davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1950-09-18

ganizations to
be held Octo-
ber 6 at the
Hotel Statler to
discuss the mo-
bilization of
women in the
present emer-
& e n cy. Lady
Reading will
q d DIRE SIS q
luncheon meet
ing.
Mrs. Theo-
dore S. Chap
man, second
sVice president
Evening star., 1950-09-18
Miss Cook to Talk

Miss Mabel r. Cook, executive
director of the Young Women's
Christian Association, will be the
guest speaker at a dinner meeting
of the Pilot Club at 6:15 pm. to-
morrow at the Burlington Hotel.
Evening star., 1950-09-18
TAOS to Nominate

Nomination of officers will take
place at meeting of the TAOS
SiSterhood to be held at 8 o'clock
tonight at the Tiffereth Israel
Synagogue, Fourteenth and Euclid
streets NV.
Evening star., 1950-09-18
Wonnen's S
Clubs
English Woman
To Be Speaker On
Mobilization

Lady Reading, founder of the
British Women's Voluntary Serv-
ices, will speak at the all-day con-
ference Of women's national or
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
JAUNIEJI! RASYKITE
I JAUNAJA KARTA!

tau nenusiplauti kvapiaisiais
vandenimis nei rytmecio rasa.
Taciau tavo valioje pasirinkti
savo patronu sviesiaja deive ar
anonimine tamsos ir amino ver-
giskumo dvasia. Tai bus sum
kiausias ir svarbiausias apsi-
sprendimas tavo gyvenime, mes
tue sprendimu tn save isteisinsi
arba pasmerksi.
Saules karalystes raktai tavo
rankose, taciau tavo koja Wis
dar brenda zemes purvu.
Tu gerai isiziurek j kelrodzius,
mes ryt-poryt zygis prasides. Ne
vienam jau prasidejo. Taoiau
kas savo kelia Zinc, tam tikslas
nera toll. Kalninis
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

grindas bel jo tikslas.
Sugebant pastebeti kasdienio
gyveniuo idealizma, nebetektQ
idealizmu nusivilti ir butu ima-
noma minetoje gyvenimo kas-
dienybeje atrasti jo labai daug.
Mes tada pastebetume, kad gy-
venamoje kasdienybeje gludi IT,
tikejimo, tautinis ir meiles bel
seimos idealizmas. Tada ir mes
pagalvotume, kad ir savo papras-
tu dienq gyvenimui galetume
duoti didesni idealistini pagrin-
d.. Tuo paciu ir laimingesni bu-
tune ir greiciau, kad ir didziau-
sioj gyvenimo menkybej, gyve-
nimo prasme atrastume. Tx
toks musu idealistinis nusiteiki-
mas turetu visada butt paremtas
konkreciu veikimo turiniu.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

|kis. New Yorko Yankees" klu-
DO zvaigzde Joe DiMaggio per
1850 metu sezona (6 menesiai)
gaus 100000; Bostono "Red
Sox" Ted Williams - $125, 900!
Panasias sumas gauna bokso
zvaigzdes. Ne kick atsilieka ir
tenisininkai, krepsininkai, imty-
nininkai, amerikonisko futbolo
ir kitq saku sportininkai - pro-
fesionalai.
Pc truputi sportas pasidare
viena labiausiai lankomu ir
megstamq pramogu. Daugiausiai
ziurovu per metus apsilanko
krepsinio rungtynese, toliau Sc
ka beisbolas, amerikoniskas fut-
bolas (rugby) ir tt.
Sporta Wis labiau paverciant
bizniu, prisitaikoma publikos
reikalavimams. Ieskoma daugiau
pigiu efektu ir triuku, iveliama
ir daugiau ekscentriskumu, kar-
tais ir ziaurumu. Paskutiniu me-
tn yra populiarios moteru i'm
tynes -. purvo prikrestame
ringe. Publikai idomu - imty-
nininkes gauna gero pinigo.
KAHN, ar anas kilnus, saky-
sim, romenu patricijus, kuriam
j galva atejo "mens sana in cor
pore sano" posakis, bltq buves
|ikveptas tokiu mustyniq purve?!
zinoma, ir Romos koliziejuie
kovesi gladijatoriai nebuvo ide-
alaus sporto vaidilut6s.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
SPORTAS KAIP PROFESIJA

