davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04
MOTINOS DIENOS PRASME

Lietuve moteris visada ture-
jo dvasines motinystes pradu
Religine ir tautine samone nu-
state jos buda. Giliai religiskai
nusiteikusi il tvarke savo gy-
venima religiniais desniais, Sci
mos oruma ir pareiga vertinda-
ma daugiau, nei asmeniska lai-
me. Gill patriote lietuve mote
ris visada gyveno drauge su sa-
vo tauta. Lietuviu tautos isto-
rijoje randame daug lietuves
moters heroisku pasiaukojimo
pavyzdziu. Mes stebime moters
vaidmeni spaudos draudimo me-
tn, knygnesiu gadyneje, Lietu.
vos nepriklausomybes kurimc
laikotarpy ir paciame laisvosios
Lietuvos gyvenime. Ir visais lai-
kais SUI dideliu pasige@jimu lie
tuves moters asmenybeje ran
dame be gallo daug aukstesnio
gyvenimo supratimo, moralinic
kilnumo.
IS kur pas ia, paprasta kai-
miete, galejo atsirasti kulturos
ilgesys, mokslo ivertinimas, me-
niskas pajautimas, kuri taip
jautriai ] dainas iliejo, audiniu
rastus iaude? Kokiu budu il SUI
gebejo teisingai jausti gyveni-
ma, oriai aukleti vaikus? IS kur
joje tas 'platus mostas rupintis
savo tautos reikalais ir kovoti
del jos laisves? Ir kyla NUNS
mintis, kad lietuviu tautos nuei-
tas kelias yra padares nepapras-
ia itaka lietuves moters asme-
nybei, ibrezdamas joje ir bajo-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04

Motinos diena yra ypatinga
moters graziausiu dvasiniu ypa-
tybiu ilgesio diena. Ia diena
daugiau negu bet kada ivertina-
me motinystes siluma, pristine
name savo seimos zidini ir toje
intymioje nuotaikoje ieskome
moralines atramos.
Taciau motinos dienos negale-
tune pavadinti vien tiktai Sci
mos svente. ii siekia daug to-
liau. Ia diena yra ne vien tik-
tai motinos pagerbimas, bet ir
tikrosios motinos ieskojimas, ne
vien tiktai moters ivertinimas,
bet ir moteriai ypatingu reikala-
vimq statymas. Norime primin-
ii, kad moters didziausias uzda-
why's yra sugebeti butt motina.
Motinystes supratimas yra pla-
tus ir apima daugiau, nei siekia
fizine motinyste: butt motina
yra daugiau, nei pagimdyti kl-
diki.
Motinyste gludi ypatingame
moters motinos jausmu ugdy-
me ir ju igyvendinime. Sugebe-
tt butt motina yra sugebeti au-
kotis kiekvienam fiziskai ir mo-
raliai silpnesniam, moketi atleis-
tt ir myleti. stai ko ilgisi pasau-
lis ir kokios moralines stiprybes
iesko. Tos stiprybes 'laukiame is
mctinu. Jos turf butt motinos
savo seimoms, aplinkai, visuo-
menei, tautai ir valstybei.
Kai apibudiname kuria' tauta,
stengiames apibudinti Jos mote
ri, kuri ta tauta isauklejo.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04
Patarkit, kas daryti...

tarnius, surinkdamas tevynes
reikalams astuonius dolerius, O
anie savo parengime tesurinko
tik Sesius. Mateme, kad Medi-
nio tikrai darbuotasi atsidejus.
Visame jo sviesiame gyvenime
ir energingoj veikoj parapijos
ir Lietuvos labui raudonu siulu
eina trukdymai: arba jam kas
nors trukde arba jis kan truk-
de. -.
o kas del to vaidinimo,
broliukai, tai kan lanketes pas
tYki bolsevika, kuris velykines
neatlikes? Cia pas mus yra tik
taip: ar su manim, ar su Stall
nu. Trecio kelio nera AS pa
prates veikti atskirai ir prie Ju-
su vaidinimq neprisidesiu.
Atsisveikine SUI Mediniu, ap-
tareme visa jo giliai prasminga
gyvenima ir daug zadancia vel
ka. Teisybe, kad vieni mirsta,
kit gimsta ir gime iesko nau-
10 kelio. Teisybe ir tai, kad Me-
dinis nepaprastai uzsispyres.
Bet mes vistiek norime savo
"snypstuka zalioj girioj' SUI
vaidinti.
Patarkit, kas daryti, kad Me-
dlnis prie mlsu prisidetu?
V. Skinka
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04

