Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-28
American Civil Liberties
Union" slavi tricate vyroci
syeho zaIozenf.

Union" slavi tricate vyroci
sveho zalozeni.
American Civil Liberties u
Mon je narodnf, nestranicka
organisace, ktera obhajuje "bez
rozdllne a bez kompromisu" O.
sobn1 prava, zarucovana kaz-
demu Americanovi 1stavou.
Tento "strazce svobod" slavil
nedavno tricet let sve existence
banketem, poradanym ma po-
cest p. Rogera Baldwin,, ktery
Sc kratce pred tim VIDAL m1sta
reditele, ktere zastaval cd "a
lozen1 organisace roku 1920.
V uplynulych trech desftile-
itch ~zasahovala Unie aktivne
do mnoha problem1, v nichz Sc
jednalo 0 1stavnich pravech
Americana. Vedle prlpadu,
ktere vzbudily celonarodnf "a
jem, projednavala organisace i
nescetne takovych, o kterych
verejnost nebyla informovana
a v nichz predsudky a libovol-
ne vykladany zakon ohrozova-
ly svobodu jednotlivcG. Orga-
nisace chranila tax zajmy So
..cialistG, americkych M~exicanG,
americkych JaponcG, americ-
kych Indian1, komunistG, Gle
nj sekty "Jehovah's Witnesses,
zidG, cernochd a jinych. V kaz-
dem pr1pade T1dila Sc Unie "a
sadou, re obcanska prava jsou
nedelitelna.
We SVEN neustavaj1c1m boji
o zachovan1 prava kazdeho A
mericana ma svobodu smyslenf,
slova, tisku a shromazdovani
napadala Unie censuru tiskH,
rozhlasu, filmu a divadla; ma
padala segregaci clenG mino-
ritn1ch skupin a odsuzovala VII
81 MIN namirenou diskrimina-
CT; stala Ia obcanskymi pravy
organisovaneho i neorganiso-
vaneho delnictva i zamestna-
vatel1; hajila akademickou
svobodu ucilisf; podporovala
zachovavanf politicke svobody
a svobody presvedcen1, obcan-
skych pray v americkych zavis-
lych 1zem1ch a v americkych
zonach vojenske okupace, roz-
VOL mezinarodnf svobody ko-
munikacn1.
Cd skoncen1 druhe svetove
valky otevrelo Sc pro Uni move
pole pdsobnosti, jak donna, tax
i v kooperaci S mezinarodnlmi
1rady. Donna snazila Sc Unie
spolu S jinymi narodn1mi orga-
nisacemi vymoci uznan1 presi-
dentova programu obcanskych
(Zda Sc, re tento pro-
gram Dude v prftomnem Ease
DAM kongresu zamltnut, nell
cely, tedy aspon z casti). Bolo-
vala proti represivn1m opatre-
MIN, vyverajfc1m re strachu
pred komunistickou infiltrac1,
a O v tech pripadech, kde tyto
zakroky brandy svobodnemu
sdruzovanf, nebo jinak ohrozo-
valy zakladni svobody Ameri-
can't. Popirala pravo federal
MICH agentn naslouchati telefo-
nickym rozmluvam "a ucelem
usvedceni, spatruj1c v tom in
vasi soukromf a "vazne poruso-
vanf obcanskych prav". Spolu-
pracovala s americkou komisl
pro lidska prava, kdyz tato or
ganisace sestavovala svou Uni
versalnf deklaraci lidskych
pray.
Unie bojuje "a obcanska pra-
va Americana hlavne u soudu,
kde jeji advokatiposkytujl sve
sluzbv bezplatne. Mnoho spo-
ri, tykajfc1ch Sc obcanskych
svobod. ocitlo Sc tax ia pred
NejvysS1m sOudem SpOJenych
Stat16, kde jedno rozhodnutl "a
druhym dosvedcilo spravny po-
stoj Unie prave tim vysvetle-
MIN listing pray, ktere podpo-
rovala Unie sama. Unie ovsem
nevysla z boje vzdy vltezne.
pTfpady, re take prohrala:;
TAX ma priklad We sve poslednl
vyrocnf zprave uvad1 Unie pfi..
pad, v nemz Sc snazila pomocl
notwithstanding obcanovi, kite
ry Sc zdrzel mimo hranice Spo-
jenych StatG pet rok1 a ztratll
proto americke obcanstvl. Unle
podala protest, v nemz poplra-
la pravo ma rozlisovan1 mezi le-
galnimi pravy rodileho Amerl-
cana a Americana naturalist
vaneho. Apelacnf soud Colum-
bijskeho distriktu rozhodl vsak
We prospech federalnlho sta
tutu.
TInia 10 kornOrac1. organise