Tarp visu graziu ir ismin-
tingu romenisku patarliu yra
yiena, kuri, galima sakyti, su-
daro pagrinda visai sporto ide-
ologijai. Tai "mens sana ir cor
pore sano'. Lietuviskai tariant
- "sveikame kune sveika sic
La.
81 posaki visi kartoja, kai
tik pradeda- kalbeti apie spor-
tavimo prasme.
Betgi siandieniniame pasauly-
lie, kada sportas taip nepaprastai
issiplete, kada juo domisi pla-
ciausios masses zmoniu, kartais
tenka paabejoti, ar Wis dar j
sporta galima ziureti to rome
nisko posakio akimis.
Juo toliau, tue labiau ryske-
ia, kad -ldealusls sportas, sleklas
tik fizinio zmogaus auklejimo,
kulturingos pramogos ir dar XII
tokiu gerq tikslu, Wis labiau
menkeja, uzleisdamas savo vieta
profesionalizmui.
Diena is dienos dideia pro-
fesiniu sportininku skaicius -
sportininkq, kurie is sporto ir
lgyvena.
Wen JAW ju priskaitoma de-
simtys tukstanciu. Didele ju da-
Ills uzdirba milziniskas pinigu
SumaS.
Amerikoje populiaraus beis-
bolo zvaigzdes per metus gauna
20-30 kartu daugiau, negu Ame-
rikos gyventoju uzdarbio vidur-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
Apie idealizma

Tad idealizmas yra, jis egzis-
tuoja, tik daznai jo ieskome ten,
kur jo nera, o nepastebime ten,
kur jis yra. Idealizmo ieskodami
ten, kur jo nera, mes nukryps-
tame j musu mineta formaline
puse, j poza, j reklama, kuri
ryskiai pastebima, bet kuriai
turinio stinga. Giliau galvojas
nusimena, nusivilia ia idealizmo
manydamas, kad jis
nusivyle paciu idealizmu.
O salia puikaus ir sunkiai te-
pasiekiamo heroizmo, visais lai-
kais, visose salygose ir aplinky-
bese gyvena tas tylusis idealiz-
mas, kuri pastebeti ir suprasti,
kurio siekti, gal yra menas. To
memo mes visi turetume ismokti.
A. Augustinaviciene
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
LIETUVIAI SPORTININKAI
stoIo tenisininkoi Vokietiioie

Vokietija is visu Europos
krastu sporto srityje nera stip-
riausia. Tai irode ir 1886 m.
Berlyno olimpijada. Taciau lie
tuviai tremtiniai inese j Vokieti-
JOS sporta daug naujo krepsiny-
je, stale tenise (ping pong)
ir sachmatuose. Tu sporto sakq
klase Pabaltyje buvo auksta.
Krepsinyje lietuviai pirmavo,
nors neblogai pasirode ir latviai
SUI estais. Sachmatuose daug ge-
riau uz mus pasirode latviai, nes
jie turejo labai stipru sachnati-
ninku prieaugli. Uztat stale te-
Mise vyravo lietuviai.
Prizes antraji pasaulini kara
lietuviai buvo vieni stipriausiu
stale tenisininku Europoje. Buvo
daug gabiu, priauganciu toje sri
|tyje sportininkq.
Kada stovyklu sporto klubai
pradejo bendrauti SUI vokieciu
sporto klubais, lietuviu stale te-
MISC klase vokieciams padare
nepaprasta ispudi. Yra zinoma
atveju, kad vokieciu sporto klu-
bal, net nepatikrine zaidimo kla-
ses, kviesdavo lietuvius pirmas
komandas, pasitenkindami tuo,
kad jie lietuviai. Veliau net bu-
vo isleista kai kuriose apygardo-
Sc vokieciu klubams taisykle,
neleidzianti priimti j komanda
daugiau, kaip viena uzsienieti.
Tai ivyko del to, kad vienu lie
tuviu sudaryta komanda be kon-
kurencijos musdavo visa apy-
garda.
Ellie lietuviu (Garunkstis,
Meilus) yra sumuse daugiameti
Vokietijos meisteri Mauritis.
Vienu metu miestu ir apygar-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
IR VEL VASARIO 1911

