davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Illinois times. (Champaign, Ill.) 19??-19??, 1950-02-10

$3.50 .o0). each Into tbs Trux'
Fund OF the" Northeast Improve
m~nt Association" n pr the abey'
membership and option sSrsssAsnt
---Kscssrt NJ which h hsreh,
acknowledged by tho Trust Fun<
Committee.
Charles Phillips
Clarence Taylor
Milton Clark
SUBSCRIBERS To DATE
/. Milton Clark
2. Chas. Il. Phillips ...
3. Clarence Taylor
4. William u. Miller
3. Fred Walker
O. William II. DibrelI
I. Mr.. and Mrs. Clarence Brown
y. John c. Humphrey
y. Mr.. and Mrs. Melvln
10. Mr.. and Mira. Sam Davis
IT. Delos e. Oliver
~. Mr.. and Mrs. Chatham
Ia. Chas. l.. Miller
IA. Marvin r. Starks
Is. Doris q. Banks
10. McNeal Helliford
II. Bessie NJ. Barnes
Is. Mrs. Marie Polk
10. Miss c. Shelby
20. Mr.. and Mrs. c. Holloway
q. Mr.. and Mrs. b, sihlay
%. Frank Cason
%. Orville A. Williams
"a. Mr.. and Mrs. 3. Mepowall
26. Elva Mcdowell
20. Margaret Hale
81. Marvin Faleoner
%. Mrs. Vim. DibTell
20. Mrs. Milton Clark
so. Ben Stovall
81. Charlene Creighton
80. Edward G. Ross
80. Howard II. Robinson
81. Charles WInfred
The Illinois times. (Champaign, Ill.) 19??-19??, 1950-02-10

may BE- obtained from Lloyd Pit
cher 1t Pitchers furniture store,
Mrs. L. C. Shafsr at the white
Elephant shop, and the Stop and
Shop grocery, Champaign.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16
NUTAUTIMO KLAUSIMAIS

je aplinkoje ir tiesiogiai save
tautos aplinkos neisgyvena.
Taigi svarbiausios nutautimt
Iproblemos yra jaunimo probe
mos.
Amerikos Jungtines Valsty
bes, aisku, turf tiksla dideles
masses ivairiu Europos Valsty
blu emigrantu kaip galint grei
ciau paversti angliskai kalban.
ciais ir tik amerikietiskai jau.
cianciais bel galvojanciais pile.
ciais. Sta tiksla amerikieciai
pasiekia graziomis, kulturingo-
mis- priemonemis. Netgi tauti.
mes kulturos pareiskimai, tauti-
niu emigrantu grupiu sutinka-
mi simpatingai. Tereikalaujama
tik vieno dalyko: kad pradzios
mokykloje visi mokslo dalykai
.butu destomi anglu kalba.
Jauni zmones, mokykloje is
moke geriau anglu kalba, kaip
namuose gimtaja, tepazista tik
Americas krasto gyvenima ir
nejuciomis virsta tik angliskai
kalbanciais ir galvojanciais ir
veliau net visai uzmirsta gim-
taja kalba.
Vienas momentas labai pa
dejo Xxi siol istautejimui. Tai,
butent, Americas nepaprasta
ekonomine ir technine pazanga
bel tos pazangos sukeltas saw
mi pasitenkinimas, pasididzia-
vimas. Senosios emigrantq kar-
tos negalejo kuo kitu, dar ver-
tingesniu patraukti iaunosios
kartos demesi,
Net paciu senuju emigrantu
galvose vargingo ir tamsaus sa-
vo krasto vaizdas, palyginti j
SUI Americas gerove, daugeliu
atveju susilpnindavo pasiryzi-
ma kovoti del savo tautines kul-
turos jaunojoje kartoje.
Kas kita yra dabartine emf
gracija. Dabartiniai emigrantai
mate ir savo kraSto pazanga. Jie
yra zymia dalimi uzgrudintQ
patriotu atranka. Visai kitos
aplinkybes ir priezastys padare
JUGS emigrantais. Be abejo, Sci
mos rysiai ir tautines kulturos
reprezentacija ju seimose bus
Bet jaunimo nutautinimo pa
vojai lieka vistiek tie patys:
isijungimas j sio krasto gyveni-
ma, jane brendimas, SUI juo SUI
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16
JAUNIMO VARDAN

