Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-03-24
VODNf ZDROJE
STATU.

~ v 4
New Jersey representuje novy
problem v techto krajich =
problem, vzniknuvsi v d1sled-
ku mnoha mesfcu nedostacujf-
c1ch destG, stoupajfci spotTeby
vody a az do nedavna nijak ne
omezovaneho vyuzfvanf tohoto
pflrodn1ho zdroje. Co Sc jew
lako novy problem ma americ-
KEN vychode, je vsak jiz sta
rou bolestf americkeho zapadu.
Sedmnact stat6 ma zapadnf ire
tine zeme ma prGmerne meme
neil dvanact pallet vodnich
srazek do roka; tri z techto sta
tn = Arizona, New Mexico a
Nevada - mali dokonce meme
nezli deset palcG. Jiz dvacet
pallet vodnfch srazek rocne ie
meme neil minimum, potrebne
pro prGmerne zdarne zemedel-
stv1. Toto vecne sucho Prime
10 proto obyvatele zapadnf cas-
tt Spojenych Stat1 k planova-
nemu setrenf vodou a k lepsfmu
vyuzitkovani existuj1cfch vod-
mich zdrojG.
Toto vyuzitkovavanf predpo-
klada v kazdem pTfpade W.
stavbu cetnych prehrad ma hlav
mich rekach a pr1tocfch. Pre-
brady vytvaTejf reservoary, do
nichz steka voda padajicf k re
mi We forme deste nebo snehu,
reservoary, ktere jsou mnohdy
velika, rukou cloveka vytvore-
ma ~jezera, jez 81 ma mape "a
sluhuj1 jiz i jmena. z resedvo-
arG odvadf Sc voda kanaly ne
DO jinym zpGsobem k zavodno-
vanf pGdy, k zasobovanf NEST,
k vyrobe elektrickeho proudu,
k 1prave tok1 pro navigaci a
asanaci, ma ochranu ryb a dive
Ike zveTe, atd.
K vystavbe podobnych pro-
pTispely jak federalni
a vlady statnf, tax i SOU
krone a kooperativnf skupiny.
V poslednlch letech ujala sc
hlavni role federaln1 vlada,
ktera dnes investuje zvlaste ma
zapade ohromne castky do stav
by pTehrad. elektrickych pod
zavodnovac1ch prac1, O.
patient proti povodn1m a ma
zakroky k setren1 vodou. Pine
rozvinut1 vodn1ch zdrojG ma "a
pade ma umozniti rozvoj prG-
myslu a zemedelstv1 pro popu-
laci, ktera Sc Poole pritomnych
odhad1 rozroste V pr1st1ch pc
tadvac1ti letech O ctrnact mi
lion1.
Vetsinu penez odhlasova-
kongresem ma melioraci
zapadu, dostava jeden Trad de-
partmentu vnitra Reclamation
Bureau), kter1 byl zT1zen kon-
gresem roku 1902. Jeho pred
MIN 1kolem je vraceti zemedel-
skVm 1cel1m pGdu We vyprah-
lVch krajfch. Zm1neny Trad
cinf tax "a pomoci mnoha il
nych vladnfch 1radG - mist
Mich, statnfch, federalnfch =
"a kooperace soukromych sku-
pin. Mezi 1Tady, ktere poma-
hail pTi vymerovanf pGdy, Cd
vodnovan1, 1prave vodnich
proudG, stavbe pTehrad, stavi-
del, pobreznfch hrazf, nasypG
a pod, jsou mimo iine i U. S.
Geological Survey, u. S. Forest
Service, u. S. Grazing Bureau
a Army Engineers.
Program ma Tadne vyuzitko-
vanf vodnfch zdrojG v sedmnac-
ii zapadnfch statech je dnes asi
z poloviny vykonan. Jeho W.
sledky jew Sc v takovych stav-
bach jake jsou: ~ Grand
Coulee Dam ma Tece Columbia
We state Washingtonu, ~nejvetsl
betonova rfcni prehrada ma sve-
te; g. projekt rozvodf feky
Columbia, ktery ma premeniti
asi million vyprahlych akrG pu-
dy v zfrnou prst; 81 Hoover
Dam (dffvejsi Boulder Damn
ma rece Colorado We statech A
rizone a Nevada S reservoarem
115 mil dlouhym, nejvetslm to
umelym jezerem V existence
49, proiekt v Central Valley v
Kalifornii. jehoz voda, tekou-
CT do vzdalenosti az peti set mil,
zavlazf p1du JIM Kalifornie a
zaiistf lepsi zivotn1 1roven ry-
chile vzr1stajfcf populaci; Sd
projekt ma fece Missouri a ma
jejich pT1tocfch, spoutanych
vice neil iednfm stem pfehrad
Toto ie pet nejvets1ch vykond
mensich bychom napoc1tali ma
tucty. V iednom pf1pade byly
ma priklad Skaliste hory V Co