davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
Sdruzeni svobodnych Cechoslo.
vakHH We Svedsku.

V Stockholm doslo k zaloze-
nj organisace Sdruzenf svobod-
nych Cechoslovak1 we Sved-
sku. Ucelem jejfm je sdruzovat
svobodne Cechoslovaky, ktef1
emigrovali do Svedska, nebo
mali tam asyl, zajistiti jim Il
cast ma 1sili a praci csl. emf
grace a vesti je We snaze "a OBJ
novenf dem. Tadu We svobodne
Ceskoslovenske. republice. u
kolem sdruzen1 je take hmotne
j moralne sc starat 0 umoznen1
emigrace csl. uprchlikd v ia
borech. PTedsedou Sdruzen1 je
DIR. Emil Walter, jednatelem
Miloslav Broucek.
Adresa Sdruzeni je: De fria
tjeckoslovakernas forening in
Stockholm, Post Box
757.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
UpozornSni.

Doporucuie Sc, ably veskere
zasilky pro pomoc csl. uprchlf-
kun v N6mecku byly zasflany
ma adresu: American Fund for
Czechoslovak Refugees, Lud-
w%igsburg, Observation-Disclosures
Germany, U. S. Zone. Adreso-
van1 zasilek ma American Fund
.ie nutne, nebot vzhledem Ike
stavaj1c1m predpisGm niue
dosahnout pouze Tadne UNA
ma Voluntary Agency Ca AT il
je) bezceln1ho vybaveni a ry-
chleho uvolnenf zasilek.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
Arabska liga do ofensivy.
Neuznava zakonnost Israele.

Kahyra.I T. Vybor arabsk6
ligy schvalil osnovu kolektivnf
bezpecnostnf dohody, jez ma
zalozit politicke vojenske i hos
podafske spojenectvl vsech a.
rabskych zem1. Vybor ligy Sc
dale usnesl, re zahajf politicke
i hospodarske sankce proti KITE
remukoliv clenskemu statu,
jenz by uzavrel separatn1 mir
S Israelem. Vybor rovnez pro-
hlasil vtelen1 arabske cast Pa
lestiny k Jordansku "a "neza-
konne". Jednotlive zeme arab
ske ligy prisl1bily svou spolu-
praci pTi prevalent tohoto roz-
hOdnutl.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
L'Amitie Franco-Tchecoslova
que " Par1Zi.

We Francii doslo k utvofen1
sdruzenl francouzsko-ceskoslo
venskeho pratelstv1, jehoz pred
sedou Sc stall znamy pf1tel csl.
demokracie a T. c.. M. a DIR. Be
nese, byv. naceln1k francouz-
ske vojenske mise v Praze, gen.
Faucher. Mezi cleny teto or
ganisace jsou m. j. take P. Clau-
del, gen. Cochet, G. Duhamel,
A. Glide, L. Jouhaux, L. Noel,
F. Mauriac, r. Roure, Oh. Roux
a M. Schuman. Mezi prvnlmi
1koly teto organisace byla spo-
lu1cast ma oslavach Z. G. M. v
PaTlzi.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
Vatikansky zastupce " cSR
vypovezen.

Komunisticka vlada ceskoslo-
venska vypovedela v polovici
brezna t. r. Monsignora Otta-
vic De Livu, tajemnika papez-
ske nunciatury v Praze, do tfl
dnn re zeme. Obvinila jej z
vmesovanf sc do vnitfnich "a
lezitosti zeme a re zneuzit1 sve-
no 1redniho postaveni. Msgr.
De Liva byl jedinym zastupcem
Vatikanu v Ceskoslovensku.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
Vatikanske poklady budou
vvstaveny " kvetnu.