Esmeje klaidu iskelimas yra
geras dalykas, bet kai pradeda-
ma rasyti ar kalbeti perdedant,
reikalas atsistoja visai kitoje
plotmeje. Vietoj objektyvios kri-
tikos mes randame smeiztq
pluosta. Asmenys, jaunimui pa
vyzdziais buve, neretai visai
isdergiami.
Ir cia prasideda didzioji blo-
gybe. Jaunuolis pradeda nebe-
megti kitaip galvojancio. Tai
nera tusti zodziai. Jei griztume
labai netolimon praeitin, gale
tune isitikinti to teigimo tel
singumu. Ir atejus laikui, kada
jaunimas lures atsistoti senujV
vietoj, kokiu pasekmiu galesim
tiketis Atsakymas yra per ais
kus.
Taciau skaudziausia tai, kac
tie raseivos ar kalbetojai vi.
suomet pabrezia Lietuvos reika.
lus stata auksciau partiniQ in
teresQ. Kur yra riba siuo atveju
tarp zodzio ir veiksmo?
Ju visi, kurie skelbiate kit.
klaidas ir iskeliate savO grupil
nuOpelnus, desimts kartu ap
galvokit ir tik viena kartq pa
sakykit! Jei jums istikruju Lie
tuvos reikalai didesni uz viso
kius kitus reikalelius, atsimin
kite: yra tautos dalis, ant kurio'
peciu kris visi kovos sunku
mai. Atsiminkite, kad jusu zing
SINUS seka ir is ju mokosi jau
nimas. Kas bus padaryta jau
nimo vardan, tue paciu bus pa
ldaryta Lietuvos vardan!
Alg. Pag6gi
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16

Niekas negincys, kad'siuo me-
tu, kada musu zeme krauju pa
sruvusi, tauta isblaskyta pc
visus pasaulio kampus, jaunimo
reiksme Lietuyos iSlaisvinimo
kovoje itin padideja. Didzioji
tautos Wits gludi kaip tik jau-
nine! Jaunime, kuriame yra pa
kankamai idealizmo, kad savo
jegas aukotu tai zemei, kurioje
zenge pirmuosius zingsnius. Tx
ta dideli idealizma reikia moketi
tinkamai panaudoti. MusQ visu
nelaimei yra keletas dalykQ, ku-
rie pasitarnauja viskam, tik ne
Lietuvos labui. Vienas is tokiV
neigiamybiu smeiztai, objek-
tyvios kritikos vardu prisiden-
ge.
Nera paslaptis, kad vyresnio
amziaus jaunimas simpatizuoja
vienai ar kitai grupei. Ir yra
aisku, kad pc keletos metu vie
ma iaunimo dalis pasuks vie
nur, kita kitur. Tai yra gyve-
nimo natural isdava. Taciau
NUNS visiems yra taip pat ais
ku, kad tik vieningai vedama
Lietuvos islaisvinimo kova at
mes teigiamu rezultatq.
O kaip gi yra pasiekiama vie.
nybe? Skambiu sukiu nepakan.
ka. Tolerancija - tai toji butt.
ma salyga vienybei siekti.
Kokios gi tolerancijos mokos
siandieninis jaunimas? Ne vie
no laikrascio puslapius payartt
rasime straipsniu ir straipsne
liu apie kitq paziuru zmoniu pa
darytas klaidas.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16
|tapimas ir... misriu seimq SUI

