Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-08-18
CASTLE GARDEN
Stara newyorska pamatka
zachranena.

1IANA PONC@A " PO 01Oo- |
hem boji zachraniti zbytky
stavby, ktera je v New Yorku
povazovana "a jednu z nejpo-
zoruhodnejsfch pamatek mesta.
Je j "vstupnf brana" mnoha
miliond pfistehovalcu z druhe
poloviny minuleho stoletf: Ca
stle Garden. Roku 1941 bylo
roZhodnuto, re tato historical
stavba, jez byla p1vodne tvrzf,
ma byti zbourana, ably Sc tax
uvolnila costa pokroku. Pokro-
KEN tonic prfpade mela byti
stavba tunelu, spojujfcfho ma
jizn1m c1pu Manhattan Bat
terry Park s Brooklynem. Bu-
dova, ktera slouzila tou dobou
jake akvarium, byla jiz z velke
casti rozbofena, take dnes z nj
zbyva vlastne jiz jen otlucena
ovalova zed z cerveneho pis-
kovce, vystavena v letech 1907
az 1911 ma obranu vnitrnfho
newyorskeho prfstaviste pred
ocekavanym 1tokem Britt. Re
ssutin vyroste vsak opetne STA
ra tvrz, nebot kongres rozhodl
venovati ma obnovu stare ma
rodn1 pamatky $165, 900.
Stare vojenske opevnenf, KITE
re bylo nyn1 zachraneno pred
Zanikem, neslo postupne jmena
West Battery, Castle Clinton,
Castle Garden a Aquarium.
Tvrz, ktera byla p6vodne
Izbudovana ma skupine skalisek
nedaleho brehu, k nemuz byla
pozdeji nasypy pripojena, jme-
novala Sc West Battery. Roku
1915 byla ma pocest tehdejsfho
newyorskeho starosty, Dewitt
Clintona, pTejmenovana ma Ca
site Clinton. "Castle" mel tou
dobou asi stejny vyznam jake
"fort". Roku 1922, kdy obran-
ne instalace posunuly Sc do pr1-
stavu vnejs1ho, bylo vlastnictvi
Castle Clinton predano mestu.
Budova byla kratce ma to pre-
zvana ma Castle Garden, a V
nasleduj1c1ch tTech desitiletich
= pfemenena v prvotr1dnf res
taurant a zabavni podnik -
byla jevistem hod1 a radova-
mex.
RGznym okazalym podfvanym
V ovalu prihlizf nekdy az desi-
ti-tis1covy zastup. Roku 1924
vita tam New York generala
Lafayette. Castle Garden hos
tt vsechny tehdejsf americke
presidenty, Cd Andrew Jackso-
ma az pc Franklina Pierce. Jen-
ny Lind, "svedsky slavik", "a
poc1na i konci tam sve koncert-
nj turne pc Americe.
Slava Castle Garden jakozto
vstupni brany zapoc1na roku
1855. Toho roku Ultima Sc Vast
nictvf Newyorska statnf priste-
hovalecka komise. Zednfci me-
nj zabavni mistnosti v kance-
lafe, do nichz Sc mali kratce
ma to nastehovati vysetruj1cf le-
kari, s~traznfci, agent S j1zden-
kami a lodnimi lfstky, postovni,
celn1 a pTistehovalectf 1Tedni-
ci, AGENT dopravn1ch sp%olecno-
stl, a JIM.
3. srpna 1855 prochazf Castle
Garden prvn1 skupina pristeho-
valet. Cd toho dine az do roku
1890, tedy "a petatficet let a
osm mes1cG, prochazf jejf bra
nou 7,69O,6O6 pristehovalcn,
Gill ash til ctvrtiny vsech, kdoz
vstupujf "a tn dobu do Spoje-
nych StatG re zahranic1.
Pfistehovalci, &C vetsinou
chudf jake kostelnf mysi, byli
tou dobou oblfbenou obetf r1z-
nych "podnikavcd", mnohdy
teze narodnosti, jake byl move
pr1chozi. Falesn1 zamestnanci
dopravnfch spolecnostf kradou
iejich chudy majetek v Java
zadle; samozvani "agenti" pro-
davaji Jim mfsto jlzdenek bez-
cenne kousky pap1ru; hotelov1
"nahonc1" privadeji je do no.
tell, kde Cd lid1, neznalych
mlstnlch pomerG, pozaduj1 no
rentnf ceny. Mnozfci Sc pro-
testy ~obcanskych skupin vedly
konecne k ochrannemu zakro-
ku policie. Nahoncf pro hote-
ly,, agent zeleznic a doprav-
Mich spolecnostf byli z Castle
Garden vypovezeni.
Roku 1882, kdy pozdejs1
president Spojenych Statd, Gro
yer Cleveland, stava Sc guver-
nerem New Yorku, poc1naji Sc
stare zlorady do Castle Garden
vraceti a budova z1skava 81 ne
slavnou povest. Pomery ma pTi-
stehovalecke stanici jsou proto
prVn1n tQrSnno mn nova