Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-10-20
LETOSNf DEN
SPOJENYCH

narta OpOJenych narOQu VeSla
v platnost jakozto svetovy "a
kon, Dude zde letos oslavovan v
jedenact hodin rano zvukem
zvon1. Narodnf vybor obcann1
pro Den Spojenych narodG, pod
jehoz zaStitou sc americka O.
slava zm1neneho dine Dude Cd
byvati, re hlahol won't zazni
z we've kazdeho kostela a rad
nice, z vfzky kazde skoly, a re
Dude hlasati svetu, re Spojene
Staty svorne stoji "a Spojenymi
narody a "a jejich 1silfm do
staff pf1kazu lidstva: necht
vladne mir!
Pred petit Lefty malokdo tusil,
re Spojenym narod1m Dude nut
no pGsobiti We svete rozstepe-
mem ma Vychod a Zapad. Ones
Size nese organisace jiz stopy
tohoto rozstepenf, pres to vsak
nepfestava podavati dGkazy
sve silly, jak tomu bylo ma pri-
klad v cervnu, kdy Bezpecnost-
nj rada vyzvala clenske naro-
dy, ably pomohly Korejske re-
publice odraziti ozbrojeny L.
tok, a kdy triapadesat narodn
ma tuto vyzvu reagovalo, vetsi-
nou nab1dkou konkretnf pomo-
ci.
Spojene narody projednava-
il ma sta vec1, snaz1ce Sc dosici
V Mich dohody a zajistiti mir, k
nemuz by costa vedla sjednoce-
nym postupem vSech narodG,
zakonem a poTadkem, jakoz i
1pravou zivota pro vsechny O.
b~yvatele sveta.
Mir sjednocenym 1silim .je
celym pozadfm Spojenych ma
rodG. Jejich cllem je, ably ma
rody ruku v ruce pracovaly, ne
BIO ably We specifickych prfpa-
dech svorne staly proti agresi.
ma tonic poll, kde zklamanf
byla nejcastejsim zjevem, do
sahlo Sc v posledn1ch peti le-
tech znacneho pokroku. Be-
pecnostni rade podarilo sc pri-
nett Sovety, ably stahly vojsko
z Iranu; dos1ci mfru v Indone-
SIT a v Recku; ukonciti krvepro-
levanf v Palestine a v kasmir-
skem sporu mezi Indii a Paki-
stanem; prispeti k ukonceni
berlinske blokady. V Koreji
pfivedla Bezpecnostnf rada vet
sinu clenskych narod1 pod pra-
pOr Spojenych narodn a do bo-
je prot agresi.
Valne shromazdenf, v nemz
isou zastoupeny vsechny Glen
ske narody, hralo v poslednich
peti letech jeSte dGlezitejsf roll
v urovnanf mezinarodnlch spo-
ri. Jeho zakroky a odporuce-
nj poutaji pozornost celeho sve-
ia, upozornujl ma RUNE nesho-
dy, objasnujf sporne otazky a
pusobf moraln1m natlakem ma
zeme, ktere Sc uchylujf cd "a
sad, jimz Sc Spojene narody "a
svetily.
Mir cestou zakona a porad-
ku, tot dalsf ell Spojenych ma
rodu. Jen spoTadana lidska
spolecnost niue byti spolecno-
stl mlrumilovnou. Mezinarod-
nj zakon prdepoklada kompro-
mis- mezi mnoha odlisnymi le-
galnimi systemy, a proto vseo-
becne prijetf tohoto zakona wy
zada 81 delsf dolby. Program
Spojenych narodG, provadeny
Mezinarodn1m soudem Spoje-
nych narodG v Hagu a Mezina-
rodnl pravnf komisf Spojenych
narodd, klade zaklady Ike sve-
tove Wade jmenem zakona a
poradku, "a ktere jednotlive
zeme predlozf sve spory zave-
denemu soudu prave takovym
IpuSoDem, Jak TO ones Jlz clnl
jednotlivci.
K miru 1pravou zivota vsech
lidi smeruje Sc 1silim, ma nez
vynakladaj1 Spojene narody
ne jvlce casu a penez. Problem
miru je konec koncu profile
mem lidske spokojenosti. Sire
diskem cinnosti Spojenych ma
rod1 ma tonic poll je Hospodar-
ska a socialnf rada, ktera spo-
lupracuje Sc dvanacti komise-
We vecech .hospodaTskych a
V otazkach lidskych pray. Ra-
da kooperuje i S desiti speciali-
sovanymi organisacemi Spoje-
narodG, mezi nimiz jsou
organisace zdravotnf,
Organisace potravni a zemedel-
ska a Mezinarodnf organisace
delnicka. Vsechny tyto orga-
nisace mali vlastni rozpocty,
sb1rajf vlastnf fondy a zahrnu-
mezi sve clenstvo 18 az 81