tapimas ir... misriu seimq SUI
darymas.
Aktyviai pasireiksti sio kras-
to gyvenime, igyti itakos ir svo.
rio, nera wien egoistinis sieki-
mas, bet drauge ir didziausias
patarnavimas musu tautos rel
kalams. Tx budami itakingi il
pajegus galesime 81 ta nuveikti
savo tautai. Bet kaip to siekti,
kad tue paciu metu butu suma-
zintas pavojus sava tautybe uz-
mirsti?
Spauda, memo veikla ir orga-
nizaciios, propaganda uz vedy-
bas tarp saw tautieciu - yra
butinos priemones, bet dar ne
viskas.
Labai svarbus dalykai yra
laisvalaikio praleidimas. Butu la
bal naudinga, jeigu musu jauni-
mas daugiausia laisvalaikio ga
letu praleisti savo tarpe.
Jaunimo organizacijos turf at
speti, kas musu jaunimui pa
tinka ir tai organizuoti. Gera
proga suteikia NUNS menkas
Amerikoje rupinimasis jaunu
laisvalaikiu. Amerikieciu jauni-
mas, kai nesimoko, yra paliktas
sau. Jei kuris nori pazaisti sta
10 tenisa, keglius ar pan., gall
bet kurioje biznio saleje issinuo-
mott irankius ir zaisti. Cia paly-
ginti labai maza sporto klubq,
kur jaunuolis darbininkas gale
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16

|tu praleisti laisvalaiki megiamo'
NOSE sporto bel zaidimo srityse
Todel mes turime steigti spor
to ir laisvalaikio klubu. Juo dau'
giau laiko lietuviai praleis save
tarpe, tue jie liks geresni lie.
tuviai. Netiesiogiai tuo paciu
mazinamas ir misriu seimq pa.
vojus.
Maza vien tik pasiryzimo ne.
vesti-neteketi uz svetimtaucio
Bendraujant ar draugaujant jau.
nuoliams abieju lyciu is ivairiu
tautybiu, nejuciomis ateina mo.
mentas, kada jaunas patriotas,
didelis misriu vedybu priesas,
pradeda savo asmenine istorija
laikyti 'isimtimi" ar jaucia, kad
nebera kelio atgal.
NeVeStI SveClmtauclu tai relS-
kia SUI svetimtautemis neflirtuo-
tt, O tas daugiau imanoma tik
tada, jei lietuviskas jaunimas
lures daugiau galimybiu ben
drauti savo tarpe.
Kai kas gall pamanyti, kad
cia skelbiami pasiulymai izoliuo-
tu musu jaunima. To bijoti ne
ra pamato. Bendrauti su XII
tais yra tick daug progu, kad
ir noredami ju neisnaikintume.
To ir nenorime. Norime tik, kad
lietuviai jaunuoliai nebutu izo-
liuoti nuo lietuviq, kaip tai da-
bar labai daugeliu atveju yra.
B. L.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16
Ar zinote, kod -.

= Juodziausioje zemeje auga
puikiausios geles, dailiausi ir
stipriausi medziai is uolu tarpo
verziasi padangen.
J. G.. Holland
= Reikalas yra sestasis jaus-
mas. Vokieciu priezodis
- Nera abejones, kad Sian
dienines kulturos vadai yra zmo-
mes, kurie savo krjera pradejo
beturciais vaikais. Seth Low
- Ne kiekviena nelaime, ku-
ri mus sutinka, yra smugis, 0
anksti sutiktos kliutys yra pa
laiminimu. Nugaletos sunkybes
ne tik moko, bet prirengia mus
|ateinancioms kovoms. Sharpe
- Kuo bebutQ padariusi tave
gamta, laikykis to: nevenk ke-
lilo, kuriuo eiti tave ragina pri-
gimtieji palinkimai. Bqk tuo,
kuo gamta nori tave tureti, o
|vidinis pasitenkinimas bus tau
ldidziausias atlyginimas.
Sidney Smithas
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16

