Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-01-27
PRODUkTIVNf L
SPOJENYCH STATU.
HospodaTska budoucnost
Amerikv.

|
Ameriky.
(Toto je poslednf re serie Sc
stl clanku, zalozenych ma Wy
branych stat1ch nedavno I'VE
fejnene knihy Thomase R. Cars
kadona a Rudolfa Medley "U.
S. A: Measure of a Nation.
kniha je zjednodusenou formou
vysledk1 obsahleho studio, pro-
vedeneho j. Fredericton Dew
hurstem a spolupracovn1ky a
uvefejneneho v knize "Ameri-
cas- Needs and Resources. O.
be d1la byla sepsana ma popud
neodvisleho vzdelavacfho 1sta-
WI pro vedecke vyzkumy hos
podarske, Twentieth Century
Fund.")
Aspon pc STRANGE hmotnych
statkd a sluzeb mali Spojene
Staty nejvetsf zivotni 1roven, k
lake Sc kdy v dejinach lidstva
dopracoval kterykoli narod.
Pr1merny American ma vetsf
penezni pffjem, lepsf stravu,
pohodlnejsi obydlf, vice satstva,
skol a modernfch vymozenostf
neil pr1merny obcan snad KITE
rekoli jine zeme ma svete.
Jaka Dude budoucnost toho-
to systemu?
Pfedevsfm je treba uvaziti,
Jake pozadavky Dude m1ti Anne
rika pokud Sc tyce vyrobnfch
statkG = prostredkG, potTeb-
nych Ike stavbe tovaren, mon
taxi stroll a pFistroj6, stavb6
obytnych domG, skol, silnic:
atd.
We dvac1ti letech mezi prvni
a druhou svetovou valkou wy
davali Americana ma vyrobn.
statky prGmerne IL miliard do.
larG rocne, coz tvofilo asi IL
procent veskere jejich produk.
&c.
Tento primer dvac1ti LEI
neodhaluje vsak sporadicke w.
kyvy. Narod investoval velikt
castky do vyrobn1ch statkd
dobe pf1znive obchodn1 kon
iunktury, mnohem meme v lie
tech zlych. V casovem 1sekl
1920-1939 byl pomer investict
do vyrobnfch statk1 mezi nej
leps1m a nejhors1m rokem 4 XII
1, i kdyz celkova vyroba veske
reno zboz1 a sluzeb klesla z vr
cholneho bodu nejlepsfho rokl
ma nejhlubsl bod "a deprese {
necelou polovinu.
Americka soustava hospodai
ska podleha sklonu Tititi sc pTi
lis rychle a pf1lis daleko ku pre-
du v letech blahobytnych a zTi
It'll Sc pf1lis rychle a pfflis hlu
boko "a deprese. Americana
u%vedomujf 81 vsak tuto jejf va
du a snaz1 sc proto nadmfrnt
vykyvy hospodarske cinnost
pokud mono znivelisovati. A
merict1 obchodni analytikove 81
shodujf v nazoru, re jednfn
prostTedkem k vyrovnanf hos
podaTsk6ho cyklu .ie trvalejsf ;
s~tejnomernejsf pTiliv penez d.
vyrobnfch statkG. S povdeken
proto vftajf naznak, re potTebs
techto statkG IDA Sc byti v pr
tomnosti vetsf neil moznost j
ukojiti. Majf-li Sc proto narod
nj potreby ukojiti, Dude moznt
pocftati s vetsf poptavkou pt
vyrobnfch statc1ch, neil jicl
Dude pravdepodobn6 vyrobeno
Bude-li vydanf ma vyrobn
statky pokracovati asi stejnyn
tempem jake v drfvejs1ch bla
hobytnych obdobich, pax ns
ne budou Americana roku 1866
utraceti 80 miliard dolar6. Tou
re dobou Dude vsak Poole cd
hadu pfilezitost k zuzitkovan
vyrobnlch statk1 "a As miliaro
dolarG. Techto dodatecnycl
sest miliard slouzf Ia merenJ
rozsah narodnf schopnosti alb
sorbovati ohromne i~nvestice
Vetsf americka populace, cd.
hadovana pro rok 1860 ma vice
neil 155 milion1, zajistf i vets
armada konsumentd, kteTf pray
depodobne vydajl pTi nejmen
Sim 159 miliard dolar1. u pc.
rovnan1 S rokem 1929, vrchol,
nym rokem prfznive konjunk.
fury, znamenalo by to ~vzestur
o rs procent. (Vsechny 1daje
isou pTevad6ny ma cenovou hla.
dinu z roku 1919
Tato cfsla jsou prfslibem, re
do roku 1860 postoupf miliony
Americana do trfd s vetsfm pr1-
jmem. PTfjem prdmerne rodi-
ny stoupne z pTiblizne $4,000
roku 1910 asi ma $4,000, pra-
W. VYNINs