|pirmininka tick draugiju, kick
yra pirstq ant rankQ ir koju
Daug nariq mirsta, tik pirmi-
ninkas Medinis, nuliudime pa
silikdamas, Wis dar stiprus kair
azuolas, nenuilstamai verbuoja
narius.
Nueje pas Medini, pradejome
svelniai j kalbinti, kad paru-
pintu NUNS penkius artistus,
kad vaidinsime parapijos salej,
tegu neissigasta. Kalbam jam,
kad visokiu partiju atalijonai,
porciugai, airisiai simtais zy-
giuoja gatvemis j koja SUI or
kestrais ir vieningai balsuojant
iu isrinktieji laimingai darbuo-
jasi miesto valdybos departa-
mentuose, o mes, lietuviai, ne
istengiam net "snypstuko "a
lioj girioj" vieningai suvaidinti.
Medinis NUNS papasakojo,
kaip jis caro- laikais buvo prade-
jes mokytis slaptoje kletyje, bet
daejus Xxi puses alfabeto uzklu-
po ziaurls zandarai ir moksla
nutrauke, kaip jis visur kovoja
uz Lietuva, kaip jis suorgani-
zavo trukdyma buv. prezidentui
atlankyti musu miestelio lie
tuviq kolonija, kaip pries 80
metu suriete j ozio raga sliup-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04

Baltrus Gelezinis sukure see
nos veikala "snypstukas zalio.
girioj'. Veikalas geras mes
nutareme il suvaidinti. Prade
jome rinkti artistus. Priprase
me iris, o penkiu dar truksta
Vienas sake:
- AS su tue cicilistu nevai.
dinsiu!
Kitas sake:
AS salej po baznycia ne.
vaidinsiu!
Trecias sako:
- Broliai, as visada prie vel
klos prisidedu. Per pirmaji ka.
ra as pats pirmas daviau dole.
ri Lietuvai, o kur jis nuejo? Pa.
klauskit klebono! AS kriksty-
tas esu, bet broliai, as netikiu
ir man negeda tai pasakyti! Su
davatkom vaidintis as neisiu
Paskelbeme laikrasti, kad
kvieciame visus turincius lais.
vo laiko gabius tautiecius pasi-
siulyti ! neuzimtas roles.
Bet niekas neatsiliepe.
Mes uzsispyreme nepasiduoti
- negi is tukstancio lietuviu
nerasime penkiu vienodai gal
vojanciq?
Einame pas drauga Medini ~
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04
SVARBUS PRANESIMAS
skaitytojams Kanadoj, Anglijoj ir Australijoj

SkalLylOJamS AanddOJ, AngIJOJ H AuSudHJoJ
D1RVOS prenumeratos kama Kanadoje, Xxi
siol buvusi 4 USA doleriai metams, dabar nusta-
toma kanadiniai doleriai, $3.50 USA pinigais.
Prenumeratorius maloniai prasome nesiusti
kanadiniu doleriu admnstracijai. Prasome sius-
ii Money Order, adresuotus DIRVA, $500 Supe-
rior Ave-, Cleveland 3, Ohio, USA, arba moketi
kanadinias pinigais artimiausiam DIRVOS ats
tovui Kanadoje:
Hamilton, Canada
BrOnus Vengrys, 227 Brant St.
Montreal, Canada
Stepas kesgaa, 6882 Beaulieau st.
Toronto, Canada
Jonas Parselunas 514 Euclid Ave-
Anglijoj ir Australijoj DIRVOS prenumera-
ia vietiniais pinigais metams yra po 48 silingus.
Prenumerata moketi prasome siunciant Mo-
ney Order DIRVAI arba vietnam DIRVOS at
stOvui:
Angl;joje
Jonas Palsisi, 10, Warrels Terrace, BramleyLeeds
Australijoje
Povilas Iukosiunas, 17S Wakefield ST., Adelaide, sA.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04