Musu periodine spauda Anne
rikoje, jautriai reaguodama
ivairias NUNS svarbias probe
mas, neuzmirsta ir lietuvybes
islaikymo klausimo. Daznai pa.
sitaiko straipsniu, iskeliancil
nutautimo pavoju, skatinanciu
ir palaikanciu musu tautine So
none. Dazniausiai tie straps.
Mai esti pamokancio, pamoks-
linio turinio ir nukreipti daugiau
! musu jausmus.
Negalima paneigti graziq pa
mokymQ. Jie stiprina musu diva
sia. Bet tai dar ne viskas. Rel
kia 81 klausima panagrineti ir is
realios gyvenimo puses. Patty
rimas moko, kad kartais ir ne
reiksmingos simultaneous ar nu-
galimos nepalankios aplinkybes,
nuolatos veikdamos, pamazu per-
formuoja zmogu taip, kad lis
kitaip pradeda rezonuoti anks-
ciau jam svarbias vertybes ir
ilgainiui visai pasikeicia jo in
teresai bel paziuros. Jis lieka
nebejautrus tautiniams isgyve-
nimams. Nuo sio momento EMO
gus yra anksciau ar veliau savo
tautai zuves, nors jis is parei-
gos ar papratimo dar kuri lai-
ka ir rupintQsi savo tautos rel
kalais.
Neuzmirskime, kad aplinka
veikia ] mus daug stipriau, kaip
kad mes jauciame ar noretume
.jausti. Prisiminkime pirmas
dienas po keliones per Atlanta.
Ar visi Europoje buve kasdie-
ninio gyvenimo klausimai ir net
pagrindines Europos tautu (ne
musu krasto) politines proble-
mos nevirto NUNS kazkuo to-
limu, nereiksmingu? Prizes ke-
lias savaites mes tomis proble-
momis domejomes, jomis gy-
VenOme -.
Is esmes, suauges ir subren-
dusios dvasios zmogus nutausti
svetimame kraste nebegali. 10
visas gyvenimo patyrimas, bet
koks igudimas yra suristas SUI
savuoju kraStu. Su mazomis is
imtimis, jis nebegali visai to-
bulai iSmokti svetimos kalbos.
Jis nebegali visai persiimti kito
kraSto dvasia. Nutautimas at
eina per jaunas kartas, mes jos
savo patyrimu semiasi svetimo-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16
zMOGUS~ IR PROGA

vienas karo vadas turejo viska,
netgi ir kareiviu drasuma. Bet
jiems sligo Napoleono stiprumc
ir tvirtybes. Kai kurie teisino.
81, esq, sunkenybes butq buve
neiveikiamos. O Napoleonas ME.
kad nuo sunkybiu nebego, bet
ieskojo progos ir protingai js
pavergdavo. ~
Naujajme Orleane Grantas
nukrites nuo arklio, sunkiai SUI.
sizeide. Tuo tarpu jis gavo isa.
kyma vadovauti konfederatu ap.
|gultam Chattanooga miestui, ku.
riam nebebuvo vilties issilaiky.
ii. Aplinkiniuose kalnuose sly.
pejo prieso ugnys, maisto ne.
bebuvo galima ivezti. Nors il
buvo sunku, generolas Grantas
liepe ruostis j nauja kova.
Laivu Mississippi upe, veliau
arkliais ir visomis priemonemis
keliaves, jis pasieke Chattonoo-
| ga. Viskas virto kitaip. Atvyko
milzinas, ir prizes il visi nusi-
lenke. Armija pajuto jo stipria
ranka. Oar negaledamas ant
arklio uzsesti, jis pradejo priesy
|puolima. Triumph laiku aplinki.
MUS kalnus uzeme Granto ka.
revival, nors kiekviena zemes pc.
da reikejo sunkiai issikovoti.
4 x
Sunku pasakyti, ar tai buvo
tiesiog aklas atsitiktinumas al
kareivius paskatino suzeistojc
Igenerolo tvirtumas? Ar dalykai
savaime susikloste, kad Horaci-
Jus SUI dviem draugais sulaike
Tiberio tiltas nebuvo sugriau.
tas? Ar kad Leonidas Termopi.
luose sulaike galinga Kserkse
kariuomene? Ar kad Themis.
tokles Graikijos pakrantese SUI
naikino Persu laivyna? Kad Ce'
zaris, matydamas armija pa
vojuje, pasiemes skyda ir dur
tuva, kovodamas laimejo? KaC
Winkelriedas sau j krdtine isl
smeige strele, praskindamas tut
budu savo draugams kelia lais
I've? Kad Napoleonas nepralai
mejo ne vienos kovos, kuriai ji'
pats vadavavo? Kad Wellingto
mas kariavo ivairiuose krastuo
Sc, niekur nepralaimejes?
! IstOrija NUNS duoda tukstan
Icius pavyzdziu tokiu zmoniu, ku
rie, teisingai isnaudodami at
siradusia proga, nuveike tokiu
darbus, kurie silpniesiems afro
de neiveikiami.
i Nelauk netiketo atsitikimo. |
|kiekvieno paprasto dalyko pa
daryk nepaprasta.
Il Us O. Swett-Mardeno We
\ kalo "Gyvenino Mokykla"
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16

