davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31
MUSQ BUVO MILIONAS

= No, tik su motera ir boysu,
Uosve pernai pasimire.
- Tu laimingas! Tau, Charli.
visada sekasi!
- Ka, silta siandien?
Well, silta, ale, draugas,
Wis netaip, kaip buvo prizes 40
metq. Kai atvaziavom is kra-
jaus, tai armobylu dar nebuvo
Tai arkliai ir mazi vaikai nuo
karscio krisdavo ant stryto, kair
muses.. Pamyslik tik = peperiai
rasydavo, kad karscio yra net
twony seven grades below zero
Tai karsta ne taip, kaip dabar
= Ka tu prizes 40 metu galejai
peperius pirkti, jei as tave prizes
Is metu vos ismokinau pavarde
pakrapstyt, atsimeni, kai reike-
jo del pilietybes gavimo? Me-
luok, ale kai as negirdziu!
- Cia free contry, koznas ga
Ii sneketi, kaip jam patinka,
well, jei draugas is krajaus
idomaujasi, tai kas cia blogo,
jei pasakau, kaip tada buvo -.
- Halo, Birbiliene, ko neini
sokti? Y
- o ar kvietei? Reikia biskj
atsikvepti ir uzkasti. AS dar no.
rejau is nanny kepta kicena isl
ale cia tick gardziu Kill
basq If sandviciu prideta, kad
tik valgyk if norek.
- Tu, Birbiliene, mynini ci-
kena, o sakai kicena. cikenas
tai tas, katras SUI kojom, 0 kice-
mas tai ant aliejaus ar geso -.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

Lietuviskas piknikas. Pievoj
issirikiave tukstantis automobi-
liQ ir sintas busy.
Tukstanciai zmoniq patenkin-
tai sypsodamiesi grudasi apie
bufetus. Joe Pagaliuko orkes-
tras, apsiliejes prakaitu, be su-
stojimo pila is peties polkas.
Polkos viena uz kita linksmes-
mes. soka visi. soka vaikai, soka
seneliai. Vyru sokeju, kaip pa
prastai, trlksta. Merginos susi-
kabine viena su antra -trep-
81, net garuoja. stai keturiu me-
tu mergaite sokina savo vien-
marskini teva. Tevo marskiniai
jau slapi, nuo kaktos varva pra-
kaitas, bet jis soka ir soka, kad
tik .jo dukrele neverktu, taip jai
polka patinka. Kelios sokeju po-
ros jau virs 70 metu. lila bobu-
tie, savo taukus kietai suverzus,
netvirtai stovedama ant aukstu
uzkulniQ, trepsi, net jos netikri
dantys barska. Ir sypsosi pa
tenkinta, kad viena, be vyrq los
kos, gall apsieiti.
0 gimines pazistami tik
sveikinasi, sukauja vienas an
tram, arba krlvelemis sustaje
kalbasi. Kaip sekasi, kur dirbi
ir kaip bosas ~ ar geras ar ska
radnas?
Sustojame su prietelium prie
iskabos: ''kilbasi and kapusti''. !.
- Halo, Dim, kaip tau?
Halo, Carly, ar uosve atsi-
vezei? t
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

- zinau, zinau, nemokyk. XII.
cenas, cikenas, koks cia skirtu.
mas, man Wis tas pats. Kai man
tie zodziai susimaise, tai Petras
mamie, kaip dabar tn, jau 80 me.
tu kimba prie zodzio ir tlumo.
cindamas visai galva susuko. Ci-
kenas, kicenas = no diferens,
bile visi supranta. Galime ir lie
tuviskai, kad tik susisneki.
- Tai gi as tau, Birbiliene, il
sneku ne nemeckai, o lietuvis-
kai, kad cikenas, tai tas, katras
kiausini deda, o kicenas, tai to-
il vieta -.
= Tu, Carl, nesikarsciuok,
ba dar pats ant tos vietos kiau-
SIM .padesi. Jau amzina atilsi
uosve ne syki skundesi del tavo
priekbumo -. Natal, zodis ne
patiko! AS tuose zodziuose ne
matau skirtumo, bile tik galima
suprasti!
- Well, liaukites gincytis. Eli
va Birbiliene, polka pasokti!
Mes su prieteliumi jau ejome
j busa, o Dzimas su Birbiiene,
vos gyvi is nuovargio, dar Wis
trepseno silsiais linksma, sma-
gia polkute.
Autobuse, kaip paprastai, atsi-
rado vienas priklydelis, atvazia-
yes ] piknika ne su mumis. Ir,
kaip paprastai, jis pirmas pra-
dejo kolioti buso seimininka del
netvarkos - kodel, jam isedus,
dar nevaziuojame namo. Puse
pasigincines apie tvar-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