Izinot ribas -" C"Vilius Tellis")
| ir tiketi, kad Wis del to objekty-
|vioji teisybe ir tarptautine mo-
rale egzistuoja-
Nunai iseivijoje mes tesuda-
rome tik tautos dali, esame tik
paskiri individai. Kick bus mu-
myse stiprus laisves troskimas,
kick stipriai mes pajegsime ko-
voti del savo tautos laisves.
Kovoti? Taip, kovoti, nes ne
ismatuojama yra kovos budu ga
limybe, nei laikas, nei erd-
We, nei naujas vienisas gyveni-
mas negali butt kliutys lietu-
viskam darbui.
Tegul tad mlsu jauna lietu-
viska Saline NUNS siandien pa
sake, ar pakankamaiN dirbome
ir ar dirbome lietuvybei. Tegul
Vasario 16-ji diena NUNS prime
ma visa lietuviskaji jaunima -
zuvusi, zustanti, kentejusi ir
kencianti. Tegul il primena tuos
mokyklinio amziaus jaunuolius,
kurie neispasakytame drasume
herojiskai gina musu tautos kul-
tura ir jos paprocius. Pagaliau
prisiminkime visus tuos jaunuo-
sius lietuvius, kurie mirsta dar
nepatyre jokios gyvenimo lai-
mes wien del to, kad musu tevy-
ne kada nors butu laisva.
Site prisiminimai ir mus, gy-
enancius iseivijoje, stipriau ipa-
reigos ir atbaidys svetimuose
krastuose, uzmirsus savo zeme,
siekti tik gero gyvenimo.
Vasario 16-ta diena pasijus-
kline lietuviskaja kariuomene,
kad ir isbarstyta, beginkle, bet
moraliai stipria, sudarancia vie
ma, lietuviska, ugninga siela, vi
sada pasiryzusia ginti tautos
garbe ir kovoti del jos teisiu.
|, A.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

Dangus ir zeme laukia tavo ate
jimo, ir nasrus praziodziusios
padugnes aistringai ilgisi taves.
Tavo zingsniu niekas nevaldo,
tau krypties niekam nenurodyti.
Protas ir valia (ir tas neapciuo-
piamas slaptoje sielos kerteleje,
ka vadiname sazine) yra vienin-
tele tavo gyvenimo vairolazde
ir kontrolinis laikrodis.
Tau yra Quota neribota laisve
ir iskiepytas didis siekimas SUI
sirasti savo gyvenimui prasme,
atsakyti sau paciam j likimini
klausima: del .ko gyvenu, kan
egzistuoju.
Filosofai tesprendzia, ar gy-
venimas prasmingas, ar absur-
diskai tusciaviduris, O is tiesu
prasme jam tegali suteikti wien
patsai zmogus. Gyvenimo pras-
me 49, kiekvieno konkretaus
zmogaus vidinis turinys. Pasa-
kyk, kokiam tikslui gyveni, ir
as zinosiu, koksai tn zmogus.
sia vertinga dovana - CALM
ga, nevarzoma siekima tobules-
MO ir aistringa tiesos ieskojimo
gala - tau iteike tavo Emo
gumi tapimo valanda liaudies pa
saku geroji feja, bet ar miegojo
tuomet piktoji laume? - at
sakome: ne. JOS dovanq atsisa-
kyti tu nega1i, JOS prakeikimo
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
JAUNAJAI LIETUVAI

