Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-09-22
Jak Americti obcane pomahaji
pri usmernovani zahranicni
politiky.

POAAlAhys
Mame-li poroZumeti demo
kraticke procedure, ktera umoz
nuje americkym obcan1m u
platnovati jejich mfneni ma Sir
Sim poll americke zahranicn1
pofftiky, mus1me Sc vratiti ne
kolik let do minulosti, Ike dn1m
"Dumbarton Oaks Conference"
We Washingtone, D. G..
Ma teto konferenci, odbyva-
ne roku 1914, sesli Sc tenkrate
zastupci Francie, Velke Brita-
ME, Sovetskeho Ruska a Spoje-
nych Stat6, ably vypracovali
plan ma Organised Spojenych
narodG. Kdyz Sc zastupci ma
planu dohodli a pfedlozili no k
posouzen1 svetu, pripadl nase-
mu statn1mu Department. 1kol
vzbuditi O nej zajem americke
vefejnosti povzbuzenfm verej-
nych diskusf. Toto stale Sc vzo-
rem pro vsechny pozdejsi navr-
by, tykaj1c1 Sc zahranicni poll
tiky: MarshallGv plan, Severe
atlantickou obrannou smlouvu,
Pakt vojenske pomoci a Univer-
saint deklaraci Spojenych ma
rodu We veci idskych pray.
Roku 1914 ujal sc zmin6neho
1kolu tehdejsi sekretar statu,
ktery vyzval americke obcany,
ably We svych organisac1ch, sko-
ZACH a kolejich kriticky prostu-
dovali navrhy z Dumbarton
Oakes, ably 81 O Mich vytvorili
minen1 a zpravili pax vladu, ia
Ike zmeny a zlepsen1 by 81 V ko-
necne charte Spojenych naro-
dG prali. Statnf department
rozdelil bud primo nebo pro-
strednictvfm mimovladnfch or
ganisacf ma miliony vytiskd "a
stupci pTijatych navrh1, a je-
no 1fedn1ci konferovali s dTed-
Milky .jinych vladnfch depart
mentd i S pTedaky soukromych
organisac1, Sc spisovateli, zur-
nalisty a prednaseci, a odpovf-
dali ma nescetne otazky O planu
ma Organised Spojenych naro-
d1. Vysledkem teto cinnosti
byla stimulace veTejneho mine
nj, vyjadTovaneho osmi az desf-
tt dopisG, prij1manych tydne
statnlm Departmental.
Department vsechny tyto ma
vrhy vefejnosti klasifikoval a
usporadal do velikych svazkd,
ktere predal clen1m delegace
.Spojenych Statd pred tim, nez-
Ii Sc vydali do San Francisco,
kde nell pomahati pri zTizova-
nj Spojenych narodu. Statn1
department Sci vsak .ieste O
krok dale. Pozval predaky diva
actyriceti narodn1ch organisaci
farmaT6, deln1ku, obchodn1ku,
nabozenskych skupin, pedago-
gil, zen, atd., ably Sc 1castnili
conference v San Francisco ia
kozto poradci delegate Spoje-
nych Stat6. Vedle techto po-
radc1 pfislo ma konferenci i 1877
pozorovatelG z mimovladn1ch
organisacf. Toto vse umoznilo
dGkladne probran1 vsech nazo-
ri a rozhodlo v jistem rozsahu
i O samem a konecnem koncep-
tn charity.
TAX ma pT1klad predaci ma
rodn1ch organisac1 nalehali ma
to, ably Spojene Staty Sc doza-
dovaly charity jmenem celych
narodG, nikdoli pouze vlad.
(Navrh vysel pGvodne cd mar
sala Smutse z JIM Afriky.)
Prvni slova charity zneji proto
takto: "Mya narody Spojenych
narodu 49,"
Jina vec, kterou 81 pTedaci
americkych organisac1 pfali,
bylo zvlastni opatreni pro ko-
misi lidskych pray. Dluzno zde
pripomenouti, re toto byla je-
dina komise v Socialni a hospo-
daTske rade, stanovena char
tou.
Predaci soukromych skupin,
rad1cf Sc S delegaty Spojenych
StatG v San Francisco, pTali 81
tez zachovati konsultacnf pro-
ces ma mezinarodni basi, ably
tax HAS naroda byl slysen pT1-
mo, a ne toliko prostTednictv1m
vladnfch mluvc1ch. Artikul II
charity Spojenych narodd Java
di konsultaci S mimovladnfmi
organisacemi. (Spojenym ma
radf v pr1tomnosti ma sta
narodnich a mezinarodnich or
ganisac1, z nichz nektere Sc Gin
ne podflely pTi vypracovavan1
konceptu Universalnf deklarace