Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-01-13
AMERICKY M IA
LOZENY MA ATOMOVE
r

Kdyz David E. Lilienthal re-
signoval z 1fadu precisely 10
mise Spojenych StatG pro ato-
movou energii, skoncil tim jiz
til roxy zasluzne cinnosti tom
to znacne odpovednem mfste.
Ia tyto til roxy vyspela atomo-
va energie We Spojenych Statech
z nepatrnych pocatkd do roz-
mer6 celeho prdmysloveho Cd
vetvf.
V zaverecnych mesfcich 1919
~pozGstaval tento novy prGmy-
81 z vice neil re dvanacti set
atomovych instalac1, um1ste-
nych v jedenactyryceti statech.
Tyto instalace zahrnujf jak
male laboratore pri kolejfch a
universitach, tax i ctyrposcho-
dovou budovu, dvanactinu mi
lie sirokou a jednu mill dlouhou.
Touto posledn1 je svetoznamy
Oak Ridge v Tennessee.
Provoz prGmyslu atomove e.
nergie stoj1 cd skoncen1 valky
prGmerne 500 milion1 dolarG
rocne. V podnicfch, laborato-
rich, administrativn1ch 1Tadov-
mach a hledan1m surovin ma
produkci atomove energie Gu
ranove rudy zamestnava Sc We
Spojenych Statech ma des1titi-
Size lid1.
Ackoli Komise pro atomovou
energii ridf cd sveho zalozen1
v lednu 1947 veskeru cinnost,
smerujicf k rozvinutl atomove
energie, zasahuje do skutecne
produkce jen zT1dka. Instala-
&c ma produkci atomove ener-
gle (vlastnene z velke casti Via
dou) a vyzkumne laboratofe
Gejichz vlastn1kem obycejne
vlada. nenf) jsou r1zeny soukro-
mym ~prGmyslem, universitami
a kolejemi, jez vsechny mali s
hOI1IlO1 SIIllOUVu.
Kdyz Komise prevzala z ru-
kou valecne vojenske spravy
vsechny atomove instalace,
vlastnene vladou, prozkoumala
predevsim produkci atomove
energie, iak tato byla rozvinu-
ia "a valky, posoudila vyrobni
schopnost instalac1 a zp1soby,
jakymi by bylo mono produk-
chi techniku zdokonaliti. Va
leone podniky, ktere Sc rych-
lynn technologickym pokrokem
staly jiz zastaralymi, byly ma
hrazeny novymi, nebo aspof
zmodernisovany nakladem zoe
miliond dolard, obnosem to.
ktery representoval nejvetsi
mfrove podnikani v americkem
stavebnfm pr1myslu. Koncem
roku 1913 bylo rozestaveno, ne
30 v lr1znem stadiu 1pravy.
dvacet velikych projektG. Ma
jedinem takovem projektu pra.
covalo nekdy az patnact tisic
lidf. o rok pozdeji byly ne
ktere z techto podnikd jiz v
plnem chodu.
Produkce a upotTebenf ma
terialnG, z nichz Sc atomova e.
nergie ziskava, ucinily velkJ
nokrok L9kaTske hiOlOpicke
a jine laboratore pc Spojenycf
Statech uzivaji jich sto r1zny-
mi zpdsoby, jez mali pfinest
lidstvu uzitek v dobe m1ru. Pc
dobne 1stavy We dvaadvaciti il
nych zemfch sv6ta dostaly ze
Spojenych Statd material, u
moznujicf jim vedecke vyzku'
my, nesoucf Sc stejnym SINE
rem. Nekolik americkych ne
mocnic uziva takovychto ma
terialn pri lecenf chorob, vcet
ne nekterych druhG rakoviny
a poruch nekterych zlaz.
Jeste pred koncem roku 1914!
ohlasila Komise pro atomovol
energii nekolik dodatecnycl
projektd = jeden ma atomovol
pee ma produkci vzacneho
nakladneho uranu, jehoz atom
m11ze byti rozstepen, z obycei
neho uranu, jehoz atom rozste
pen byti nemdze. Jisty ucene'
, pTirovnal tento process pecen
! "steaku" ma drevenem uhli
"Hledite k tomu, ably dreven'
/ uhlf dobre horelo, pax ma n
nakladete drfv1, z nehoz wink
ne move dfevene uhll, zatlm G
p1vodnf dTevene uhl1 stale Je
ste horf." Prvnl pokus tohot
druhu Dude ucinen v Arco,
/, Idahu, a osvedci-li Sc, vyreS
velkou cast problemu, jak zls
kavati stepitelny material: j.
:. ny projekt Dude Sc zabyvat
zkousenim novych atomovyc
zbranf ma opustenych mlstecl
49, oa.ox, Eofxxya+0L "