rates puikybe, kunigaikstienes
oruma ir pavergtosios atkaklu-
ma.
Nunai lietuve moteris atsira-
do visai naujose salygose. Oar
niekada lietuves motinos gyve-
nimas nebuvo tick sunkus, kaip
siandien. Argi dabar musu ne
laiminga ir isblaskyta tauta ir
visos pasaulyje atsidurusios lie
tuviskos bendruomenes nesiilgi
tu paciu, visada turetq ypaty-
blu? Daugiau negu bet kada Ja'
reikia butt atrama visiems fl
ziskai ir moraliai silpnesniems
lietuvims. JOS laukia dideli uz-
daviniai. Ar il tai atliks?
Ar toji, kuri gyvena Sibiro
istremime, lures jegu, patti pa
|niekinta ir silpna, globoti dar
silpnesnius? Ar motina, gyve-
nanti Lietuvoje, lures pakanka-
mai kantrybes nezmoniskose sa-l
lygose islaikyti savo ir aplin-
kumos morale ir tautini idealiz-
ma? Pagaliau ljetuve moteris
iseivijoje, kuriai atdaras kelias
i nauja ir laisva gyvenima, ar
neuzmirs tu visu moters-moti-
nos pareigu, kuriomis ja apde-
jo kencianti tauta? Ar neatro-
dys jai, kad minetas lietuves
moters pasisventimas butu ne
siskaitymas SUI naujomis gyve-
nimo salygomis, nesinaudojimas
ju teikiamomis progomis?
O iseivijoje lietuvei motinai
skirt kaip tik didziausi uzdavi-
Mai. Jeigu lietuvei motinai pa
vergtoje Lietuvoje reikia mo-
keti kenteti, tai iseivijoje reikia
jai ismokti veikti. Jei anapus
gelezines uzdangos kiekvienu
metu gall butt sugriautas Sci
mos zidinys ir jos namu pasau-
lis, tai iseivijoje reikia ia Sci
mos zidini ismokti ypatingai
branginti. Jei Lietuvoje dabar
draudziamas bet koks zmonis-
kumo auklejimas ir kilniu jaus-
mu vaikams skiepijimas, tai is
eivijoie vra butinas ypatingas
| to auklejimo sustiprinimas Sci
mole,
Todel iseivijoie lietuve mote
ris turf butt aktyvi motina, da-
ranti itaka ne tik savo seimoie,
bet ir visuomeneje. Jai reikia
nugaleti naujas ir sunkias gy-
venimo salygas. Bet il cia yra
laisva. Atsimindama taip bai-
siai suvarzyta lietuve moteri
tevyneje, tegul j dvigubu uz-
sidegimu atlieka savo pareiga
cia. Tam reikia gyventi drauge
su savo tauta ir Wis jausti sa-
vyie ia pacia lietuves bajoraites
puikybe, kunigaikstienes oruma
ir pavergtosios atkakluma. Tam
reikia ivertinti ir branginti lie
tuves moters asmenybe, kuri
niekad neturejo savyje tustybes.
A. Augustinaviciene
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04
@@o=o==
RASALo ASARos
- BrOnys RaiIa
Pasejes = du kartus piausi -.
BrOnys RaiIa