tick spaudos zmones, tick sven
to lietuvisko zodzio skelbejai,
dvasininkai, tick visi kiti musu
gimtosios kalbos myletojai - vi
81 greiciau susiburtu kruvon ir
drauge imtu praktiskai dirbti ne
tik musQ kalbos gelbejimo, bet
ir jos vartosenos tobulinimo dar-
ba tam, kad ir j islaisvinta Lietu-
va butu galima grizti ne su atsi-
likiusia, susmukusia, bet su ge-
rokai dar sustiprinta ir patobu-
linta musu bendrine kalba.
Sito tikslo siekdami Clevelan
do samoningieji ir nuosirdieji lie
tuviai patriotai, kuriems lietu-
viu kalba yra ne tuscias daily
kas, bet esminis, tiesiog gyvybi-
mis- musu lemtfes reikalas, pir-
mieji yra pasiryze netrukus Or
ganizuotai pradeti dirbti prakti-
nj musu bendrines kalbos darba,
t. y, yra nusprende kurti pirma-
Lietuviu Kalbos Draugijos sky
riu. Prisitaikydami prie sio metc
reikalavimu, sio sajudzio pradi.
ninkai kviecia ta darba ne tik
specialistus, lietuviu kalbos Ii.
novus, bet ir visus kitus, kuriems
tikrai rupi musu kalbos likimas,
butent - visu sriciu mokytojus,
laikrastininkus, rasytojus, dvasi-
|ninkus, teatro zmones, radio va
landeliu bendradarbius ir visus
|kitus, kurie siokiu ar kitokiu bu-
du turf reikalo su liettuviu kali
ba arba kurie yra gyvai susiru-
pine tolimesniu tos kalbos kles-
tejimu. Tad j darba, vyrai, mo-
terys! Pr. Skardzius.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

ka, buso seimininkas pagaliau
nustate, kad jis sitam busui ne
priklauso ir reikalavo sustabdy-
tt busa ir ismesti priklydeli ant
plento. Moterys soko ana uztarti,
nes, esq, jis vistiek kur nors yra
pirkes tikieta. Kada riksmas ir
barniai tick ielektrizavo ora, kad
net autobuse pasidare sviesiau
ir kiekvienu momentu galejo
prasideti, kaip sakoma, tautiski
zaidimai, = padeti isgelbejo al
ris soferis, uzgesindamas buse
sviesas. Tas vyras buvo gerokai
isgeres, bet, national, neprarado
piknike sveiko galvojimo.
Tamsoje tuoj visi nurimo, mes
koznas is patyrimo zinojo, kad
netycia galima dar savam uz-
duoti.
Toje tamsoje kaimynas man
tare:
- Ar temijai, kai bobos soko
ginti ta pazangq kavalieriu?
- Kad jau senas, zilas = ar
dar jis nevedes?
- Kaip gi, singelys, turi ban
koj 30 tukstanciu. Tai moterys,
kaip muses. ant medaus. Wis gina
il, kad kas nenuskriaustu. Ypac
ia storoji, temijai, tikisi. O toji,
kur prize jo sedejo, tai nori vyra
isvaryti is nanny if zenytis su
situo gaidziu. o ia lila trecioji,
jau iris numarinus, turf virs 60
metq, yra smart motera ir turf
2rie jo daugiausia cenciq -.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

sdar reikia 5000 letuviu at
vezti ir 5000 ligoniq bel pale
geliq, likusiq Vokietijoje, SUI
selpti. Skirkite nors dali pelno
is rengiamq pramogu, ekskur-
siju, geguziniu If kitokiq pobd-
viu mdsq ligoniams pagelbsti.
Aukas Siuskie:
United Lithuanian Relief Fund
Of America, Inc.
los Grand ST.. Brooklyn IL, NY
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31
Kod6| kurtina Lietuviu Ka|bos Draugija?