TU, JAUNUOLI, ne pats kar-
tais nezinai, kokia tavyje sle-
piasi jega verztis is slegiancio,
dusinancio kiauto, siekti tolu-
mu ir platumu; jega taip pasi-
razyti, kad visa, kas tave varzo,
j skutelius sudraskyta zemen
pultu.
Kiekvienoj giliukej slypi azuo-
las, kiekvieno kareivio kuprinej
gall butt marsalo lazda - tavo
galimybes lygiai neismatuoja-
mos ir nenuvokiamos.
Rytoj tn gall atsistoti CALM
gas ir praeiti milzino zingsniais
per istorija, palikdamas joje
pedas, kurose ateinanciu amziu
vaikai plukdys savo laivukus.
Tavo jaunyste gall butt EMO
MICS visados laukta ir niekad
nepaznta, kuri "kaip ugnis,
mesta j tamsia nakti, nusvietusi
erdves, juoda anglim j zeme
grizta" (Vyt. Macernis).
O gal tn gyvensi, kaip gy-
veno milijonai, wien savo ma
Fam seimos ir pazistamq rate
lyle teiziebdamas retkarciais XII
birkstele, kuri, kad ir maza,
sildo zmogaus gyvenima ir daro
iii truputi miela. Ar tai maza
yra, savo artimui sick tick pa
lengvinti?
| Tavo keliai eina pietus If
siaure, kaip i rytus II j vakarus
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
No. e

sviestis. Daugumas ju zinojo,
kad pasirinktame emigracijos
kraste jie tiesiogines naudos il
to netures. Taciau ir tada mu-
sq jaunimas ivertino didesnio
turiningumo reiksme. Teko pa
stebeti net labai ypatingu reis-
kiniu. Ne vienas jaunuolis, atos-
togu metu pasiruoses, persokda-
vo j aukstesne klase. sio straps
nio autoriui teko matyti keleta
7-sios klases mokiniu, atosto-
gu metu pasiruosusiu if laikiu-
siu baigiamuosius egzaminus.
Kai jau mineta, mazejant
tremtiniu skaiciui Vokietijoje,
nebeilgai gales issilaikyti ir pas
kutine Lietuvos tikroji lietuvis-
koji mokykla. Jau stinga moki-
niu, taip pat ir mokytoju. Emf
gracija j JAW daugiausia pale
te inteligentines pajegas. Sunku
tad tiketi, kad tremties mokyk-
la issilaikytu ilgiau, nei IRO vel
kla Vokietijoje.
Apgailestaudami, kad trem-
ties mokykla baigia savo dienas,
mes dideliu dziaugsmu pristine
name jos nuveikta darba: simtai
lietuviu jaunuoliu isigijo bran
dos atestatus T studijavo Vo-
kietijos universitetuose, simtai
mokiniu igijo nemaza bendrojo
lavinimo ziniu, ypatingai Ii
tuanistikos dalyku.
Del to tremties mokykla
NUNS bus visada gyvas irody-
mas, kad lietuvis mokytojas yra
pasisventes idealistas, o lietu-
Wis mokinys yra energingas pa
siryzelis, bet kokiose salygose
siekias mokslo ir norris issila-
vinti. b. l..
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