musu zmoniu turta - ir lietu-
viz sodieciu laikysena cia vienu
kitu fragmentu sklandziai ir
gyvai pavaizduoti.
Visiskai teigiamai ziuredamas
j ta naujausia Zobarsko leidini
ir sirdingai rekomenduodamas
iii Amerikos lietuviams skaity-
/ tt, as taciau noreciau truputi
su autorium pasibarti. Knygu-
te visai graziai isleista, lietu-
visku knygu leidimas Ameriko-
je yra sunkus dalykas, todel no.
retusi, kad j tai butu ziurima
SUI visu rupestingumu.
:, Tx dalyko zinovas ar bud
resnis skaitytojas susivoks, kad
autorius kalba apie vokieciu
okupacijos laikus pirmojo pa
saulinio karo metu. Cia butinai
reikejo nors ir mazytes izangos.
Neabejotina, kad aktualiau ir
idomiau ne tik Amerikos, bet ir
Lietuvos lietuviui butu skaity-
ii apysakaites is antrojo karo
okupaciju. Cia autorius butu
rades zymiai idomesniu, jaut-
resniu, ryskesniu ir visokerio-
pal prasmingesniu siuzetu.
Gerai zinau mlsu rasytoju
salygas sukurti ka naujo, gy-
venant Amerikoje, taciau Wis
delto gailiuosi, kad tas "Lietu-
viu skaitymq" leidinys nera orr
ginalus, O tik pakartoja dar
prizes 81 kara Lietuvoje isspaus-
dintus darbus. Abejoju, ar Sc
nieji Americas lietuviai bepa-
jus daugiau moro skaityti; skai-
tytojais bus daugiausia naujie-
il atvykeliai, O jie dar daugiau
teisetai gall pageidauti, kad
sunkiai isleidziama knyga butu
nauja ir original. Zinome pa
tarle, kad nepasejes nepiausi,
bet mus, skaitytojus, piktasis
kipsiukas gall pradeti kurstyti
sypsotis is tu autoriu, kurie
viena karta paseje, nori piauti
du kartu. Tuo tarpu uztektu
po viena derliu, po pirmaji Sic
ma, atola galetume palikti
geresniems laikams.
| Noretusi, kad ant isleidziamu
knygu butu kur nors pazymeti
ju isleidimo metal. Reikia juk
skaitytis ir SUI tam tikra bib
liografine kultura. Noretus taip
pat, kad autoriai ar leidejai
duotu rinkti savo knygas to-
kioms spaustuvems, kurios tu-
ri visus pilnus lietuviskus ras-
mems. Autoriaus atsiprasanti
pastabele, kad TEVYNES spau-
stuvei neturint ilgosios u, teko
prisilaikyti TEVYNES rasybos,
nera atsiprasymas ir ne pasi-
teisinimas. Kai kuriu organiza-
ciju keisti "filologai" gall pri-
sigalvoti visokiu rasybq ir tam
pritaikyti raidziu rinkimo prize
mones, bet lietuvis rasytojas
neturetu sutikti su kiekvieno
fantazijomis, ypac kai cia yra
spaustuviu SUI taisyklingos ra-
sybos priemonemsi.
Mes, lietuviai skaitytojai, is
NUNS skiriamu skaitymu lei
deju to visuomet reikalausime.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04

NOrS neDuVOme labal artlml
biciuliai, bet ilgus metus pazi-
nojau Stepa Zobarska. Dauge-
lyle laikrasciq ir zurnalu teko
kartu bendradarbiauti. Tai vie
mas is paties simpatiskiausio ir
maloniausio budo zmoniu, su
kuriais gyvenimo ar plunksna-
darbiavimo reikaluose tekdavo
susidurti.
Visuomet. ramus, kuklus, Swell
nus ir malonus, visuomet labai
taktiskas, draugiskas ir atsar-
gus, visuomet geras, mielas pa
sakorius su gudriomis akute-
mis-, is kuriu tryksta humoro
spinduleliai ir retkarciais plo-
nyte ironijos streluke, kuri pra-
zvimbs tau pro paausi, bet ME-
kad skaudziai nesuzeisdama. :.
Toks man visuomet atrodyda-
vo rasytojas Stepas Zobarskas.
Ir jeigu cia neceremoniskai nu-
sneku apie j, kaip zmogu, tai
tik todel, kad man visuomet ir
jo rastai atrodydavo lygiai to-
kie pat. zmogaus ir kurybos bu-
das, forma, turinys ir "pasau-
lejauta" jane visuomet atrode
labai darniai sutape, kas nera
DANA, greiciau reta rasytojo
gyvenimo ir kurybos santyky-
je.
Tuli vadindavo Zobarska val
ku >ir jaunimo rasytoju. Is tik-
rQju, kone visa jo dailioji proza
Stems skaitytoju sluogsniams
daugiausia ir yra skiriama. Man
truputi kitaip atrodo. Man dim
gojas, kad Zobarsko sritis ir
talentas tai isimtinai vaiku H.
teratura. Kita jo kurybos da-
lis gall butt megiama ir siaip
placios publikos, bet daugiau
senstelejusios, ramios, nebeies-
kancios per astriu spalvu ir per
smarkiu ideju, O labiau norin-
clos pailseti, pagyventi atsimi-
nimais, dingusio pasaulio mi
razais, pakvepuoti ne audros,
bet svelnaus sauleleidzio oru,
pasizaveti ne Galdiko ar dabar-
tinio Kasiulio, bet Zmuidzina-
viciaus ar Januso paveikslais.
Bet Zobarskas nera ir var
giai gall butt megiamas jauni-
mo rasytojas. Tam jis per ra-
mus, duoda per maza itampos,
intrigos, dramatinio veiksmo ir
to, kas astral jaudina, pleso
sirdi ar duoda atsakyma j
klausimus, kuriuos sau statosi
j gyvenima iseinas brestas EMO
gus.
Man neaiski "Lietuviu skai-
tymu" firma neseniai isleido
labai grazia Stepo Zobarsko
knygute Amerikoje, vardu Me
NESIENOS SEJA, su Danutes
Tarabildienes iliustracijom. Jo-
je randame viena ilgesne nove-
le "Pakarklio isdavimas" ir
trumputi vaizdeli, kurio as ne
mokeciau istatyti j kokio lite
raturinio zanro remeli.
Abu dalykai malonu paskai-
tyti, prisimenant vokieciu oku-
pacija Lietuvoje pirmojo pasau-
linio karo metu. To laikotarpio
ivykiai - kaip okupantai plese
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04