Pastaruoju laiku Amerikoj yra
isiklrusiu nemaza nauju draugi-
ju: Liet. RasytojQ, Liet. Inzinie-
riu ir Architektu Draugija, Liet.
Profesoriu Draugija, Liet. Kultu-.
ros Fondo skyrius ir KIT. Prize viso
sito skaiciaus dar ruosiamasi pri-
deti ir Liet. Kalbos Draugija Tad
savaime kyla klausimas: ar ne
perdaug tu nauju draugiju? Gal
galima kaip nors issiversti seno-
siomis kulturinemis Amerikos
lietuviu draugijomis bel organi-
zacijomis Gal tam tikra draugi-
ia vien lietuviu kalbos gyvybei
palaikyti ir jos kulturai plesti
cia pasirodys persiaura ir Ame-
rikos lietuviams is viso neberei-
kalinga? Juk nemazas senesniuju
ateiviu skaicius lietuvybei jau
yra visai abejingi ir is jos nebe-
mato jokios naudos, todel pama-
zu, bet nuolat tolsta nuo lietuvis-
kojo darbo ir nyksta svetimuju
tarpe. Taip pat ir vienas kitas
|naujakurys, daugiausiai susiru-
pines savo medziagine padetimi,
kartais perlengvai nusikrato ben
drqju tautos rupesciu ir apygrei-
ciai megina prisitaikyti prie nau-
jos aplinkos - savo kalba, elge-
siu, galvosena ir kitais budais. O
kaikurie nauji atvykeliai noretQ
dar daugiau pasidarbuoti musQ
tevynes reikalui, bet, slinkdami
savo amziaus pakalnen, del nei.
lprasto sunkaus fizinio darbo, de,
|lesu arba del kulturinio darbc
priemoniu stokos, dazniausiai vi
sal nebeistengia arba maza ks
begali nuveikti musu tautines
kulturos srityje.
Ypac. didele kliutis tautines
ikulturos darbui dirbti yra to:
pacios kulturos reiksmes nesu
pratimas, didziulis neranguma'
ar siaip koks nors nepagrista'
pasipdtimas. Pvz., vienas seno
sios kartos lietuvis, skaitydama
LKD istatu projekta, rado Wis;
lie tarptautiniu svetimybiu "a u
It o rius, cen.tras, k a n d
id a s, k o m i s j. a, ku !
t IRA, legali for m a ! y
b e, prak t k a ir kt.) ir nu
sprende, kad 'sitaip lietuvisk;
kalba darkydami, nesulauksit'
paramos ne is senu atejunu, nj
is ciagimiu (autorius raso: { i a
g y m u ! ,lietuviskai mokan
ciu, o tik atgrasysite nuo lietu
viskos rastijos." Kitas vel, kiel
anksciau, yra rases, kad atsidu
rus jankiu kraste, mesa jokio rel
Ikalo kitaip kalbeti, kaip anglis
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

mas su tremtiniais, matau, ir
siurpas krecia -" Vel kitas, bu-
yes ilgametis mokytojas, isgir-
des apie LKD atgaivinima j. A.
Valstybese, tuojau man parase:
"Tai labai svarbi mintis! Jos
laukia cionykste lietuviu kalbos
kulturos padetis, laukia visi sa-
moningi kalbos myletojai, juo
labiau buve LKD nariai''.
I atsisaukima LKD atgaivini-
mo reikalu yra atsiliepe ir dau-
giau susidomejusiu lietuviu, kai
kurie pasizadejo net tuojau steig-
tt LKD skyrius, apsvarstyti ista-
tu projekta ir pradeti- aktyviai
praktiskai veikti. Xiii, negaleda
mi to padaryti, pasizadejo tapt
|LKD nariais ir visokiais bldais
remit organizuota kalbine veik-
Ia. Taip pat daugumas tautiniu
laikrasciu maloniai isspausdino
LKD atsisaukima arba tue reika-
lu pritariamai nuo saves parase.
Taigi, susidomejimas organizuo-
tos musu bendrines kalbos kul-
turos reikalais yra CANA gyvas,
ir todel tenka daryti viska, kad
nebutu apvilti siu nuosirdziu pat
riotu lukesciai,
Jausdami didele atsakomybe
laikines LKD valdybos nariai
kad ir turedami labai maza at.
spejamo laiko, kick galedam
nuolat, ryztingai siekia savo nu
ziuretojo tikslo - ko greiciau
galutinai paruosti LKD istatus
ko daugiau ikurti skyriu, isrink
! tt nauja centro valdyba, suorga
nizuoti centrini organa, kuris
; rupintQsi pagrindiniais must
!, bendrines kalbos vartosenos da
) lykais (svetimybiq vartojimu
+, tinkamu naujadaru sudarymu
rasybos santvarkos stiprinimu
) kalbines stilistikos gerinimu ;. :
!: ir apskritai pagyvinti musu kal
bines kulturos darba. Jie gera
: supranta, kad siuo metu, kad,
( musu gimtajai kalbai gresia dau,
: visokiu pavoju, yra butinas rel
l kalas ko daugiau ir ryztingia
j susirupinti miisq kalbos gyvybe
blesimu ir pradeti smarkiau ko
!, voti SUI visomis kalbinemis nege
: rovemis. o visa tai daug sekmin
giau galima padaryti ne pavie
: niui dirbant, bet visiems samo
: ningiesiems lietuviams drauge1
susiburus, organizuotai. Tode
svarbu yra, kad tick musu kalbi
: ninkai, - tai yra jq didziausi;
!, pareiga - tick lituanistai moky
tojai, tick musu rasytojai, 10
.Idzio menininkai (vaidilos ir kt.)
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

