Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-05-26
ZALESNOVACf AKCE
v OREGONU.

> pdLIldCClIGCym pro
gramem zalesneni 100000 a.
krd pudy, kde drive lesy jiz by
valy. Miliony jedlicek pfesa-
zeny rucne a tuny semen bu-
dou pc vypalenych nebo polka
cenych mlstech rozsety letadly.
Guverner statu oznacuje tento
projekt "a "nejrozsahlejs1 pro-
jekt umeleho z~alesnovanl ma
pevnine severoamericke."
PTedevsim jde O zalesneni
100000 akr1 zpustoseneho,
pozarem zcernaleho Tillamook
Forest, ktery skoro cely lehl
roku 1888 popelem "a jedenact
dnf. Dflo zkazy dokoncily pax
jeste pozary roku 1899 a 1915.
Prozkoumanfm teto oblasti sc
zjistilo, re k jej1mu zalesnenf
Dude treba SO milion1 sazeni-
eek a 40 tun semen jehlicna-
tych stromG.
Helikoptery, kterych Dude k
tomuto ucelu uzito, mohou roz-
hoditi semena ma ctyrech a.
krech "a minutu. Nez Sc vsak
k tomu pfikroci, rozhodf hell
koptery jedovate vnadidlo ma
vyhubenf mysf a jinych hlo-
davcG, kter1 by semena pozira-
Ii. PrOZatfm bylO OsaZenO len
10000 akr1.
Rozsazovani stromk1 rucne
lie ovsem znacne pomalejs1, ne
bot i nejlepsf pracovnik nem6-
re Ia den vysaditi vice neil
dive tretiny akru. Je to vsak
prace, ktere Sc nelze vyhnouti,
protoze horke letn1 slunce Sc
mena jedlicnatych strom1 wy
susf tax, re nevzejdou. He'll
koptery Dude proto mono O.
sazeti pouze severn1 svahy kop-
EcG a stinna udol1.
Ma ochranu strom6 pred po-
zary v budoucnosti byl vpraco-
van rozsahly novy program.
Lesy jsou pfedevsfm rozdeleny
ma 1seky p 100000 nebo meme
akrech, a kazda takovato jed
notka sousedf ma Stroke, lest
proste pruhy, ktere zabran1
preskakovan1 ohne S jedne "a
lesnene plochy ma druhou. Ma
kopc1ch budou krone toho roz-
hledny, s nichz budou moci po-
zarni strazci okamzite hlasiti
telefonem nebo radiem jakyko-
Ii podezrely dym nebo ohen il
nym stanicim, umistenych ma
strategickych mfstech, s nichz
pax okamzite vyjedou hasici v
lehkych, rychlych nakladnlch
autech, vybavenych nejmoder-
nejsim hasicskym zar1zen1m.
Sc zalesnovacim programem
oregonskych znicenych lesd Sc
odkladalo jiz dosti dlouho. Je
liz veru ma case nahraditi ztra-
ty ma tonic pr1rodn1m bohat-
stvi, plenenem jak rukou, tax
i pozarem.
Lesy Oregonske teritorie
(prftomne staty Oregon, Wash
ington, Idaho a zapadn1 Mon
tana a Wyoming) byly pc vice
neil pdf stoleti pc skonceni po-
hranicniho sporu S Kanadou
(1846) obeti koristneho Dire
varskeho prGmyslu. Konseva-
chi program p%residenta Theo-
dora Roosevelta byl prvnf ucin-
nou brzdou zjisteneho vykoris-
|tovani ohromnych ploch pan.
nenskych prales1. Velka cast
tohoto 1zem1 stala Sc pozdeji
narodnimi parky a lesy, ale '
soukrome vlastnenych lesich
neprestalo Sc ami pax S des-
truktivnim h~romadnym kace.
MIN. Pocatkem let ctyrycatych
napomohla zkaze jeste i dru-
ha svetova valka, "a niz bylo
nescetnych beden ma dodavku
valecneho materialu do zamo'
ri. Tou dobou kacely Sc bez'
rodilne stromy dorostle i nedo.
rostle, a zlepsene melody a ma
|stroje umoznily krone toho
drevorubc1m kaceti stromy
ma mfstech, ktera Jim byla dfl
I've nedostupna.
Oregon ma Sc zalesnova'
elm a ochrannem programu les
MIN prirozeny zajem, nebot le
sy jsou jeho hlavnlm bohat
stvfm, zakladem jeho hlavnih(
pr1myslu. z pfltomneho pro
jektu budou ovsem pine tezit
teprve budouci generace, pro
toze S kacen1m stromu ma dne'
zalesnovanych plochach zapo
enc Sc nekdy pocatkem pfistl
no stoleti. Move zalesnene plo
chy poslouzi vsak jiz pred tin
nemene ddlezitemu 1celu; stro
NV zadrz1 vIahu " Dnd6 a "a