiropractic
College of 336 North Roberts
Boulevard will send it's basketball
team against National College of
Chicago this Saturday in Chicago.
The Chiro Collegians are paced
by twenty-three year old Harry l..
Jackson of Akron, Ohio. Despite
his youth, Harry has had extensive
experience atthe cage game. He
playd for Central High in Akron
While in the military service he
was a member of the European
Command All-Stars. The team
travelled throughout the Euro
pean theater of action. Jackson
played against the Czechoslovak-
ian All-Star team while with the
army team.
Other mainstays. on the team
are Allan Jackson, Harry's broth
err; c.. G.. Johnson, formerly ofthe
University of Hawaii; Cleo Floyd,
William Walker, R.. Washington,
L. Perkins and Eddie Moore.
For best results advertise in
The Dolly Express.
The Ohio daily-express. (Dayton, Ohio) 1946-1950, 1950-02-18
AT THE RINGSIDE

~ - So - 4A ~
concluded from page p
also is a boon to promoters. Every
body wants to see him fight some
body : particularly the promot-
erS.
Only catch to his problems is
that he wants to fight for the
middleweight title, but it seems
that promoters want him to de-
fend his welterweight crown or
fight in nontitle affairs.
In Chicago he is wanted for a
bout with Ike Williams with his
title on the line. In Philadelphia
he is to meet George Costner also
in a title defense. In almost any
little hamlet he is wanted to face
the best in local talent.
He also is said to have signed
for a title defense against the
Kid Gavilan-Jack Graham Feb. 10
bout in New York. If Gavilan wins
this bout, this corner wants to
know why should he and Robinson
fight a third time?
The one logical bout is a Robin
son-LaMotta fight. Insiders say
LaMotta prefers to meet Rocky
Graziano because the Rock is slow
and fights the standup style Jake
likes. Robinson, so the story goes,
and other smooth boxers putnam
euver Jake too often now that he
is not as good as he once was.
Comments From a Ringside
Two comebackers in the light.
weight division recently h a
found the going extremely rough
for oldtimers - Lew Jenkins anC
Bob Montgomery, both former
champions. They are old enough
to know better.
Jenkins has been through fol
quite a while, and Montgomer!
The Ohio daily-express. (Dayton, Ohio) 1946-1950, 1950-02-18
dents.

dents.
"We would welcome as class
mates all Negroes desiring the OPP
portunities and advantages Of a
higher education and sign this
petition as an indication of our
wis hes forthe approval Of the ap-
pile atoms for admission"
labor said the petition were de-
signed primarily as a pledge
against unfavorable demonstra-
tions should the two women be
admitted" It is reported that
about two of every three students
approached since the petitions
were put out have signed. More
than 100 were reported as sig-
ners on the first day.
Mrs. Hairston, AZ, teaches at
American Technical Business col
lege. Married to a local dentist,
she came to Tulsa six year ago.
She holds an ABB in English from
Langston university, and ALB in
education, 1882, from Stowe
Teachers college. She formerly
headed the English department at
Lanir high school, Jackson, Miss,
and taught for eight years at
Divoll school in st. Louis.
Mrs. Pete, 27, holds a BA de-
gree in elementary education from
Langston, 1912. She has been
secretary to Atty. Hall, local MA
ACP president, for three and one
half year.
According to Atty. Hall, the at
! tempt to enter the university, els
not a publicity stunt" Both
women WERE hoping to avoid any
publicity. We (the NAACP) are
not authorizing the application
submissions nor sponsoring them
No action is planned by either
woman if the applications are
turned down."
The Ohio daily-express. (Dayton, Ohio) 1946-1950, 1950-02-18

If they would at least return
to thank those to whom once they
made their anxious wishes known,
our world would be a happier
place and minus Of many o groan.
The Ohio daily-express. (Dayton, Ohio) 1946-1950, 1950-02-18
Two Women Seek Admission
lot Of Tulsa
BY Viola Drew Lewis

BY Viola Drew Lewis
TULSA, Okla. (ANP) The issue
Of whether Negroes should be
admitted to institutions Of higher
learning for years reserved for
whites only dropped up here re-
Gently when two women made ap-
plication for entrance into the
University Of Tulsa. The two APP
plicants are Mrs. Henri Mae Pete,
secretary to Atty. Amos Hall, who
seeks admittance to the law school
and Mrs. E. L. Hairston, business
college teacher who wants to at
tend the downtown division of the
university to pursue work on a
masters degree in education.
However, university action on
the applications is being withheld
pending a meeting Of the trustees
on Feb. FL, said President C. I.
Pontius. The applications and
transcripts of credit were sent to
the faculty committee on admis-
sion and advanced standing and
then go tothe trustees and admin
%istra tic for further et study.
The university is a privately
endowed Presbyterian-related in
~stitution controlled by a self-per-
petuating board Of directors. It is
a non-profit Oklahoma corpora
ton. In its constitution, there is
nothing which relates to the ad-
mission of Negroes, according to
DR.. Pontius. Theonly reference to
racial groups to be found is a
paragraph in section three, article
four Of the constitution, which
says: ut is made an irrevocable
provision Of. there articles of in
corporation that Indian youth
shall be admitted to all depart
ments of the university
Meanwhile a spot poll of stu
dent opinion is said to have dis
closed that students n about
equally divided over the question
Of admitting Negroes. Generally
speaking, freshmen students are
said to have fewer objections than
advanced students.
Out of six students polled, only
two said they would quit if Ne
a4M ~
groes were allowed to enter. Twe
other didn't think they should be
admitted as yet, while the remain
ing two were for their admittanct
In connection with this opinion
poll, it was learned that petitions
supporting the admission Of Ne
groes r being circulated by
senior in the department of ge
ology, This student is Leon Tabor
who had the petitions printed with
out support from any campus
group.
He believes that "the board o:
trustees should know if a MAORI
ty ofthe students are willing fol
Negroes to be admitted"
Tho nathan g oxyc. UWo +ho nm