10 UNRRA veikimo laikais bu-
vo tremtiniams griezciausiai uz-
drausta ju leidziamuose laik-
rasciuose rasyti kas nors prizes
sovietus. Ia patti draudima Xxi
siol palaiko ir IRO. Tremtiniai
ta klausima ivairiais atvejais
kele, o paskutiniuoju metu prizes
toki draudima jau ina ir protes-
tuoti.
10 Vokietijoje, anglu zonoje, So
Ivietu repatriacines misijos ba-
landzio men. turejo uzbaigti vi
So darba ir is zonos isvykti. Tuo
tik dziaugiasi tremtiniai, mes
gerai Zinc, kad tue paciu su-
mazes oficialiqju snipu veikla.
. Britu zonos tremtiniai jau
pradeti ijungineti j vokieciu uki,
nors tue reikalu dar nera isleis-
ia jokio oficialaus istatymo. Di-
dziausias tremtiniu ijungimas
bus vykdomas geguzes meme
syje. Pirmoj eilej bus Jung
tos sios stovyklos: Rendsburgo,
Eutino, Pinnebergo, Spakenber-
go ir Luebecko. Visq stovyklu
administering perima vokie-
ciai. siuo metu perimamos sto-
vyklos tik vokieciu administra-
vimui, gi iiungimas j vokiskaji
maitinima ir darba bus prade-
tas vykdyti tik rudeni.
. Didejant Toronto lietuviu ko-
lonijai, dedamos pastangos gau-
tt ir didesne lietuviu parapijai
baznycia.
. Laikrastininkas Balys Vosy-
lius, Lietuvoje dirbes ivairiuo-
Sc laikrasciuose, dabar atvyko
j JAW ir apsigyveno Philadel-
phia, Pa.
. Vet. gyd. A. Kurgonas, ne
seniai atvykes is Vokietijos, ten
suorganizaves pirmaji WHITES
korporacijos skyriu ir jam va
dovaves, dabar gyvena Lowell,
Mass. IS savo kuklaus nauja-
kurio uzdarbio DIRVAI parem-
tt atsiunte Z doleriu auka.
70 Dali. Adomas Varnas, kuris
is Vokietijos atvykes apsigyve-
no Chicagoje, paskutiniuoju lai-
ku sirgo. Dabar sveikata page
rejusi ir vel pradeda naujus dar-
bus.
. Komunistiniai laikrasciai pra-
mesa, kad karo metu sugriauti
Kauno gelezinkeliq stoties pa
statai tik dabar pradedami at
statyti. Xxi sio laiko Kauno ge-
lezinkeliu stoties istaigos tilpo
greitosiomis pastatytuose medi-
niuose barakuose.
. Vokietijoje VENTOS leidyk-
la isleido K. Grigaitytes Grau-
dusienes nauja poezijos knyga
PASLAPTIS. Virselis nupiestas
dali. v. K. Jonyno.
. Architektas Jurgis Okunis,
gyvenas So. Boston, Mass, dar
turi Vokietijoje isleistos saw
knygos "Gyvenamieji namai"
(prOJ pagrlndal). kny-
ga gaunama siuo adresu: OAR
BININKAS, 366 West Broad
way, So. Boston, Mass.
. Knygu rinkoje pasirode A.
Gervydo parasyta knyga "Uz
spygliuotu vielu'. Knyga turf
211 psi, idetas prasmingas A.
Vaiciulaicio ivadas. Kastuoja 2
dol. Is c. Isleido Lietuviu Kata-
liku Spaudos Draugija.
. Viktorui Gailiui ir Martynui
Kavoliui, Vokietijoje, buvo at
imtos DIP teises, kaip savo lai-
ku is Lietuvos repatriavusiems.
Dabar jiems teises grazintos
ir abu tikisi atkeliauti j JAW.
: Komunistine spauda pranesa,
kad stalininemis premijomis ap-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04
kAS ir KUR

