Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-28
"Americke pristehovalecke
smernice - znovuposouzeni."
(Knizn1 posudek z pera
Stephena Pearce.)

lecke zakony a jejich vliv ma
americky zpdsob zivota. Ma
zev teto dGlezite knihy je "a
immigration Policy =
A Reappraisal" (Harper and
Brothers, 1850. Obsah je "a
ma vyzkumech, porfze-
nych Narodn1m vyborem pro
pTistehovalecke smernice, a byl
redigovan Williamem S. Ber-
nardem, vykonnym reditelem
zmineneho vyboru, "a pomoci
DIR. Karoliny Zelene a prof.
Henry Millera. Kniha je pre-
hledem nasich pristehovalec-
kych smernic Cd roku 1889,
kdy byla prijata 1stava, az po
rok 1913, kdy vessel V platnost
zakon o bezdomovcfch. Jeji
redaktori odporucujf jiste zme-
ny, ktere by lepe prizpGsobily
stavaj1c1 smernice americkym
tradicfm a idealdm, jakoz i po-
trebam modern1ho sveta.
V jedne z prvn1ch staff roze-
bfraj1 redaktofi do podrobnosti
provaden1 kvotoveho systemu,
ktery omezuje rocn1 pfisteho-
valeckou kvotu pfiblizn6 ma
10000 osob. Tento kvotovy
system, prijaty pocatkem diva
catych let tohoto stolet1, skon-
coval s politikou "otevrene bra
n.y., ktera behem jednoho sto-
lett umoznila 38 milion1m pri-
stehovalcG prijeti do Ameriky.
Redaktori pine uznavaj1 potTe-
bu kontrolovaneho pTistehova-
lectvi, kritisuji vsak jiste stran-
ky kvotoveho zakona, zvlaste
jeho decentralization diskri-
minaci vdci pristehovalcdm z
vychodn1 a JIM Evropy a jeho
vylucovan1 z kvotoveho syste-
mu AsiatG, kterf Sc Poole ma
SIGH mezinarodn1ch zakon1 ne
mohou uchazeti o americke OBJ
canstvf. (Zakaz stehovanf do
morodych obyvateln asijskych
a t~ichomorskych zem1 do Spo-
jenych StatG, ktery byl jiz dav-
no v %platnosti, byl hned pc Wy
puknut1 druhe svetove valky v
nekterych prfpadech odvolan.)
Discriminate raz kvotoveho
zakona je Poole nazord redak-
tori stale patrnejs1.
Posouzen1 kvotoveho zakona
lie nasledovano rozborem 1cin-
ku evropskeho pTistehovalec-
tv1 ma nase narodni bohatstv1,
zamestnanost, mzdovou sazbu
a pracovni podm1nky. V teto
cast knihy uvadejf redaktori V
kratkosti ohromnou roll priste-
hovalcG pri budovan1 naroda,
jeho prdmyslu, jeho rychl6 ex-
panse ma zapad. Upozornuj1
pax ma divody pro restrikci pfi-
stehovalectv1, jez vedly k pfi-
JET pTftomnych restrikcn1ch
zakond: pristehovalectf delhi
CT ohrozuif pTilezitosti rodilych
Americana pri hledan1 prace;
pfistehovalectf deln1ci snizujf
mzdove sazby a tim i americ-
kou zivotn1 1roven; pfisteho-
valci z JIM a vychodn1 Evropv
nepTispfvaj1 k nasemu narodnl-
mu zivotu tolik, jake pfisteho-
valci z Evropy severnl a zapad-
nj, a krone toho sc tax snadno
n~eaklimatisujf. Kniha uvadi
fakta a c1slice, ktere tyto d.
vody vyvracej1.
State O pTizpGsobivosti pri-
stehovalcn zakladajf Sc ma pre-
hledech naturalisacn1ch zazna-
MI, ma gramotnosti, ma 1casti
We dvou svetovych valkach, ma
zlocinnosti, ma nemajetnosti a
ma zdravotn1m stavu, a nasved-
cujf tomu, re pTi otazce Edo
macneni v CHI zemi nerozho-
duje narodnf ami rasovy p1vod.
Velka vetsina pTistehovalcG vel
mi zahy privyka socialnlm a
hospodarskym pomerdm adop-
tovane zeme. Ma tom, re pri-
stehovalec tax cin1, ma velkou
zasluhu cizojazycny fisk, jakoz
i rGzne podpdrne organisace,
ktere pTistehovalce S touto re-
mi seznamuj1.
V dalsich kapitolach knihy
mluvi Sc O pravdepodobnem
poklesu americke populace VI
tom pTfpade, re by pfistehova-
lectv1 bylo zastaveno, a o zku-
senostech jinych zemi. ktere
prijfmajf vetsf pocet pfisteho-
valcd. AZ ma jednu vyjimku
.apocaly vsechny tyto zeme
zmirnovati restrikce ma pfiste-
hovalectv1. A touto vyjimkou
jsou prave Spojen6 Staty.
n n 0Yz |