Jeigu NUNS pasiseks, ka
pasaulis pasakys? - klause nu-
dziuges kapitonas Berry, kada
|Nelsonas jam isdeste apgalvotai
Iparuosta kovos ant Nylo upes
krantu plana.
Cia negali butt jokio "jei-
GU = atsake Nelsonas. AS III.
nau, kad NUNS pasiseks. Sunku
tik pasakyti, ar is musu pasi.
liks kas gyvas, kad galetu apie
tai papasakoti.
10 drasus protas ir astri axis
regejo karo laimejima ten, ku1
kit iziurejo tiktai pralaimejima
Ar galima praeiti tue ke-
liu? - klause Napoleonas inzi-
nierius, kuriuos buvo siuntes
istirti kelia per sv. Bernardo
kalna.
- Gal ir praeitumem, -skam-
bejo nedrasus atsakymas.
- Pirmyn! - tare Mazasis
Kapralas, neatsizvelgdamas j jo.
kias sunkenybes, kurios atrode
veik nenugalimos.
Tuo metu Anglia ir Austri.
ia piktai juokesi is Napoleono
sumanymo pereiti Alpiu kalnus
SUI 60 tukstanciu armija, sunkia.
ia artilerija, patrankomis be-
soviniais. Bet Genujoje apsiaus.
tas Massena baige maista, o lai
meje austrai grove Nicos var.
tus.
O Napoleonas neapleido drau.
gu nelaimeje. Gerai aprengti il
apginkluoti kareiviai buvo galu
tinai paruosti kelionei: nudris
ke drabuziai bel pagadinti sau
tuvai buvo sutaisyti ar pakeist
naujais, ir kareiviq eiles slinkt
pirmyn, persieme savo vado tik
slu siekimu.
Aukstai, tarp neismatuojaml
uolu, rukuose zibantieji kareivi,
ginklai dare nepaprasta ispudi
Stirnos, isgasdintos nematyt'
reginio, bailiai ziurejo j ginkluo
tus burius, kurie taip umai pa
sirode padangese. Kada jie eida
vo per pavojingesnes vietas
juos perspejo ragu balsai, at
simusdami j kalnus tarp uol1
ir ledynu, keldami neispasaky
tus garsus. Kiekviena smulk
mena buvo taip apsvarstyta
taip rupestingai atlikta, 0 Ma
poleono itaka tokia didele, ka
ne vienas kareivis neapleido sa
vo vietos. Visos kliutys pake
liui buvo pasalintos. Keturiom
demons praslinkus, armija ia
trauke Italijos kloniais.
Tx tada, kai Alpes buvo pei
eitos If kiti pastebejo, esa, t.
seniai buve galima atlikti. N
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16