du meisteriai Vokietijoje buvo
Sic lietuviai: Luebecko - Bra
zauskas, vienas geriausiu Ham,
burge - Novickis, Hannovery-
je geriausi zaidejai buvo Mar
tinkaitis ir Nasvytis, Kasselyje
geriausiai zaide ir apygardos
meisteri muse Adomavicius.
zemutines Saksonijos meisteriu
buvo ir yra is Lietuvos kiles
Bueckleris. Frankfurto meiste-
riu buvo Ignatavicius, vienas is
stipriausiu zaideju Muenchene :
jau minetas Garunkstis. Jis zai-
de komandoje, laimejusioje tre-
ciaja vieta Vokietijos pirmeny-
bese ir, anot vokieciu spaudos,
geriausiai pasirode. Paskutiniu
metu jis maziau dalyvavo stale
tenise. Prancdzu zonoje vienas
stipriausiu zaideju ir DIP stale
teniso meisteris buvo Krivickas.
Labai stiprus zaidejas Meilus
jau prizes kelerius metus isvyko
is Vokietijos.
Jauniu turnyre gerai pasirode
Kacanauskas ir siaureje (Olden-
burge) Kubilius ir KIT. Vokieciu
stale teniso autoritetai tvirtina,
kad lietuviai smarkiai prisidejo
|prie Vokietijos stale teniso kla-
ses pakelimo ir sito sporto is
populiarinimo. sitame trumpame
straipsny tepamineta tik daIis
pasizymejusiq lietuviu stale te-
nisininku. Is tikruju lietuviu,
zaidusiu Vokietijos aukstojoje
klaseje (A) ir laimejusiu dides-
MUS turnyrus ar miestu pir1ne-
nybes yra trigubai daugiau. Di-
dele ju dalis yra pasiekusi JAW.
Tikimes, kad jie ir cia tinkamai
pasirodys.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

Ir vel sulaukem Vasario To-
sios, ir vel ia didzioji musq
laisves svente yra vien tiktai
graudaus susikaupimo svente.
Ar duos il NUNS nauju jegu
ir naujo ikvepimo dirbti savo
tautos ateiciai, ar bus il tiktai
pigus pasikartojimas, sablonis-
kane jos minejime, be ugnies
ir dvasinio pritarimo? Ar sita
diena mes vienodai abuojai nu-
siteike klausysime kalbetojo,
kazkur saukiancio, kad saldu yra
mirti del tevynes, bet mumyse
atgarsio nerandancio? Ar pa
galiau tada mes lygiai vienodai
girdesime savo dainas, lyriskai
gaubiancias mus lietuviska nuo-
taika, bet nesukeliancias mumy-
Sc stipresniu isgyyenimu? O..
O Wis delto Vasario 16-ji tu-
retu is visu musu kasdieniskuju
dienu issiskirti. il turetu NUNS
padeti is naujo apgalvoti, kas
gi mes esame, ko mes siekiame,
kurie yra didieji uzdaviniai ir
pareigos. Wen prisiminimas tu-
retu mus stiprinti, kad 1918
metu Vasario 16-ji niekados ne
butu buvusi ir Lietuva niekada
nebutu tapusi tue, kuo j tapo
per dvidesimt dvejus nepriklau-
somybes metus, jeigu ano meto
lietuviskasis jaunimas butu BIZ
jojes bet kurios aukos.
Toji dvidesimt dveju metu
Lietuvos nepriklausomybe, ivyk-
dziusi Lietuvos valstybeje nepa-
prastus dalykus, yra ir j musu
jaunas sielas idiegusi begalini
tautines laisves troskima ir jos
vertinima. Mes noretume drauge
su sileriu, suzavetu sveicaru
tautos laisves kovomis, saukti
pasauliui: "Tironas turf taip pat
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
mokytojo atlyginimas buvo Ia