kai: tarp juodvarniu budamas,
sake jis, kaip juodvarnis turi ir
krankseti. Trecias vel samprotau-
ia, kad lietuviu kalba jau nyks-
tanti, einanti is mados, ir todel
nebesa ko ja daugiau vartoti: pa
prasta, "biedna" muziku kalba
svetimame kraste esanti niekam
nebereikalinga. Ir tt.
Taciau tenka dziaugtis, kad
ne visi taip tamsiai galvoja apie
didziausia ir brangiausia musQ
tautos turta - gimtaja kalba:
yra nemaza nuosirdziQ ir samo-
ningu lietuviu, tick senesniu atei-
viz, tick nauju atvykeliu, kurie
|aiskiai supranta musu gimtosios
kalbos reiksme lietuvybei ir ap-
|skritai visan1 musq ltautos liki-
mui, ir todel jie nei kick nedve-
jodami rupinasi ne tik neuzmirs-
tt savo gimtosios kalbos, bet kick
galedami megina dar ja palaiky-
ii, tobulinti, nes jiems yra ais
ku, kad menkejant ir nykstaht
tai kalbai, menkeja ir nyksta
tvirciausias musu tautybes lai-
das, paskutinis rysys, kuris mus
dar sieja tarpusavyje ir palaiko
musQ bendruomenini jausma. To-
del jie CANA dziaugsmingai su-
tiko zinia, kad ryztamasi organi-
zuotai 'pradeti rupintis musu ben.
drines kalbos reikalais. Stai vie.
mas buves Vytauto Didziojo Uni.
versiteto profesorius, chirurgas
man raso: "Neseniai skaiciau
laikrastty, kad patsai SUI savo bi
|ciuliais atkuri Lietuviu Kalbos
Draugija. Valio! Pritariu, svei
kinu ir laiminu. Prasau ir man.
liskaityti nariu. Padesiu moraliai
mes faktiskai menka is name.
lnauda - esu prastas lituanistas
taciau turiu geru noru, ypac da
!, bar, tremtyje.' Kitas lituanista
! laikrastininkas siaip atsiliepia
"Rades Dirvoje Jusu atsisauki
!, ma kalbos reikalu, prisidedu pri,
l1tos aktualios minties ir, kiel
: laikas leis, mano zurnalistin,
-lplunksna tuo aktualiu klausim,
Ipasnekes. Taip, butina steigt
! 5Lietuviu Kalbos Draugija, ne
nedelsiant, mes jau rimtai matosi
kad dalis tremtiniu, net ir INTEL
,|gentu, suoliais nutausta ir nedris
!; ia lietuviskai kalbeti, arba kalbe
dami lietuviskai, maiso svetimy
blu, kuriq neteko ir Vokietijo
pastebeti. Cia yra rimtas reika
las, vienas is svarbiausiu. AS sa
kau, man sveikata nera tiel
brangi, kick lietuviu kalbos is
Ilaikymas, mes kasdien susidurda
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31
KAS ir KUR

