Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-06-23

ske kmeny Cahuilla a Serrano
vzdavali poctu a obeti bohu
Slunci. Pc pTfchodu Spaniel
skych Frantiskand byl ma W.
cholu hory zbudovan nejdr1ve
ohromny kr1z ma pamet kneze
Fra Junipero Sierra, zakladate-
lie californskych missi1. Tento
kf1z az dosud vevod1 daleko ST.
roko celemu 1dol1 valencijske-
mu a jest hlavn1m bodem pTi
rann1ch velikonocn1ch obTa-
dech, jez zde vznikly a byly
poprve konany roku 1909 a po-
radiant jich Sc odtud rozs1Tilo
pc cele Americe, jake v Holly
woodske Bowl, nebo v Chi
cazskem Soldier Field. Ma stra-
ne hory stoj1 World Peace To
wer (vez svetoveho m1ru) zbu-
dovana zakladatelem Mission
Inn V Riverside, Mr.. Frank A.
Millerem, nadsenym hlasate-
lem myslenky vsesvetoveho mi
ru a vzajemneho porozumen1
mezi vsemi narody sveta. Ten
to j daroval obyvatelstvu Ri
verside v opatroVan1. Ma 1pa-
tt hory jest st. Francis Shrine,
znamy svymi vodotrysky a ma
pajedly pro ptactvo. Stojf "a
prohl1dku.
Proj1zd1me drsnym, nevl1d-
nym kanonem Santa Anna. Po-
znamenavame, re jmeno Santa
Anna nen1 dano die svetice to-
hoto jmena, nybrz odvozuje Sc
cd jmena velke rance Rancho
Santiago de Santa Anna, jez
EpatTila drive rodine Yorba.
Opet okTejeme pohledem ma
lany oranzovych sadG. = Jsme
v "oranzovem kralovstv1'' =
Orange county. Jiste nenad-
sazujeme, sdel1me-li, re pres
10000 akrG je venovano pesto-
van1 citrusovych plodG.
Zdejs1 droda oranzG zvanych
"valencijske" uzrava v lete,
kdezto oranze Navel, kolem
Riverside pestovan6, v ZINE. V
ddsledku tohe California gao
patruje Ameriku cerstvymi O.
ranzi pc cely rok. Proto zasta-
vine sc v balirne a nakladarne
oranzG We FULLERTON: Me
sto rad1 Sc jake druhe v olejo-
vem prGmyslu Orange county.
V mem haleza Sc % podnikG
vztahuj1cfch Sc k prGmyslu pc
trolejovemu nebo obchodu O.
ranzovemu. Jsou zde tovarny
ma zhotovovan1 stroll a potfeb
pro refrigeratory, stejne jake
sklarny, V nichz sc vyrabf sklo
potTebne v techto industri1ch.
Ma vice jak 10,86O obyvatelG.
Ale nejen oranze, i lemony,
persimeny, vlasske oTechy q
avocado Sc odtud pos1laji dc
sveta, nebot V sadech zdejs1ch
i toto ovoce sc pestuje.> Mezi
vsemi rancemi zdejs1mi vynika
ranch Bastanchoury, pravy to
obr vsech ranc1. Pres ctvrt mi
lionG oranzovnlkd Sc naleza ma
jej1m pozemkul Avocado ovo-
&c bylo prineseno sem z Mexica
a az do roku 1890 nez1skalo 81
zajmu. Teprve kdyz v tonic
roce bylo importovano vice
stromG tohoto druhu ovoce a.
matery-pestiteli, a kdyz v dd-
sledku toho zmohlo Sc jeho pc
stovan1, bylo roku 1900 nab1ze-
no vice pro obchod, ale nejv1ce
pro jeho rozslreni ucinila spo-
lecnost "Calavo Association
z~alozena r. 1910 pestiteli jehC
q cd te dolby Sc jeho uz1vant
zmaha.
Doj1zd1me k mestecku Whit
tier, az ma samem prahu Los
Angeles. Je pojmenovano die
quakerskeho basn1ka Joh1
Greenleaf Whittier a zalozenC
bylo t. Nv. Friends" roce 1881
Kolej vznikla teze dob6 a jest
pro 700 studentG vzdelavajl
c1ch Sc ''liberal arts. Dale ma.
lea Sc zde statnf skola pro mia.
distve zlocince (asi jake v Hi
nois v st. Charles), kde tit(
isou vedeni k leps1mu zpGsobl
zivota. Uci Sc zde pestovat re
leninu a plodiny point, zaklad
MIN znalostem zemedelstvi VII
bee a vypestujf 81 zde vse, ably
Jim to postacilo ma celorocn
vydrzovan1 skoly.
Ucastnfci Sc hlas1. Zajem j
velky. M1zete-li take Wy,
kruhu bratTi a sester a jejicl
pTatel dcastnit sc tohoto velke
no zajezdu ma zapad, piste n;
Zajezdovy Vybor A. S. O., 234I
S. Kedzie Ave-, Chicago : %
i Illinois.