Vatikanske Mesto. - KTes-
tanske poklady z vatikanskeho
podzemi, objevene "a nekolika
mesfcnich vykopavek, budou
vystaveny veTejnosti ku konci
kvetna, jak ohlasila Vatikan-
ska tiskova kancelar. Vatikan-
ske prameny tvrdf, Re v techto
pamatkach jest take hrob sv.
Petra.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21

nosti, bfdy, nedostatku a du-
sevnf poroby."
Americana, hlavne Wy anne
ricti Cechoslovaci, pamatujte
ma to, re Europa je rodnou ze-
mi vasich otcd nebo dedG, pa
matujte, re je to soucast sve-
ia! Zanechate-li Evropu sve-
mu osudu, ohroz1te tax zivot
svnj a svych det1.
Vojtech Duben.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
Presidlovaci plan IRO
" r. 1851.

V polovici marca t. r. bolo v
Zeneve zahajene zasedanie ge-
neralnei rady IRO, ma ktorom
ma byt vypracovany plan ma
p~res1dlenie takmer $4,000 O.
sob bez domova v buducom ro-
ku. Predsedom generalnej ra-
dy boil zvoleny holandsky "a
stupca DIR. De Kanter.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
Up o M I N K A /.

Sc srdcem zarmoucenym
vzpominame ma den &c. dubna
neb tomu Dude 81 rokG co s
Mani Sc rozloucila nase draze
milovana matka, svakrova,
tchyne a babicka
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
KIDD JSEM?

ia Pravda jsem a nemi1uji Lee,
JAZZ umfrajfc zuby jeste cent -
Bezmoci zhoubna, V hrob6 tmavem LEI.
ty, Zasti bleda, svoj1 cestou bez =
v zahrade me uz mlsta pro tie neni.
ia Sila jsem a v boji vytrvam
a sehnu obrovsky strom vypfnavy,
z nej kvety plane vsechny otrham
a ponofim Sc y Pravdy ohen zhavy.
ia Laska jsem a sezehla jsem Lest,
jez skryt sc chtela V koute meho sadu.
kde spTadat chtela zradu -
V me zahradce jen RUE must kvest.
k jich korenGm uz teplo touhy kladu.
ia Vfra jsem a smyji bludy sve
a k branam raje dojdu pc strnisku hol6m,
mad mTfze zlate sloz1m ruce sve
a pockam, az Bib pujde kolem
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1950-04-21
Marie Kleckova.

Tento den znovu otv1ra mas zal
a rany nasich krvacej1clch srd-
cl. Stale ma Tebe vzpomlname
a hluboce feline odchodu I've
no. Spi sladce a dr1mej neko-
necny krasny sen.
Vdecnou pamatku, CO POM
mix ma Tebe v srdc1ch svych
zachovame.
Venuj1:
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1950-02-03
joseph N. clickstein Named 10
Joint Defense Appeal

Birth, the two oldest and largest
Jewish agencies devoted to foster
ing democratic principles, COM
batting bigotry and improving
community relations in the Unit
ed States. In Jacksonville, the
IDA is a beneficiary of campaigns
conducted by the Jewish Com
munity Council.
AS a member of the IDA Ma
tional Council, Mr.. Glickstein will
join more than 300 industrial,
business and community figures
from all sections of the country
who represent their communities
in interpreting the work of the
IDA agencies and securing funds
with which to carry on the AJC-
ADJ programs of extending hui
man rights.
A former treasurer of the Jew
ish Community Council and Jew
ish Welfare Society, Mr.. Click
stein is a past president of the
Jewish Temple and the city's
chapter of B'nai Birth. He is ac-
tive in Jacksonville's Red Cross,
Bar Association, Baptist Hospital,
Chamber of Commerce, and num-
erous Jewish community groups.
Mr.. Glickstein was mayor Of
Neptune Beach from 1945 to 1947,
and is at present on the staff of
the Governor of Florida.
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1950-02-03

smile smile smile for these who completing their second
the Village School, maintained
Organization Of America Raanna Israel The
regiOuOni organization expanding its @ chdcare and
for Jewish refugees from
North Africa and the Arab lands oil the middle
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1950-02-03

Joseph M. Glickstein, Jackson
vile civic and community leader,
has been named to the National
Council of the Joint Defense APP
peal (JDA), it was announced by
Charles w. Morris of Louisville,
IDA Council Chairman. Mr..
Gickstein lives at 1855 Edgewood
Avenue.
The Joint Defense Appeal is
the Embarrassing arm of the Am
erican Jewish Committee and the
Anti-Defamation League of B'nai
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1950-02-03
T r EES
Continued from Page 81