. Tremtiniu Bendruomenes pir-
mininkas Vokietijoje, DIR. J. Bal
ciunas, buvo nuvykes j Roma,
sventasis Tevas j prieme spe-
cialioj audiencijoje. Audiencijos
metu sv. Tevui buvo iteikta lie.
tuviQ padeka uz rlpesti lietu-
viais ir isteigima lietuviskosios
Vatikano radio stoties trans.
liacijos. sv. Tevas suteike gany-
tojiska palaiminima visai lietu-
viu tautai ir pasake, kad lietu-
viu tautos kancias gerai zinas
. Rasytojui Jurgiui Savickui
gyvenanciam Prancuzijoje, ge-
guzes 2 d. suejo 60 metQ.
. Prancuzijos svetimsaliu legi-
jone dar tarnauja apie 200 lie
tuviu. Tx retais atvejais pasi-
taiko, kad tame paciame dali
nyje tarnautu keli lietuviai. Jie
daugiausiai isskirstyti ivairiuo-
sc daliniuose ir istisais metals
negirdi ne zodzio lietuviu kali
bos.
. Praejusiais metals j Austria
lila atvyko 10000 nauju imi-
grantu, ju tarpe apie 5000 lie
tuviQ. Bet Australijos darbo
istaigos pranesa, kad Australi-
jai artimiausiu laiku dar reikia
100000 darbininkq, kad paten-
kinus butiniausius darbo reika-
lavimus. Australijos imigracijos
istaigos planuoja 1850 metals
isivezti 100000 naujp imigran-
tq. Planuojama isivezti 100000
britu, $4,000 DIP, 10000 airiu
ir 10000 olandu.
. Smuikininkas Pranas Matiu-
kas, is Vokietijos nuvykes Aus
tralijon, ten jau atliko privalo-
mo darbo sutarti ir dabar pra-
deda dirbti muzikos srityje.
. Australijoje naujiems atei.
viams sudaroma labai daug sun
kumu. Visi kitonis kalbomis
iseinantieji lafkrasciai turi bu.
tinai tureti angliskuosius sky.
rius. Australijos generolas Cal.
leghan Australijos Pilietybes
Konvento posedziuose reikalavo
kad visi ne anglq kalba spaus-
dinami laikrasciai butu uzdraus-
ii. Dabar pranesama, kad dazy-
toju unija priemusi nutarima
neisileisti dazytojQ ateiviu, jei
jie nera britq tautybes.
. Rasytojas Vincas Ramonas
dabar gyvena Australijoje. Vic
torijos provincijos pasieny, vie
moi misko darby imonej, dirba
rastines darba. siuo metu jis
baigia pertvarkyti savo roma
ma Dukes raudonam saulelei-
dy".
. Melbourne, Australijoje, gy-
venantieji lietuviai stengiasi isl
gyti savo namus ir juose ikurti
kulturine lietuviu uzeiga.
. DR.. Aldona Nakutiene, is Vo-
kietijos atvykusi j Worcester,
Mass, ir cia nesuradusi savo
specialybeje darbo, persikele
Chicago.
. Lietuviu salpos Draugija Pa
ryziuje pradejo leisti rotatoriu-
mi spausdinama biuleteni. Is
leistas treciasis to biuletenio
numeris.
. Lietuviq salpos Draugijos
valdyba (Prancuzijoje) sudaro:
0. Backiene, Tevas Peckys, Pr.
Dulevicius, J. Bulota ir A. Stan
kevicius.
. Lietuviams, tanaujantiems
Prancuzijos svetimsaliu legione,
padeti sukurtas komitetas. ! ko-
miteta JENA buve legionieriai !:
v. Gedgaudas, J. Masiulis, L.
~ ~ =
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-05-04

