Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-03-17

Sla valka, stall sc vedcem vSeho
ceskoslovenskeho lidu bez roz-
d1lu.
Tenkrat S Milanem Ratisla-
VEN Stefanikem hlasil nam
vsem jednotne a svobodne &C.
skoslovensko. Kolem r.. 1900 po-
caly male, Habsburgy utiskova-
ne narody, volat pc svobode.
Masaryk jake poslanec We Vid-
nj zadal, ably Sc Rakousko po-
die zasad Frantiska Palackeho
zmenilo ma stat ke vSem svym
narodGm spravedlivy. Kdyz Cd
mitlo a v r. 1914 zapocalo v
nemeckych sluzbach prvnf sve-
tovou waikiki, opustil S DIR. Bene-
Sem starou vlast, stal-se uprch-
likem a nedbal nevzdelancG,
ktefi no proto nesokolsky odsu-
zovali.
Vedena Masarykem, Stefani-
KEN a Benesem, vykonavala
ceskoslovenska Amerika velke
politicke dilo a zapsal sve jme-
no nejen do dejin ceskeho, ale
take americkeho naroda.
V r. 1918 rozhodl sc Tomas
Masaryk Sc souhlasem presi-
denta Woodrow Wilsona zadat
rozdeleni Rakousko- Uherska.
Nebot opustilo 1kol. pro ktery
bylo vytvoreno: ably bylo ochra-
nou malych narod1 pTi Dunaji.
Ovsem, Masaryk 81 byl We
dom, re ma jejich obranu mu-
s1d byt organisovana nova, moe
ma konfederace spojenych sire
doevropskych statI, nemaj1-li
byt zinceny pTi prvn1m 1toku
sousednlch nasiln1kG. Proto ma
konferenci zastupcG osvoboze-
nych narodn pri Dunaji, KITE
rou Masaryk svolal v listopa-
du 1913 do Filadelfie, Sc doho-
dl s prvnfm polskym premie-
rem, slavnym Ignacem Pade-
rewskim, re vytvoTf konfedera-
eli CechoslovakG a Polak1, Ike
ktere pTizvou i ostatni osvobo-
zene staty.
Ale pc Ignaci Paderewskim
nastoupil We Varsave povestny
marsal Pilsudski, vftez mad So
vety a svladou plukovn1ka
Becka odm1tli sourucenstv1 s
Ceskoslovenskem. V roce 1888
uzavreli dokonce dohodu S A.
dolfemHitlerem.
V tomtez roce znicil Hitler
spolecne S Franci1 a Angli1 &C.
skoslovensko a v r. 1889 rozde-
lii sc S Josefem Stalinem O Pol
sko.
Chci Sc vas plat, drazi kra-
Jane: Bylo by doslo ma znice-
nj Masarykova Ceskoslovenska
v Mnichove, kdyby ma Dunai.
Poole Masarykovy rady byla
byvala v r. 1919 vybudovana
konfederace malych statG sc
sto miliony k obrane priprave-
nych narodG?
Bylo by doslo k Teheranu 9
Yalte v lete 1913 a 1915, kde
O mas bez naseho a polskehc
souhlasu rozhodly vitezne moe.
nosti a pripustily nase vydant
do sovetskeho vlivu?
Dovedou zotrocene narody
pc strasnych zkusenostech {
mort prolific krve spojit sve silly
k obrane alespon dnes, v case
v%zpomlnek ma narozeni Toma.
Sc Masaryka pred sty Lefty?
Uslysf politictf vGdcove upr.
Fchli re zemf "a zeleznou opo.
nou do Londyna a Washingto.
nu mas ~varujfci HAS a vytvor.
spolecnym nasilfm mocnou fe.
deraci, ma kterou Cd r. 1915
marne ceka cely demokratickJ
svet?
Ones je jasno, re omyly "a.
padnlch demokracii v Mnicho.
We, Teheranu i Yalte i vsechno
otroctvi narodG pri Dunaji ma
svGj pocatek v spolecne vine
techto narodG, kdyz v r. 1915
odmitli radu Tomase Masary
ka.
On videl 1kol stredni Evro.
py we spojovanf, nikoliv jen '
osamostatneni dunajskych sta.
til. Jejich autonomisticke alto.
misacni snahy mu byly CHI. vi
del v Mich nejtezsiho nepf1tele
tech narodG, ktere atomasaci {
autonomisaci hlasaly.
A tax mas dnes volaj1 de.
jiny: Cesi a Slovaci, bratrsky
do kopy! Narodove stredn1 E.
|yropy cd Baltiku az k NOR.
Aegepskemu: Vratte Sc k To.
mast Masarykovi. Sejdete IS
jake zastupci politicke emigra.
ce. ktera odesla z ~otroctv1 "a
zn1aznOu OnOnOu. DOdeite 6