ljau lauzesi, anapus dar apsaIu-
siu langq. AS vaiksciojau ap-
link SUI lazda, piuklu ir plaktuku.
Kai sniegas sutirps, reikes pa
taisyti kluona, pastatyti nauja
tvarta, pataisyti tvoras. Mes ap-
iskaiciavom, kick reikes NUNS
naujos medziagos, kaip reikes
atsigabenti grudu seklai ir ja-
WI pasarui ir kaip mes padeng-
SINE islaidas. Medziu sultys te-
kejo. Mes ismokome namines
pavasario pramones, kaip pada-
ryti cukru is varvancios sulos.
Mes stebejome anciu ir zasu
iprocius. Mano pirstai buvo SUI
zeisti nuo kurenimo ir melzimo.
Gera buvo taip gyventi, gera
buvo gyvenima jausti.
Politiniu emigrantu tarpe Ste
fan Zweigo nusizudymas suke-
lie nepaprasta susijaudinima. Is
visu laisku, kuriuos as gavau,
dvelke slopinas beviltiskumas.
Jeigu jis, turedamas visas gall
mybes, neberado prasmes gy-
venti, ka gi sakyti tada items,
kurie del duonos kasnio kovo-
ia. Daugumas musu politiniu
emigrantu gyveno labai skur-
dziose salygose. Moterys, anks-
ciau jokiu rupesciu nepazinu-
sios, tapo tarnaitemis. Intelek-
tualai, gerai nemokedami sveti-
mos kalbos, beviltiskai dairesi.
zymus gydytojai dar karta tu-
rejo atsisesti j mokiniu suola
ir drebedami lauke egzaminu re-
zultatu, kurie tik po keletos sa-
vaiciu buvo skelbiami.
Badas ir depresiia emigrantu
tarpe buvo nuolatiniai sveciai.
Pagaliau rasytojams, kurie dar
nebuvo pagarseje uz savo kras-
to ribu, svetimos kalbos ir nau-
jo galvojimo bel pajautimo pro-
blema atrode visiskai nenugali-
ma.
- Ia gi mes turin daryti, -
rase man jaunas ir labai gabus
zmogus, - su tuo savim pasi-
tikejimu svetimam kraSte? Argi
NUNS kas tikes? Kas gi NUNS
ka nors uz tai duos? Nuns be-
lieka tik du keliai - ar del mo-
ralines depresijos ar del nenu-
galimo vargo ieskoti mirties -.
AS nezinojau, kaip j tokius
laiskus atsakyti. Juk kiekvienas
zodis butu skambejes tik kaip
labai nevykes nuraminimas., Bet
kas gi name patti dar aukstumo-
je laiko?
Viena nakti as atsisedau ir
pradejau rasyti. Pavadinau tai:
"Sauksmas gyventi''.
Tai buvo vienintelis atsiSauki-
mas, vienintelis straipsnis, kuri
as karo metu isspausdinau. Jis
buvo isspausdintas anglu ir vo-
kieciu kalbomis. Dabar, betvar-
kydamas savo daiktus, prizes is
keliaudamas Europon, as nety-
cia j radau. Ir man pasirode,
kad as dar karta tureciau SUI
sukti, tik gal truputeli kitaip:
Nepasiduokit, draugai!
Is vokieciu kalbos laisvai
verte A.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16