Continued from Page 81
forestry program is defense. A
heavily forested border is as good
defense as a military fortifica-
ton.
The prophets of Israel looked
forward to the day when every
man would sit under his fig tree
and there would be none to make
him afraid"
Jews in Europe and America
generally eat st. Johns bread on
the New Year for Trees. In Is
rael it is a gala holiday-the
children sing, parade and join in
the planting Of trees. They play
also games about trees. Some
are guessing games. For in
stance,
I am a sour fellow;
People like me.
My color is yellow;
They put me in tea.
You have guessed it. It is the
lemon tree.
Jews have a Rip Van Wrinkle
story associated with trees. Once.
says the Midrash. Rabbi Choni.
the Circle Maker. went out to buy
a loaf of bread for his wife. AS
he walked along he saw a man
planting a locust tree. How
long," asked the rabbi. will it
take for the tree to mature?"
Seventy years." replied the
man.
You do not expect to live that
long?" said Rabbi Choni.
NO" said the man. but when
I was born. found locust trees
around me. so why should not
plant them for others?"
Rabbi Choni walked a little
further and then felt very tired.
He laid down and slept.
When he woke up. he saw a big
locust tree close by.
1t couldn't be, said Rabbi Choni,
that the tree had grown up over
night.
Say" he called to small boy.
who was standing under the tree.
who planted that tree?"
my grandfather, seventy years
The Southern Jewish weekly. [volume] (Jacksonville, Fla.) 1939-1992, 1950-02-03

ago." said the boy,
Gosh" said Rabbi Choni. II
must have slept seventy years. I
must be getting on with that loaf
of bread for my wife"
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
GA MUSQ zEME

DRAUGO spaustuve Chicagoj
baigia spausdinti A. Vilainio
'zmogus, kuris animal keliavo''
2-ji sasiuvini. Sis sasiuvinis pa
vadintas "Cia musu zeme".
Turiny randame keliolika re-
portazq is kelioniu Lietuvoje.
Aprasomos cia vysk. M. Valan-
claus, Simano Daukanto, Satri-
jos Raganos, Vlado Putvio tevis-
kes. Animal nepamirstamos ze-
maiciQ sventoves: SILVIA, Tytu-
venai, zemaiciQ Kalvarija. Sc
nieji svyturiai, k. t.: Kraziai,
Varniai. "Reminiscences ir gra-
ziosios vietoves, ir vasaros spal-
vose pamatome Medvegali, Pla-
teliQ ezera ir tt. Viso vietoves
pailiustruotas nuotraukomis.
ST sasiuvini, o taip pat ir visus
kitus, galite isigyti siuo adresu:
A. Vilainis-sidlauskas, $500 w.
% Pl., Cicero so, Ill.,, USA. At
skiro sasiuvinio kama O.5O dol.
Visi sasiuviniai $50 dol.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
Taip praeina pasau|io garbe...

sulauks. Buves karo laivyno va
das Doenitzas iseis IS kalejimo
po 6 metQ, taciau mirties spren-
dimas jam, esq, butu buves mie-
lesnis. Schirachas ir Speeras is
vysia laisve mazdaug po 16 me-
tu.
Tai patys didieji, buve Hitle-
rio "tuzai''. Kick mazesni, "ka-
raliai'', daugiausia sedi Lands
bergo kalejime, Bavarijoje. Ia
me paciame, kuriame 1923 me-
tais kelis menesius uz maista
sedejo Hitleris. Cia gyvenimas
yra zymiai ivairesnis, negu
Spandau. Kaliniai stropiai moko-
81 amatu. Kruppas, garsiuju Es-
seno fabriku buv. savininkas,
jau ismoko saltkalvio amato. Pa
zymetina, kad Kruppo imoniQ
steigejas prizes $50 metu pra-
dzioje taip pat vertesi saltktlvio
amatu. DR.. Flick, po 5 metu is
ejes j laisve, gales verstis me-
chaniko .darbu. Buves marsalas
Milchas tapo staliumi, o marsa.
las Listas Xxi mirties ris kale.
jimo knygas. Buves pasiuntinys
Vatikane, Won Weizsaeckeris
dirba balnus.
Visi jie stveresi amatu, reikis
manyti, ne tik is nuobodulio
lJu tureti namai ir dvarai arbs
sugriauti arba konfiskuoti. il
turetas banko saskaitas sutirpi
no valiutos reforma. Beveik vi
Stems teismo sprendimu uzdraus
ia dirbti kokioj vadovaujancio
vietoj. zinoma, atlikus kalejimt
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