A. Augustinaviciena
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1950-01-27

has been trans
ferred to Suf-
folk, Va. He
W i'll become
pastor of st.
Mary's Church
there.
Father Leitch
S t a r t e d the
boys club about
IL years ago.
Under his lead
ership 1t be-
came one of
the best-known
amateur box
inc p1,fhc ip tho
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1950-01-27
BY the Associated Press

BONN, Germany, Jan. 27.-The
West German Government press
chief resigned today in disgust
over a flood of official retractions
by politicians of their own pub
lished statements.
Paul Bourdin, press chief for
Chancellor Konrad Adenauer, a
professional journalist, COM
mented II am happy to be a free
newspaperman again." He left a
Berlin newspaper last fall to be
DR.. Adenauer's aide.
The high point in what report
ers wryly were calling "the daily
denials" came this week when DR..
Adenauer apologized to the French
for Nationalism- tinged speech of
his minister Of justice, Thomas
Dehler. DR.. Adenauer had told
the French that Mr.. Dehler's
words had been distorted by the
press. The press retorted that
this would not be taken seriously
in the light of the many denials
issued by the Bonn government.
Another embarrassing moment
for Mr.. Bourdin came with the
government withdrawal of it's
statement on the end of gasoline
rationing-obviously prompted by
Western Allied objections. The
government had announced de-
rationing as of February /. It
was a press release. The official
who ordered the release a few
hours later fatty denied he had
done so.
The last straw, Mr.. Bourdin
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1950-01-27
Freed Sing Sing LITER
Gets Advertising Job
BY the Associated Press

NEW YORK, Jan. Fittings
were finally looking up today Ior
Louis Boy. Sing Sing life-te' er
who voluntarily risked death n
a medical experiment and was
freed last Christmas, after serv-
ing Is years.
The slight. 50-year-old man, an
experienced machinist, had been
vainly looking for a job. Wednes-
day he was hired at $55 a week
in the advertising department Of
the Pepsi Cola Co.
Sent to prison for supplying the
guns in a holdup in which man
was killed, Boy always maintained
his innocence. His sentence was
committed after he submitted to
a vein-to-vein blood exchange
with little girl in vain attempt
to save her from leukemia.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1950-01-27
| Uranium Probers Call
Recess Until Groves
Testifies Next Week
By Miriom Gutenberg

House spy hunters today re-
cessed their uranium inquiry until
the return appearance of 1t. Gen.
Leslie r. Groves next week.
The House Committee on I'm
American Activities has some new
questions to ask the wartime
atomic chief since former Vice
President Henry A. Wallace testi-
fled yesterday.
Gen. Groves testified last month
he showed only one atomic prog
ress report to Mr.. Wallace al
though he showed five reports to
other top officials. Mr.. Wallace
told the committee there was no
reason for Gen. Groves to show
him even one report.
Mr.. Wallace heatedly defended
himself against what he termed
Gen. Groves implication that he
was not to be trusted with any
atomic information.
So Gen. Groves presumably will
be asked about that. He also will
be asked questions growing out
of the committees week-long eff
fort to draw from witnesses some
indication of who was responsible
for clearing a 1,000-pound ship
ment of uranium to Russia in
1943.
AS far as approving the export
license was concerned, Mr.. Wall
lace tossed the ball back to the
Lend-Lease Administration. The
Board of Economic Warfare,
which he headed. issued export
licenses automatically on recon-
mendations from the Lend-Lease
Administration. Mr.. Wallace testi-
fed. ..
More details-but no clue to
the ultimate responsibility for the
shipment - came late yesterday
from James P. Hopes, who was
a liaison officer in the Lend-Lease
Administrations division for
Soviet supply.
Supports Earlier Testimony.
Consulting a 1943 diary, Mr..
Hopes supported earlier testi-
mony that the Russian applica-
ton for an export license was
first disapproved and then ap-
proved.
He recalled that after the dis
approval, Maj. Gen. Charles M.
Wesson of the Lend-Lease Ad-
mlnistration and Gen. Groves
agreed in a telephone conversa-
ton to approve the license on the
assumption the Russians couldn't
get the uranium in this country.
After the Russians were notified
that the export license had been
approved, they expressed dis
may" because the supply they
thought they had was no longer
available. Mr.. Hopes testified.
He said he knew nothing about
the Russians finding another
source of uranium. applying for
an amended license or shipping
the uranium out of the country.
That is the point where all the
other committee witnesses from
Government agencies also have
testified to no information.