gilia ziema.
Beveik metus laiko mes gy
venome apleistoje farmoje, Yer
monte miskq kalnuose. Tuo laikl
as beveik niekur neisvykdaval
is nanny, ir paskutiniuosius me
nesius praleidau sniega bevaly
damas, malkas bekapodamas il
tvarte bedirbdamas. Vakare bu
davau taip nuvarges, kad be
okios minties uzmigdavau. Max.
ties metu man dar reikedavo at.
sikelti krosnies paziureti, kad
kambary neuzsaltu vanduo.
Kiekviena diena NUNS prasi-
dedavo dar su tamsa sesta va
landa ryto, namuose budavo Ia
bal salta. Mes gyvenome nepri-
klausomai nuo kitty, patys issi-
maitindami.
AS negalejau rasyti. Karas
ir musu tevyneje bekybancios
negeroves sumaise mano fanta-
zija. Kare zodis yra bejegis. Ar
ba reikia drauge kariauti, arba
tyleti. Paskutiniame kare as
dalyvavau, situo biaurejausi.
Karine padetis nebuvo dziugi-
nanti. Hitlerio armija, nors ir
rusiskos ziemos sulaikyta, sto-
VETO prizes Leningrada. il buvo
toll nuzengusi Ukrainon ir is
esmes tick stipri, kad vasara
pradetu zygiuoti pirmyn, tik ME
kas nezinojo, ligi kol.
Toji kariuomene buvo uzval-
dziusi visa Europa ir didziaja
dali siaurines Afrikos. Londo-
mas buvo bombarduojamas. Me,
kas nezinojo, kick dar laiko
uzsites.
Japonams gerai sekesi Ramia-
jane vandenyne. Jau buvo gra-
soma Australijai ir Indijai. o
Amerika dar tik buvo pradeju-
si ginkluotis. Niekas nezinojo,
ar nebus per velu. Tx viena
NUNS buvo aisku, kad Hitleris
prizes joki vandenyna nesustos.
Jis mielai butu paverges visa
pasauli taip, kaip jis paverge
Europa ir kaip buvo paverges
visa Vokietija. Niekas, kas lais-
We brangino, nebutu galejes 81
to isgyventi.
Tai buvo ankstyva kovo me-
nesi, audringa diena. Keliai bu-
vo uzpustyti, juos reikejo ismin-
dzioti, norint paslektl bet kurl
vaziuojama kelia.
AS buvau susirades zmogQ,
kuris pazadejo mus pavaduoti
ukyje. Tai buvo musu pirmuti-
ne iskyla sia ziema, ir mes ia
dziaugemes, lyg kaledinemis do
vanomis. Ia diena mazame uni
versiteto mieste dainininke Lot
te Lehman turejo koncertuoti.
il turejo dainuoti Schuberta
ir Schumana. Mes jautemes, lyg
j Salzburga vaziuoja, istisas sa-
vaites mes laukem tos dienos.
Ar jus pazinot Stefan
Zweiga? paklause musu drau-
gas amerikietis, pas kuri mics
telyje mes apsistojome.
Prizes pat koncerta, persirenge
kitais drabuziais,. mes sedejo-
me prie ugnies ir gereme kok-
tell.
= zinoma, - atsakiau. -
Kodel?
Tiktai tada as atkreipiau de-
mesi, kada jis pasake: "Ar jus
pazinot %
= O JUS ar pazinot Stefan
Zweiga?
Jis pastebejo mano zvilgsnl
- Man labai nemalonu, - ta-
re amerikietis. - Tikriausia, jis
buvo iusq draugas? AS maniau
kad JUS jau zinot.
Mano zmona padejo laikrast5
ir ilgai isiziurejo j viena taska
kaip tai daroma, kai norma kas
nors atspeti. Staiga as pajutau
kas atsitiko. Bet man buvo sun
ku suprasti.
- Bet juk tai neimanoma! =
kalbejau as, pats nesuprasdama'
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16
AR JUS PAzINoT STEFAN zWEIGA?
Carl Zuckmayer