mokytojo atlyginimas buvo la
bal menkas.
Didele pagalba svietimo darbe
tenka pripazinti BALFui, L.
R. Kryziui, L. T. Bendruomenei.
Ir is esmes kick savo laiku UN-
RIA, tick veliau IRO ir okupaci-
mes istaigos j DIP tautini svie-
TINA ziurejo palankiai. Tuo bl-
du tevai, net nepriklausomoje
Lietuvoje netureje galimybes
leisti vaiku j aukstesni moksla,
tremties metu Vokietijoje, visus
vaikus, baigusius pradzios mo-
kykla, moke ir gimnazijoje. Pa
kako tik, padejus truputi pas
tangu, persikelti j didesne mo-
kykla, kur veike lietuviska gim-
nazija.
Dauguma JaunlmO ia reta pro-
ga naudojosi. Gal net 9O% vi
su jaunuoliu mokesi lietuviskose
gimnazijose. Lietuviskam jau-
nimui dabar jau placiame pa
saulyje pasklidusiam, tremties
moksleiviai bus visada grazus
darbstumo, stropumo ir suge-
bejimo pavyzdys. Nors ir sun
kios buvo salygos, tremties mo-
kyklos mokslo lygis nebuvo ze-
mas.
0 salygos tikrai nebuvo pa
vydetinos: pamokas reikejo ruos-
tt kur nors kamputyje susirie-
tus, salia suaugusiq seimos ma
riu kalbu, kartais ir. :. barniu.
Neretai viename kambaryje gy-
veno kelios seimos, tad paaug-
liu bel jaunuoliu intelektuali-
niam darbui akompanavo ma
zuju verksmai. Bet ir tos ne
palankios aplinkybes nesusilp-
nino lietuvisko jaunimo ryzto
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
TREMTIES MOKYKLA

ir buvo uzdraustas bet koks lie
tuviskas spausdintas zodis ir
kad jocks Europos krastas tokiu
kulturiniu suvarzymu nebuvo is
gyvenes.
Didziausia garbe tame mil
ziniskame darbe tenka Lietuvos
mokytojams. Nors Lietuvos mo-
kytojai ir nebuvo labai blogai
atlyginami, taciau, palyginti SUI
kitomis professionals, ju atlygi-
nmas buvo vienas is menkiausiu.
O Wis delto mokytojai dirbo pa
sisvente, kas kart mokyklose
mokiniai budavo geriau paruo-
siami, buvo imanomas didesnis
svietimo tobulinimas, nauju re-
formq ivedimas ir panasiai.
Tas pacias tradicijas musu
mokytojai tese ir tremties mo-
kykloje, Vokietijoje. Ypatingai
sunkus laikai mokytojams buvo
Xxi vokiskos valiutos reformos
(vidutiniskas mokytoju atlygini-
mas buvo apie 100000 markiu
- mazdaug As pokeliai cigare-
ciu per menesD. Tokia suma bu-
vo galima uzdirbti per viena
diena to meto Vokietijoje, ta-
ciau, Wis delto mokytojai darbo
nemete, bet dideliu pasisventi-
mu organizavo ir tobulino svieti-
mo institucijas.
Pc valiutos reformos Vokie-
tijoje mokytoju padetis kai kur
pagerejo, kai kur pablogejo. ST.
tai ivyko del nevienodos DIP
svietimo politikos ivairiose 20
nose.
Geriausiai sutvarkytas svie-
timas buvo anglu zonoje. Cia
25-iems pradzios mokyklos val
kams ir 2O-ciai gimnazijos mo-
kiniu buvo skiriamas vienas mo-
kytojas, apmokamas pagal vo-
kieciu normas.
Amerikieciu zonoje nebuvo
vienodos tvarkos, o prancuzQ
/ zonoje mokytojai buvo beveik
neapmokami. zinoma, tremties
gimnaziios neturejo daug mo-
kiniu. Tx dalis mokytoju gale
10 gauti atlyginima. Ia atlygini-
ma padalinus lygiomis, atskirc
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