. Ligi siol Balfo siuciamas gerry
bes lietuviams tremtiniams Vo-
kietijoje skirstydavo Lietuvos
Raudonasis Kryzius. Nuo siol ta
darba pereme ten esq Balfo iga-
liotiniai.
. Vokietijoje gyvenantieji lietu-
vial deda pastangas gauti leidi-
ma steigti ir islaikyti lietuviQ
gimnazija. Tuo reikalu kreipta-
81 Bonnos vyriausybe.
. Liubeko stovykloje, Vokieti-
joje, esancioje visai arti prie ru-
su zonos, Wis dar gyvena 400 lie
tuviu tremtiniQ
. Rugpiucio 9 d. Kolumbijoje,
Bogotos mieste, mire inz. Vytau-
tas Rimgaila.
. Vokietijoje liekantieji lietu-
vial deda pastangas pasistaty-
|dinti namus savo organizaci.
|niams reikalams. Pirmiausia to.
kius namus norma pasistatytl
anglu zonoje. Ten jau gautas il
vokieciu valdzios leidimas to-
|kiems namams statyti.
. Bern. Brazdzionis, EGLU.
TES redaktorius, is Lawrence
Mass, persikele j Bostona.
. Tremtinys DIR. A. Milaknis
gyvenas Chicagoje, isskrido
Miami, Fla, dalyvauti American
Veterinary Medical Assn meti
niame kongrese. Ten bus svars
toni DIP veterinarians gydytojl
problema.
. Sydnejuj, Australijoj, gwen.
lietuviai nutare pasistatydint
bendruomenei reikalingus namus
Ten dabar gyvena apie 1850 lie
tuviu. Nanny statybai vadovauj'
Australijos Lietuviu Draugijo
pirmininkas A. Bauze, jau sena
Australijos gyventojas.
10 Australijos Lietuviu Draugi
joje ivyko pasikeitimu. IS valdy
bos pasitrauke Pulgis Andriusi
ir Boguzas. Ju vietas uzeme kan
didatai /: Simas Narusis ir Juo
zas Kapocius.
. Vienybe netrukus mines 81
metu sukakti. zada isleisti spe
cialu numeri.
. Balfo pirnininkas kun. Kon
cius lietuviu tremtiniQ reikalai'
matesi SUI Ispanijos Ambasado
'rium Paryziuje ir po to isvyko
Ispanija.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

ciui spausdinti niekad neturejo ir
Kol il eina tik karta per
savaite, to jai ir nereikia, mes pi-
giau iseina spausdinti pas kitus,
negu laikyti vien tik tam reika-
lui nuosava spausdinama masina.
O dienraScio leidimas pareina toll
grazu ne vien nuo spausdinamo-
sios masinos turejimo. Dienras-
ciui reikia bent trijq renkamuju
masinu - linotipQ ir reikia tick
pat rinkeju, gerai mokanciu ta
darba. Reikia ir didesnes redak-
cijos, kuri galetu suspect kiekvie-
ma diena pakankamai ir idomios
skaitymo medziagos. Tokiam da-
lykui dabar pradeti tuoj reiktu
keliu je ne keliolikos desimciu
tukstanciu doleriu pradinio kapi-
talo.
Svarbiausias DIRVOS turtas,
kuriuo remiasi jos isleidimas, yra
viena reikamoji masina. il tar
nauja DIRVAI nuo pat jos istei-
gimo - jau 35 metal - ir yra
uz pacia DIRVA vyresne amziu-
mi. Dirba toji masina kasdien,
labai daznai neisskiriant ir Sven
tadieniu, tad nenuostabu, kad
joje jau ne viena karta yra pasi-
reiske senatves ir nuovargio zy-
miu. Visa laime, kad ia daugeliu
atveju galima bent kick 'atjau-
ninti" ir tai 81 tai ta (deja, ne
viska) net ir taip patvarkytti,
kad il butu panasi j daug jaunes-
mes savo seseris.
Stai sitiems "atjauninimams"
daug ir padeda tie mlsq remejai,
kuriems savaite is savaites mes
skelbiame savo aciu.
Wen tik siais, 1850 metals tai
masinai buvo pakeistas variklis
(motoras), mes senasis jau nebe
visada pasukdavo ir, be to apie
III reikdavo CANA daznai gaisti,
nuolat trukstant dirzeliams, ku-
riu naujam, moderniam varikliui
visai nebereikia. To variklio kai-
ma - $3.50, o jo itaisymas, iskai-
tant specialius elektros laidus -
dar arti $50. Be to,teko pakeisti
visa ellie susidevejusiu ar siaip
ivairiu keblumu sudaranciu da-
leliu ir dalelyciu - is viso beveik
uz 800. Pagaliau ryzomes issi-
moketinai isigyti uz $3.50 du ma
gazinus raidems, kuriu vienas
Ireikalingas turimoms smulkioms,
itas - daznai vartojamoms ant
raStinems raidems.
Taigi vien Stems dalykams te-
ko isleisti apie 600 doleriu. Tiesa,
tie dalykai tarnaus ne vienerius
metus, bet kitais metals reikes
kitty "atsijauninimp" -.
Ar skaitytojui bus matyti ko-
kia regina pagerejimo lyme?
Turf butt, bet ne ten, kur gal
vienam kitam is karto atrodo,
kad turetu butt. Atspausdintos
raides nuo to nei sumazes, nei pa
dides, ne pagrazes, mes jos tue
tarpu pasilieka visiskai tos pa
CLOS. Site pagerinimai bel at
naujinimai, apie kuriuos cia da-
bar kalbame daromi tik vienu
tikslu - kad ta patti darba butq
galima padaryti bent kick grei-
ciau, kad masinoje butu maziau
|uzkliuvimq, kurie nenaudingai
|atima daug laiko. Pavyzdziui, tu-
|rint magazine antrastinems raj
dems, daug maziau laiko reiks
sugaisti renkant antrastes.
O laikas, kada yra labai mazai
darbo ranku, yra nepaprastai
brangus. Kuo daugiau jo atliks
nuo sugaisimo prie renkamosios
tue daugiau bus laiko
pagalvoti ir 81 ar ta padaryti,
kad laikrascio turinys bltu ge-
resnis. stai yra ia vieta, kurioje
mes norime pasiekti skirtumo,
stengdamiesi bent kick pagerinti
technics savo darbO prienones-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-08-31

