Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-08-11
OBSERVATION-DISCLOSURES SCI.
Kniznf posudek z pera
Stephena Pearce.

OCCpIICIld
Pred casem objevil sc ma kniz-
MIN trhu drobny svazek, ktery
81 pine zaslouzi nasf pozornos-
ii. Titul knfzecky, ktera je po-
sledn1 re serie publikacf, I'VE
rejnovanych pod zastitou Blu
reau of Intercultural Education
" New Yorku, je Becoming
American. Povsimnete 81 to-
hoto titulu. Becoming Anne
rican", nikoli Becoming AN
American. Nejde O pfirucku
pro budouc1 americke obcany,
nybrz 0 ~vystizne vylfcenf pro-
blemd, vyverajfcfch z pristeho-
valectvi, z nesnazi pTi zdomac-
novanl move pf1chozfch a z kon-
fliktu mezi prvnf a druhou ge-
nerac1 Americana. Autorka
knihy, Irene d. Jaworska, je
sama dcerou pfistehovalc1. Use,
co je spojeno s pristehovalec-
TWIN, jevl Sc il jake vyrazna a
dramaticka stranka americke-
no zivota, stranka, kterou We
SVEN d1lku analysuje, ably zjis-
tia, co vlastne "byti America
nem' znamena. Skutecne wy
stizenl a pochopeni techto SLOW
pfivede poole jejiho nahledu
Spojene Staty blfze k idealu
"jednoho naroda, nedelitelne-
no."
Uvodn1 kapitola knihy uka-
zuje rodinu Americana prvnf a
druhe generace, a predvadf kon
flikt mezi rodici, kteT1 Sc stale
ieste pridrzujf rGznych zvykd
Stareho sveta, a detmi, ktere
We sve touze neliSiti Sc injak cd
svych spoluzak1 a sousedG, pro-
I'll temto starym zvyk1m bojuj1.
proc Sc nemGzes zamerikani-
sovat?" pta Sc chlapec matky,
ktera k nemu mluvf We sve ma
teTstine.
Prekazky, prot nimz je bo-
jovati teto rodine - jez by mo-
hla byti rodinou re kterekoli
evropske zeme = zanechavaji
V mysli ctouciho DOZEN, ktery
81 ponechava pri zapoceti dru-
he kapitoly knihy. V teto mlu-
vi Sc o pristehovalectvf do A
meriky v posledn1ch sto letech
o dGvodech, proc miliony lid
rozloucily Sc S milovanou Was
tt, ably 81 zalozily domov zde (;
O tom, S jakymi pocity opousteli
tito Tide draha mfsta, vydavali
Sc ma dalekou cestu pres more
a seznamovali Sc s novou zemi
0 tom, jak je pc jejich pTfjez-
du sem prijfmali ii, kdoz zde
byli jiz delsi dobu usazeni.
We tTeti kapitole vrackse au-
torka k rodin6, S niz jsme Sc Sc
znamili jiz We staff prvnf. Svi-
zelne problemy teto rodiny ne
isou vysledkem vyhradne jen
nepochopenf rodicG pro zvyky
americke, ami nepochopenf deti
pro kulturnf dedictvi stare Via
sti jejich rodicG. Tyto profile
my pramenf splse z toho, re sko-
la a obec nedovedly pTijati deti
pTistehovalc1 jake prave a upl-
ne Americany.
Kl1c k obt1z1m, ma nez dru-
ha generace Americana narazi
We skole a v obci, dunno poole
1sudku autorky hledati po-
rad1 udalosti, ktere zavedly
anglo-americkou kulturu jakoz-
to dominujfcf slozku zdejsf kul-
fury, a ktere il v teto dominujl-
CT roll zachovaly i pres to, re
Americana britskeho p1vodu
~(Anglo-Americane) tvor1 dnes
pouze jednu z mnoha velikych
skupin S navzajem odlisnym
pozadlm kulturnlm. Autorka
poukazuje pri teto pfilezitosti
ma II, 600 pristehovalc1, ma
$4,000, 900 detf techto pTisteho-
valet, a ma noviny, kostely a or
ganisace techto novych Ameri-
CANT. Upozornuje tez, re take
cernosi tvoT1 v nas1 populacl
velkou skupinu, ktera Sc kultu-
rou cd Anglo-American1 odll-
suje. K rasovym a narodnost-
MIN rozdil1m Tadi Sc jeste roz-
Oily nabozenske. Vyznavacl
nabozenstvf rimsko-katolicke-
no, pravoslavneho nebo zidov-
skeho nevysli re skupiny S ira
dicemi anglo-americkymi.
Spojene Staty jsou tudlz re
mi, charakterisovaonu "kultur-
MIN pluralismem", k nemuz
n%cnXJo cLnn1no SWIM