Tarp visu tremties vargu ir
nelaimiu, kaip svyturys sviecia
tremties mokykla.
Okupuotoje Lietuvoje tikrai
nebera lietuviskos mokyklos.
Vietoje Lietuvos istorijos ir ge-
ografijos destoma visasajungine
tai yra Rusijos istorija, geogra-
fila, marksizmas ir leninizmas.
Be to, visi destomi dalykai per-
sunkti komunizmo mokslu, ko-
munizmo ideologija, rusisku rau-
gu.
Issisklaide po pasauli tremti-
Mai ir senieji emigrantai ne
gall islaikyti tikru lietuviskQ
mokyklu, mes atskirose vietose
mokiniu skaicius mazas, o be
to tremtinius priglaudusios vals-
tybes ne tik kad neremia tau
tiniu mazumu mokyklu, bet net
gi samoningai trukdo tokiu mo-
kyklq steigima.
Vienintele laisva lietuviska
mokykla, lietuviskos svietimo
tradicijos teseja, buvo stovyklu
baraku pradzios mokykla ir GIN
nazija. Labai dziugu, kad trem-
tiniu daugumas suprato trem-
ties mokyklos reiksme ir tick pa
vieniai asmenys, tick organi-
zacijos RENE mokyklas, kick
galejo.
Sparciai mazejant tremtiniu
skaiciui Vokietijoje, baigiantis
tam savotiskam tremtiniu gyve.
nimo (1945-1950 my laikotarpy
tenka gailetis tik vieno dalyko
kad drauge su tremtiniais ne
isvengiamai isnyksta ir laisvo-
il lietuviska mokykla. Mes Wis
didziuoiames ia pazanga, ku.
ria pademe 1913 1040 metals
nepriklausomo gyvenimo laiko'
tarpy.
Ne mes vieni progresavome
Pvz., musu Pabaltiio kaimyna
materiale kultura gal if auks
ciau uz mus buvo pakile. Tacial
svietimo srity lietuviai nepalygi
namai daugiau yra nuveike
Ypatingai prisimenant, kad TX
1904 metu Lietuvoje nebuvt
ne vienos Hetuviskos mokyklo'
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

Ar neteko pastebeti, kad lai-
ky neramybe sudare geras sa-
lygas pradeti stipriau abejoti
vertybemis. Kad ir apie idealiz-
ma kalbant, kazkaip jis atrodo
Iperdaug atitrukes nuo zemisko-
sios tikroves ir labai toll esas
nuo kasdienisko gyvenimo. Esa,
lyg ir reiketu suprasti, kad
jokio idealizmo gyvenime nera,
tai esas tik akiq dumimas, tik
grail maniera, senojo auklejimo
ir senosios mokyklos isauginta
- apie idealizma daug kalbeti
ir mazai j il tiketi.
Klaida ivyksta del to, kad ide-
|alizmo savokon idedama perdaug
,,abstrakcijos ir pervertinama ide-
|alizmo formaline puse. Nenore-
tune paneigti gyvenime formos
|reiksmes arba ja visai atitraukti
nuo turinio, bet labai daznai,
kaip tiktai del tos formalines
puses perdejimo, mes nepaje-
giame suvokti dalyko esmes.
Del to daznai gall butt blogai SUI
prasta tikejimo esme, tautinis
idealizmas, meiles ar profesinis
idealizmas ir tt.
Kad ir tautinio idealizmo su-
pratimas gall pasidaryti labai
primityvus, labai pavirsutinis,
prasidedas ir pasibaigias vien
tiktai sentimentaliu tautiniu
Jausmu ugdymu ir ju demonstra-
cija. Del to iseivijoje daug kan
darosi koktu tik bekalbant apie
tevynes ilgesi, tevynes meile
(istikruju tevyne kaskart Wis
labiau pamirstant) ir pan. Po-
etans mes nebenorime leisti tu
jausmq giedoti, vadindami juos
trafaretu ir pigiu sentimental
niu sablonu. Mes nervinames,
kad musu vadinamasis tautinis
Iidealizmas savo igyvendinimo
pasiekia tik vienodai tautines
sventes svenciant, vienodai We
lava pakeliant, vienodai patrio-
tines kalbas kalbant.
Bet cia kaip tik ir gludi musu
menkybe, musu nesugebejimas
giliau pazvelgti j dalykus, kurie
yra musu gyvenimo prasme ir
musu moralines egzistencijos
pagrindas. Turinio reikia! Reikia
sitai. musu manymu, susablone-
jusiai formal duoti tikrai tautis-
kai idealistini turini. Tiktai tada
tautiniu jausmq viesoji demon
stracija NUNS neatrodys pigiu
sentimentaliniu sablonu.
Netikejimas j idealizma kyla
del dvieju priezasciu: del mine
tos tuscios formalines puses per-
svaros, kurioje stoka turinio, ir
del idealizmo pervertinimo, del
jo ieskojimo tik labai retail SUI
tinkamam ir mazai kan paste.
kiamam HEROINE.
Beieskodami sito nepaprasto
1idealizmo, mes daznai nepastebi-
me kasdienio, paprasto, smul-
Klaus idealizmo. Jis glldi musu
paprastoje kasdienybeje: ka vel
kei vakar, siandien, ka veiksi
rytoj ir koks bus to veikimo pa
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16
TIRONAS TUR TAIP PAT zINOT