. TREMTIS pranesa, kad siuoi
metu Lietuvoje yra leidziama 18
slaptu laikrasteliu, nukreiptu
prizes komunistus. Du is jq esq
leidziami rusq kalba ir juos stem
giamasi isplatinti rusu kareiviu
tarpe.
. Vokieciai belaisviai arba civil
liai gyventojai, buve pateke ru-
sans ir buve bent kuri laika lai-
komi Lietuvoje, dabar grize Va
karu Vokietija daznai per laik-
rascius dekoja lietuviams uz is
gelbejima nuo bado ir mirties.
Tos padekos, zinoma, prisideda
prie Vokietijoje esanciu lietuviu
padeties pagerejimo { gal but),
bet nezinia, kaip jos gall atsiliep-
tt Lietuvos gyventojams -.
. Rasytojas Petras Babickas,
dabar gyvenas Brazilijoje, para
Sc knyga apie Brazilijos gyveni-
ma. Knyga bus iliustruota auto
riaus gamintomis fotografijomis.
. Lietuvoje rusq leidziami laik-
rascal skundziasi, kad artejant
mokslo metams, uzplanuotos mo-
kyklos dar nepastatytos. Esa,
ir senosios tebestovi neremontuo-
tos.
. Ciurlionieciu koncertui New
Yorke bilietai jau baigiami par
duoti. Koncertas bus spaliu men.
/ diena Carnegie Hall, 57th St.
7th Ave. :
. New Yorke per spauda yra
pranesta gyventojams kokie bus
ispejamieji signalai orinio puoli-
mo pavojaus atveju. Tuo tikslu
daromi atitinkami irengimai IL
netrukus SUI signalais gyvento-
jai bus supazindinti tam tikrais
bandymais.
. Montrealyje, Kanadoj, tremti-
Mai nesniai pikietavo komunistQ
rengta piknika. Dabar Vilnis al
manuoja, kad pikniko metu bu-
yes primustas ju veikejas Viii
mas.
. Pianisto A. Mrozinsko Brook
lyme suorganizuotame kvartete
dainuoja Brazenas, Malinauskas,
Alisauskas ir Skobeika
. Schw. Gmuend stovykloje gy-
venantieji lietuviai tremtiniai nu-
siskundzia, kad ten esantieji IRO
pareigunai visiskai nesiskaito SUI
zmoniskumu.
. Amerikos lietuviu ekskursija,
nuvykusi j Roma, pasuko j Ober-
ammergau, Vokietjoje, pamatyti
garsiuju Kristaus kancios vaidi-
nimu.
. Kolumbijoj pradetas leisti lie
tuviskas laikrastis Kolumbijos
Lietuvis. Redaguoja kun. M. Ia
mosilnas.
. Antanas Tolls - Anatolius
Cmieliauskas, nuykes is Ameri-
kos j Europa if ten pridares ivai-
riu nusikaltimu, svedijos teismo
nubaustas 5 menesiais kalejimo.
Chicagoj jis lake SEND istai-
ga siuntiniams j Europa siqsti,
Daugelis naudojosi jos patarna-
vimais, bet pasigirdo skundu, kad
uzsakytu siuntiniu adresatai ne
gaudavo. Veliau jis cia pradejo
steigti ''laivininkystes bendrove''
If ieskoti, kas duotu pinigu lai-
vui pirkti. Tas ne taip lengvai
jam sekesi, bet Wis delto prie kaz-
ko prisikalbino, kad atsidure Eu-
ropoj If pradejo ten kombinaci-
jas, IS kuriu ir kiti, juo patikeje,
vos issipainiojo.
The Daily Alaska empire., 1950-01-12
Ellen Repp Will
 Sing in sasabianta
 and Also Sirasbourl

