Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-08-11
Americana Ciziho PHEvodu
Chvali Predsedu Narodniho
Vyborun Demokraticke Strany.
Demokratictf predaci pokracujf
v boji "a "rovne pravo ma w
delek pro vsechny."

V Doll "a 'rOvne praVO ma W.
delek pro vSechny."
Washington, D.. c..
Psac1 still pfedsedy Demo-
kratickeho narodnfho vyboru,
pana Williama M. Boyle, Jr., je
neustale zavalen telegram a do
pisy cd vynikajfcfch America
nj cizfho p1vodu, kteff v Mich
vyjadrujf svGj souhlas s jeho
boiem o prosazeni federalnfho
zakona pro spravny postup pri
zamestnavan1.
Demokraticka strana vzdy
pracovala pro dobro lidu. Vzdy
Sc zasazovala o rovna prava pri
zamestnavan1 kterehokoli OBJ
cana. Demokraticky program
z roku 1913 obsahoval mimo il
ne j zavazek "pokracovati v T.
sill O vykoreneni veskere raso-
We, nabozenske a hospodaTske
diskriminace.'
9. cervna 1850 vyZval narod-
nj predseda strany vsechny CT
novnfky strany, ably plnou me-
rou spolupracovali k tomu, ably
vsichni clenove senatu Spoje-
nych Statn Sc zdcastnili hlaso-
van1 o teto d1lezite 'otazce a
podporovali tax presidenta a
program demokraticke strany.
Pan Boyle konstatoval, re
vzhledem k neutesene svetove
situaci "je nanejvys ddlezite,
ably vsem AmericanGm, bez O.
hledu ma to, jake jsou rasy, vi
ry nebo narodnostniho p1vodu,
dostalo Sc pred zakonem ma
proste rovnosti."
Je to vitalni otazka pro vse-
chny cizojazycne narodnostni
skupiny We Spojenych Statech.
Federal Fair Employment
Practice Act" ma zaruciti kaz-
demu Americanovi, pTedevsim
vsak American1m cizfho pG1vo-
du, pima a rovna prava ma "a
mestnan1 ma podklade rovnosti
Sc vsemi obcany, tax, jak jim
ie zarucuje 1stava SpojenycI
Stat1.
Pres .veSkere snazeni v1dce
vetsiny Scotia w. Lucase a Sc.
nator1 Myerse, Lehmana, Nc.
Mahona, Bentona a jinch, utr-
pei program F. E. P. G.. minu.
leho tydne takrka smrtelnou
ranu, aspon pokud jde o jeden.
a~osmdesaty kongres.
Poole noveho naTjzeni, zave.
deneho v senate ma popud re.
publikanG, must byti kloturs
(uzavrenf debaty) podporova.
no dvema tfetinami HAST cele-
no senatu. Kdyz doslo k hla.
sovani, bylo IS HAST pro klo.
turu, 33 proti, eli prvnf skupi.
ne nedostavalo Sc dewitt blast
k vetsine, potrebne k pfijet.
pTedlohy.
Republikanska strana opet,
ne nese vinu "a neprojeti zako-
ma O obcanskych pravech v Sc
nate. DGvod, proc Sc O tonic
zakone nebude pf1tomnem "a.
sedani kongresu vGbec jiz jed.
natl, dunno hledati jiz v kon-
grese osmdesatem. Byl to kon.
gres, kontrolovany republika
ny. Ma znemoznenl obstrukce
I've forme "filibuster') v pr1.
pade zakona O obcanskych pra.
vech nebylo v mem vykonanc
naprotso mic.
Republikansky senatni v1d.
ce Wherry a ctyriatficet repu-
blikan1 podepsalo ortel zakona
O obcanskych pravech tim, ze
hlasovali pro pfijetf noveho ma
rfzeni v otazce klotury. Mfsto
ably k uzavreni debaty stacily
dive tretiny HAST pTitomnycI
senatorG, je dnes tfeba dvou
tretin HAST vsech ~senatorG, ci-
Ii Ga z sc.
Otazka obcanskych prav ne.
pozbyva vsak ma vyznamu, q
demokraticka strana neustane
usilovati O prosazen1 federaln1-
no zakona O spravedlivem po-
stupu pri zamestnavanl, zako-
ma, ktery zajistl VSEM Ameri-
can1m i jejich detem rovne pff-
lezitosti pTi vydelavanl 81 ma Ii
vobyti.