Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-03-03
~MASARYKOVA SLOVA.
K. 6. Hovory s T. G.. M.
OSOBNf VZPO
RODTGE

- O0OD4N4 VII 4xAN1A
RODICE.
Matka byla chytra a moudra,
znala kus sveta, lila dele v nej-
leps1 spolecnosti, trebaze jen
We sluzbe = byvala kucharkou
u panG a Hodon1ne ale NELL il
radi, i pozdeji Sc k nj utfkali O
-radu a pomoc v tezkych okol-
nostech. z tie panske spolecnos-
tt il zGstala touha, abychom sc
my deti dostaly trochu vys ma
te spolecenske stupnici; k to-
mu jeste dobre znala tn bidu,
v ktere tenkrat I'll sluzebny a
pracovny lid. Toz chtela NIT
z mas det1 pany - to byla jeff
zasluha, re jsem Sc dostal ma
skoly.
Otec byl Slovak z Kopcan,
narodil Sc jake nevolnik a ne
voln1kem zGstal. Vedle matky
mel ma mne malo positivniho
vlivu. Byl nadany Cd pffrody,
ale do skol nechodil; v Kopca-
mech Sc naucil jen tax tax cist,
a to Sc ucil u stare zeny, vdovy
pc vojakovi, ktere obec dala tn
funkci = Skola tam totiz neby-
la; "a tn trochu toho ctenf il
deti musely kopat brambory.
Byl to tax dOcela venkOvskV.
nemestsky, pr1rodnf clovek; I'll
stale v prfrode, zvlaste kdyz Sc
dostal k hospodarstvi; prirodu
znal, pozoroval a dobre POGO
roval = mel takovy zvlastnf
smysl pro jednotliviny prfrody
a zivota. Dosud 81 pamatuju,
iak jednou v bTeznu nam pri-
nesl "a nadry DON'T mladeho
zaj1cka bfeznacka, ktereho ma
Sci schouleneho v konske Sc
peji; tehdy nam tax podrobne,
1--WE a zaj1mave vypravel cely
prGbeh zajecfho zivota.
2. JENA.
Charlie byla z jedenacti de-
tt; diva byli hosi, jeden z Mich
obchodnfkem, starsf studoval a
brzy zemrel; devcata byla veil
ce nadana a samostatna, dive
isou podnes vybornymi ucitel-
kami hubby. Kazdy Glen rodi-
ny byl jine vfry, byl vychovan
svobodne, ably Sc, az doroste,
rozhodl nabozensky sam. Mr..
Garrigue byl agnostik = ten
KRAFT f1kali agnostikGm casio
atheist = ale clovek mravne
vyborny, dobry manzel a otec
= pravy American, vychova-
vaj1cf deti k praci a pravde.
Charlotte byla unitaTka.
Zevnejskem byla krasna /;
mela vybornou hlavu, lepsi nez
ia; charakteristicke je, re mi
lovala mathematician. Touzila
cely zivot pc pTesnem poznani;
ale tim v nj netrpel cit. Byla
hluboce zhozna; smrt j byla
iako prechodem z jedne svetni-
&c do druhe, tax neotresne veTi-
la v nesmrtnost. Pc STRANGE
mravnf nemela ami zbla toho
mravnlho anarchismu, ktery .je
tax rozsfren v Europe, totiz ma
kontinente proto take byla pre-
sna a pevna v politice a v otaz-
kach socialnich. Byla napros-
to nekompromisnf a nikdy nell
hala; jeff pravdivost a nekom-
promisnost mely veliky vychov-
ny vliv ma nine. S nj .isem do
stall z protestantismu do sveho
zivota to nejlepsf; tn .jednot-
most nabozenstvf a zivota, ma
bozenskou prakticnost, nabo-
zenstvf pro vsednf dny. V Lip
sku, V tech spolecnych deba-
tach, jsem poznal JET hlubo-
kost: jejf basnfci byli jake mo-
il, Shakespeare a Goethe, ale
videla V Mich hloub nez ia a do
vedla ShakeSpearem korigOvat
Goetha. Delali jsme vsechno
spolu, i Platona jsme spolu pro-
cltali; cele nase manzelstvf by
10 spoluprac1. Byla velice hui
debnf; Smetanu mela rada a
napsala do Mast dolby rozbor
Jeho druheho kvarteta; O tom
Sc totiz rkalo, re lie ma mem
znat Smetanovu dusevnf poru-
chu. O Smetanovi nacrtla vic
studil; snad nekdy vyjdou.
Co bych YAM O tom rfkal!
Bylo to tax slime spojenf -. Ia
valky ochuravela; ia jsem to
tam Ia hranicemi tusil :. .Kdyz
isem Sc S tou celou slavou v ro-
ce osmnactem vracel, cekal
jsem jen ma chvile, az budu S
nemocnou.
Americanka sc stala Ceskou.
mravne i politely; vefila v ge-
MIA naseho naroda, pomahala
mne v mych boi1ch politickych