Tironas tur taip pat zinot ribas:
kaip spaudziamas negai niekur teisiu rasti,
Kada nepakeliamas daros jungas,
Tai kreipias paguodziamaj dangu
lr imasi is ten jis savo teises '@
Kur est amziais jos nepaliestos
lr nesugriaunamos kap pacios zvaigzdes -.
Ir je daugiau jis nieko nebegal
Tai griebias jis paskutinosios: Quotas jam
yra kardas
Auksciausiam geriui gnt prizes jega.
Is SchilleriO "Viliaus TelliO"
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-02-16

mon ami, heroju mu-
su tarpe taip maza, kad
neverta apie juos ir kali
beti." "Altoriq sesely"
Mykolaitis Putinas)
Evening star., 1950-12-10
s6.98

Lazy Suson Sets, mode in Coli
fornio; revolving troy with salt
and peppers TO match.
Evening star., 1950-12-10

7-Pe. Coke Sets, American
eorthenwore with 6 coke plates
and large plate to match.
Evening star., 1950-12-10
sl2.98

$2z.98 Dinner Sets, service for
8. Green border design, tiny
flowers on ivory; 62-pieee set.
The Daily Alaska empire., 1950-03-06
NEW LEFTlST PARTY ENERGIES IN GREECE; ELECTION RETURNS
(By Associated Prcss)

A new leftist party headed by an old Greek warrior emerged today as strong force in Greece. Conser- vatiye foes said the leftists had hid den Communist support.
 With nearly one-haH of the re- turns in from yesterdays parIia- mentary elections, the National Progressive Union headed by Gen Nicholas Plastiras held a slender lead over the two big traditional parties-the Conservative Populists of former Premier Constantin Tsal- daris and the Moderate Liberals of Sophocles Venizelos
 Still another leftist party drew sizeable vote It was the Repub- lican front headed by former For eign Minister John Sophianolpou- los. The Communist Party did not take part. It has been outlawed as a result of the civil war that ended last fall.
 The two leftist parties held 2s percent of the vote with about half the 4,000 precincts heard from
The Daily Alaska empire., 1950-03-06

 IS DA ED
 BY AT THEE

LONDON, March 6ZR-Prime Minister Attlee dared Winston Churchill's Conservatives today to fight out the issue of state owner ship of iron and steel, despite the Labor party's wobbly majority in the House of Commons.
 z2isking the possibility of new election, the Labor Prime Minister announced his government has not the slightest intention of dropping the naturalization of that industry although it has placed other na- tionalization projects on the shelf for the time being, at least.
 Anthony Eden. Deputy Leader ot the Conservatives. brought the is- sue into the open during debate on the Kings forenoon address to Parliament. That address, prepared by the ruling Laborites, indicated a bid to the Liberal party for their nine House votes by calling halt on the naturalization projects.
 If Labor should fail in a vote of confidence on the steel issue. 1t would face new election.