Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-08-18
BRANNA moo
V

IdlIlOTIllCUVO Il V c0lyCn
svych dejinach; pres to nemu-
81 Sc vsak zadny American oba-
vati, re snad jeho slovo ztratilo
pr rozhodovan1 o organisovan1
teto branne moci ma zavaznos-
tt. Americti Founding Faith
ers" byli rozhodnuti zachovati
kontrolu mad brannou mocf v
rukou lidu, a toto sve rozhodnu-
tt vyjadrili nekolika opatrenl-
mi v 1stave.
Poole 1stavy je vrchnim We
litelem armady a namornictva
president Spojenych Statn. (Slo-
va armada a namornictvo",
Jak jsou uz1vany 1stavou, "a
hrnujl ovsem i letectvo, ktere
Sc Poole narodn1ho bezpecnost-
nlho zakona z roku 1947 stale
samostatnou zbrani). Jelikoz
president je volen lidem, kazdy
obcan rozhoduje, kdo Dude vr-
chnlm velitelem.
Ably snad president nemohl
We sve funkci vrchn1ho velitele
zneuz1ti branne moci k rozsi-
renl moci osobn1, O to Sc posta-
rala dstava tim, re pTenechala
jistou moe kongresu. o ROSA
hu branne moci a O nakladu ma
jej1 vydrzovani rozhoduje kon-
gres. Penfze ma vojensk6 ice
ly nemohou byti odhlasovany
drive neil nanejvys diva roxy
pred jejich zamyslenym upo-
trebenlm. Senat schvaluje ne
DO zam1ta presidentovo rozhod-
mutt jmenovati nebo povysova-
tt dGstojn1ky, &C V dobe neoby-
cejne narodn1 t1sne dava mt
pravo ma docasne jmenovanf
nebo povysovanf nezavisle cd
kongresu.
Pravo ma vyhlasenf valky
spoc1va vyhradne v rukou kon-
gresu. StrGjci americke vlady
vefili, re takovato osudova moe
nema byti prarogativem jedno-
tlivce.
Take prvni diva z desfti Il
stavn1ch dodatkG, ktere tvorf a.
merickou Listinu pray, tykaji Sc
vojenskych smernic. Jeden z
Mich ujistuje narod, re move "a
vadena federaln1 vlada neza-
kaze vydrzovan1 civiln1 milice.
(Websterdv slovn1k definuje
milici jakozto skupinu obcanG,
%prijatych a cvicenych pro vo-
jenskou sluzbu, svolavanych
vsak do zbrane jedine dobe
valky. Americka revolucn1 ar
mazda a namornictvo pozGsta-
valy vetsinou z milice. Roku
1920 byla tato organisovana
milice We Spojenych Statech
pTejmenovana IA narodn1 gar
du.)
We druhem 1stavnim dodat-
ku Sc pravf, re zadny vojak ne
smf byti v dobe miru ubytovan
v soukromem dome bez svoleni
majitele, a "a valky jenom We
shode S pravidly, predepsanymi
zakonem. Narodu dostalo sc
tlmto zpGsobem ujistenf, re Via
da nikdy nezabere soukromy
majetek pro vojenske 1cely V
dobe m1ru, a Z e bude-li n6cO
podobneho nevyhnutelne v do
be valky = stane Sc tax poole
pravidel, pfijatych jeho Vast
mimi zastupci. Tento druhy do
datek potvrdil jest6 dodatecne
zasadu, re obcanska autorita
predchaz1 autorite vojenske.
Vedle rozhodovani, jak We.
lika ma byti armada, a jake
cast vladnfho rozpoctu ma na
nj pfipadnouti, must kongreS
vypracovavati i pravidla, jimi5
Sc branna moe Tidf, a prij1mat
zakony o organised, vyzbroje.
nj a discipline narodnf gardy g
zalohy. Americky narod tai
neprfmo rozhoduje O brannt
moci prostrednictv1m svych "a.
stupcG.
President, ktery je hlavnin
representation vykonneho cd
delen1 vlady federaln1, uplat
nuje svou autoritu pri f1zen
branne moci, podobne jake au
toritu We vsech ostatn1ch funk
cfch, s pTispen1m asistentd (ka
binetnich urednlk1), ktere san
jmenuje, a ktere mu kongrei
must schvaliti.
Jedn1m re clen6 presiden
; tova kabinetu je sekretar obra
ny = jeho hlavn1 ~asistent "
vecech vojenskych. Poole "a
kona NIUE byti sekretarem O
brany pouze civilista, ktery
poslednich des1ti letech pre-
+. sym jmenovanfm neslouzil ia
ko ddstojn1k u zadne zbrane
rNN8