lkuri as anuomet del tu dovan'
buvau pajutes.
- Juk jis NUNS krosni i
SUMS dovanojo. Kaip gi daba
galetq butt mires?
- Tai juk ten lvyko, - tar
mano zmona, lyg patti butu tn
rejusi prisiminti, kad tai ne va
kar ivyko. - To visko dabal
nebera :.
Kada pertraukos metu mes
aplankem dainininke, Lottes
Lehman akys buvo pilnos asa
try.
- AS nebegaliu dainuoti, -
kalbejo il. Taciau il dainavc
puikiai. Man atrode,A kad da1
niekad jos taip dainuojancios
|neglrdeJOm.
Tai sena istorija, bet il
animal nauja. Ir kam il ivyk-
tq, tam plystu sirdis.
Paskutini karta Stefan Zwei-
ga as buvau sutikes beveik prizes
metus. Mes susitikom New YOr-
ke ir drauge pietavom mazoje
prancuziskoje svetaineje. Jis,
kaip paprastai, buvo gyvas, SUI
sijaudines, pilnas gyvenimo ir
susirupines kitu reikalais.
- Ar tn atsimeni, kaip mes
sventem mano penkiasdesimtaji
gimtadieni?
Tuokart Stefan Zweigas pa
sikviete name drauge SUI iuo
pabegti is Salzburgo, kur jis
nebutu galejes isvengti ivairiu
sveikinimQ. o ivairios rusies Off
cialiQju pagerbimu jis baisiai
nemego. Del to Stefan Zweigo
gimimo diena mes atsventem
Miunchene, tik dviese, megia-
miausioje rasytojo svetaineje.
Mes tada puikiai vaisinomes,
nors svetaines savininkai ir ne
zinojo, kad cia buvo tokia Sven
te. Dabar mes tik apie tai
kalbejomes, maloniai prisiminda-
mi anuos laikus. Nuo to laiko
praejo desimt metu.
= sesiasdesimt, - tare ra-
sytojas. - AS manau, kad uz-
tenka.
AS nusijuokiau.
- Musu amziaus zmogus tu-
retu devyniasdesimties ar Sim
to metu sulaukti, noredamas dar
ko geresnio isvysti.
= Ne, jau nieko gero nebe-
bus, - atsake Stefan Zweigas,
ir as pastebejau neispasakyta
liudesi jo akyse.
- Ne, NUNS nieko gero ne
lemta sulaukti. Pasaulis. kuri
mes mylejome, yra nebegrazi-
namai zuves. O kas paskui ateis,
prie sito mes nebeprisidesim.
zodis, kuri mes visi noresim pa
sakyti, nebebus suprastas jokia
kalba, ir mes liksime be tevy-
mes ivairiuose pasaulio krastuo-
Sc. Mes nebeturime dabarties,
ir NUNS nera jokios ateities.
Practices mes nebegalime gra-
zinti, O. gyvenimo naujumas
sinks tik pro musu Sail. Koks
gi tikslas gyventi, bunant tik
savo paties seseliu? Mes gi esam
tik vaiduokliai, tik atsimini-
mai
AS tada j galejau suprasti,
nors pats ir kitaip jauciau. Juk
jis buvo ypatingai apdovanotas,
palyginti SUI mumis. Jis gi 'pri-
klause tai rasytoju mazumai,
kurie turejo tarptautine skaity
|tojq grupe, kuris buvo jau pa
saulio pripazintas, j kurio vel
kalus buvo stipriai atsiliepiama.
Jis priklause tai mazumai emf
grantu, kurie buvo isigije jau
kita pilietybe, turejo galiojantl
pasa ir uztikrinta gyvenima. Jis
neturejo jokiu materialiniu ru-
pesciu ir galejo tvarkyti savo
gyvenima taip, kaip norejo. Tue
tarpu mano gyvenimas ia pras-
me buvo didziausia priesingybe
IGo1 .hIk 4o:~> 80 o11,1,,, OK S;oYo
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-03-16

'IcIENE Ohio ossl.
Evening star., 1950-09-18

A"fSen' director. The
younger Mr.. Wadsworth is Mr..
Symington's brother-in-law.
In resigning. Mr.. Larsen wrote
that United States civil defense is
moving from the planning to the
operating phase" and needs a per-
son with broader administrative
and organizing background and
experience than his own.
His resignation conceded with
publication of United States Civil
Defense" the plan sent to Con-
gress by President Truman today.
Mr.. Larsen, who became civil de-
tense director last March, formerly
! did. atomic research as director of
the Sandia Laboratory at Albu-
querque, N. Mex, and associate
director of the Los Alamos Scien-
tiflc Laboratory at Los Alamos,
N. Mex.
Mr.. Wadsworth has been serving
as afr. Larsen's deputy since join
ing NSRB last June. He previous
ly served as special assistant to
Economic Cooperation Admins
traitor Paul G. Hoffman.
A member of the New York
State Legislature for 10 years.
Mr.. Wadsworth was with Curtiss-
Wright for five years and was
director of the Public Interests
Division of the War Assets Ad-
ministration in 1945-46. He is IS
years old and stands feet 5 inches.