Friends in Juneau who received Christmas greetings from Ellen Repp learned that during the last week of January she will sing the three Walkure in Casahlanca and the last week in March will sing the Brunhilde rolls in Strasborg.
 "The grandson of Wagner IS coming to Strasborg from Bayreut'l to hear me, and that I consider an honor indeed It will mean re- learning everything in German, but that doesn't frighten me, after having had to unlearn my German and learn my roles in French which kept me studying 10 hours day.
 T love Paris, but it is rather expensive to live here and l don [ see how the average working man can live on what he earns-about $45 a month"
 Miss Repp, northwest artist who gave many concerts in Juneau dur ing the days when she was studying voice, has been in Europe since September 1948. With Mrs. Trevor Davis, Miss Repp made a concert tour of Alaska during the 30's and has many friends throughout the Territory who watch her progress with interest.
The Daily Alaska empire., 1950-01-12
TERRITORY TO SHAKE
 RED INK BLOT IN YEAR, THINKS RIDDEN

With approximately $1,500,00t needed to pull the Territory of Al. aska out of the hole as of this date, according to Treasurer Henr, Roden. funds are expected to rol in sufficiently by mid-February tt clear the slate, he said.
 He labeled as incorrect a state ment appearing in a Ketchikar publication that million dollar; had been borrowed from banks to carry on business. He said tho amount was $505 ,445.15.
 Money expected to come from the raw fish tax, the income tax provided the Circuit Court of Ap- reals affirms the upholding Ge cision of the Alaska district court the new business license tax anc other revenue measures will clear up all unpaid warrants now out standing, Roden declared.
 Outstanding warrants are fol operating expenses, school claims and the bank loans.
 The financial storm, however, VII not have Llown itself out, ht admitted, as this expected income will be sufficient to clear Territor- ial obligations to date only. Future operating expenses" he said, amounting to approximately S2oO,00O a month, will have to be met from current income. We do not expect this to be sufficient to meet all requirements until latel in the year
 However, it is proper to say the Territory is weathering it's finan- cal crisis reasonably we'll" he continued, and the situation is steadily improving. It should be re- membered the 1947 legislature left the Territory S4,0OO,00o short, ana that the 1949 legislature had to take care of that deficit plus talk ing care of many pressing needs long overlooked"
 With careful management by the Board of Administration and continued assistance from the banks, he believed revenues may be reasonably expected to flow into the Treasury sufficiently to put the Territory "in the clear" by March 31, 1851, end of the present bi- ennium.
The Daily Alaska empire., 1950-01-12
MRS. GRUENING GIvES LUNCHEON FOR VISITOR,
 NEW LOCAL RESIDENT

Honoring Mrs. Joseph Greenspun and Mrs. Bue Hentze, Mrs. Ernest Gruening today was hostess at a luncheon at the Governors House
 Mrs. Greenspun is the wife of Rear Admiral Greenspun, new Commander of the 17th Coast Guard District, who with her hus- tand, arrived in Juneau Tuesday to make their future home here.
 Mrs. Hentze is the wife of a Petersburg businessman. Befor e their recent marriage changed her name from Mrs. James Greeley Chapman, she was a resident of California but was well known in the Territory from many visits. She is a direct descendant Of tn c famed Horace Greeley.