Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-03-17
Sekretar Statu Acheson O
Americke Zahranicni Politice.

NCS4 ~
"ne1redne" ucinil sekretar sta
tn Acheson O americke zahra-
nicnf politice, zvlaste v jejim
vztahu k Sovetskemu Rusku,
jsou POOLE naseho 1sudku tax
dulezite, re 81 zasluhujf zopa-
kovanl. K p~oznamkam dial pod
net navrh senatorG Briena Nc
Mahona a Millarda E. Tydingse
kter1 jsou pro dohodnuti sc Sc
ISovety. Senator Mcmahon ma
vrhoval zavedenf padesatimili-
ardoveho svetoveho programu
obrodneho, ktery by byl jakou-
81 vymenou "a zavaznou doho-
du o kontrole atomove silly; Sc
nator Tydings doporucoval sve-
tovou konferenci odzbrojovaci.
Oba navrhy byly vyvolany O.
sudnym rozhodnut1m presiden-
ia Trumana dati povoleni k w
robe vodfkove pumy.
Pan Acheson ~spatToval V ma
vrz1ch projev "pravdepodobne
nejpodstatnejs1 touhy americ-
keno naroda a nejpodstatnejsf-
no Gle americke zahranicni po-
litiky, j1mz je dosazenf mfru."
"Prirozene re by bylo nej-
lepe, kdybychom mohli dojlti
tohoto Gle dohodou, coz by byl
nejjednoduss1 a nejsnazsf zp1-
Sob, konstatoval sekretaT sta
tn. >"Mysl1m vsak, re ctyrleta
zkusenost mas pTesvedcila, re
to nen1 NONE -"
>Uvazuje O ceste, kterou Sc be-
rene k dosazenl mfru, soudlm,
re re vseho nejdrfve jest nam
porozumeti povaze ruske Via
dy, S nfz mus1me jednati a
dochazfm k presvedcenf re
prednf Characterization SOVIET
ske vlady jest jejf zamernost.
Vlada jest odhodlana dosah-
nouti jistych vysledku, kterych
slime usiluje dosahnouti -.
echo jsme 81 tez v posled-
mich letech povsimli jest, re So
vetska vlada je nanejvyse rea-
listicka; mnohokrate jsme Sc
presvedcily, re Sc dovede pri-
zpGsobiti fakt1m, kdyz tato
fakta ~existujf. Zjistili jsme
tez, re dohody, uzavTene Sc So
vetskou vladou, jsou prospes-
ne jen tehdy, kdyz Sc zaklada-
il ma existuj1c1ch faktech, a re
jsou nevyhodne, kdyz jsou to
pouze dohody ktere nezazna-
menavajf existuj1c1 fakta."
Ma podporenf teto charakte-
risace Sovetskeho svazu pou-
kazoval sekretaT Acheson ma
minute zkusenosti, nabyte v
Berline, v Recku, v Turecku =
kde Rusko zkouselo doslci
svych zamerd vyhruzkami, ma
slim, sabotaz1. Kdyz oposice
zasahla do techto situacf oprav-
du odhodlane, ruska politika Sc
zmenam pTizpGsobila. Naopak
vsak v Cine, kde vysledek yes
kereho 1sili demokratickych Ii
VIII neprojevil Sc jake sfla, ny
brz jake slabost, byla ruskemu
imperialism ponechana volna
ruka, ktere take do situace ne
prodlene zasahla.
Pc vyzdvizen1 techto okolno-
stf pokracoval pan Achesor
takto: "Nasi hlavnf snahou-b by
10 proto vytvoTiti situaci, ktera
rozslr1 oblast NONE dohody
to jest vytvoTiti s1lu mfsto sla-
bosti, ktera ma mnoha mlstecE
panuie." Sekretar statu zdu-
raznoval skutecnost. re v Ne
mecku a v Japonsku snaz1me sc
vytvofiti oblasti silly podporo-
vanfm demokracie a 1pravoU
hospodarskych pomer6; v "a
padni Europe programem hos.
podaTske obrody, Severoatlan.
tickym paktem a programen
vojenske pomoci. Vytvofenl ia.
kovychto oblastf silly jest i "a
merem navrhovaneho Progra'
mu O ctyrech bodech (progran
technicke pomoci krajGm, kite
re jsou hospodarskym a pr6my
slovym pokrokem pozadu.)
Pc uvedenf pT1kladd, ktery
mi Sc Spojene Staty snazi roz
sfTiti oblasti NONE dohody 81
Sovetskym Ruskem, pravil Sc
kretar statu toto: "Nepotrebu
il Sc znovu vraceti k faktu =.
re " d1sledku poslednf valky +;
jinych pomerd pred valkou
mezi valkami byly vytvofen!
po celem svete RUNE situa
ce slabosti. Pokazde, kdyz ia
kovato situace existuje = a on;
existuje v ASH a ~existuje i v p
vrope - stava Sc neodola
telnym ponouknut1m Sovetske
49,. nLl- 49, lo~,S10 -, 1~o1nX0l