simet sukako penkeri metal,
kai griuvo Hitherto galybe. Sake,
pats Hitleris pranasaves vokie-
CLANS: "Po names JUS Vokieti-
jos nebepazinsitw Deja, tai bene
vienintele issipildziusi jo prana-
syste.
Taip pat daug vokieciams pra-
nasaves Hitlerio propagandos
minister's Goebbelsas, paskutini
karta kalbedamas j savo bendra-
darbius, pasisaipes: "Kodel jus
buvote toxic kvaili ir tapote ma
mo bendradarbiais? Dabar bus
|perpiauti jusu kakliukai 49,"
Kaip zinome, pats Goebbelsas
nelauke, kada issipildys jo pra-
nasyste. Jis, kaip Hitleris
Himmleris ir veliau Goeringas
nusizude. Garsioji Niurnbergo
byla, priteisusi kilpa 500 tel.
|siamuju buvusiu Hitlerio 'tuzQ"
patvirtino Goebbelso pranasyste
Likusieji Z "didieji'', uzmirst
pasaulio ir net savo tautos, Sc
di Berlyne, garsiajame Spandar
kalejime. Tai bene geriausiai pa
saulyje saugomas kalejimas. j
saugo vokieciai, rusai, prancu
zai, anglai ir amerikieciai. Til
z kaliniai yra ne tik "didziausi''
bet ir 'brangiausi''. Ar dar atsi
mMate ju pavardes? Tai Hes
sas, Funkas ir Raederis, nu
teisti Xxi gyvos galvos. Toliau =
senis Won Neurath, buves Ceko
slovakijos gubernatorius. Saw
bausmes gallo - Is metu kale
limo - jis, greiciausia, nebe
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

Budinga amerikieciu lietuviu|
galvosena kovoje del laisves !
DR.. Jonas Basanavicius, DIR. VI
Kudirka, inz. P. Vileisis, A. Sme-
tona ir kit visu pirma stiprino
lietuviu kulturine ir tautine sa-
none. IS ju turime pasimokyti.
Americas lietuviai niekada ne
sigailejo doleriu politiniams rel
kalams, bet visada sunkiai sum
kiai suprato reikala ju skirt ir
kulturinems priemonems. I po-
litinius fondus sudeda dideles
pinigu sumas, bet kulturos fon-
do neturejo praeityje, neturi ir
dabar.
Kitu tautu zmones skiria dau-
giau pinigu kulturiniams reika-
lams, negu politiniams. 81 fax
ta ryskiai parode lenkai, cekai,
suomiai ir zydai svetimuos kras-
tuos, ypaciai Amerikoj gwen
dami. Lietuviai atiduoda CRU.
DUS politikai, O PELUS kultu.
raj. Todel nenuostabu, kad mes
lietuviai, praeityje nebuvome il
dabar nesame tick itakingi kul
turiskai ir politiskai, kaip' kitr
tautu zmones Amerikos visuome
neje.
KOdel apie mus mazai Zinc:
Apie lenkus, cekus ir suomiu
radome pakankamai rastu, viso
kiu ziniu miestu, .kolegiju i
universitetu knygynuose, o api
lietuvius tokiu ziniu ieskome i
net su ziburiu nerandame.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01

Lenkai, cekai ir suomiai rys-|
kiau, itakingiau pasireiske Ame-
rikoje, Anglijoje, Prancuzijoje
ir kituose krastuose, negu lietu-
vial, nes jie turejo savo stiprius
kultlrOs fondus; jie sutelke sa-
vo menininkus, rasytojus ir aka
demikus savo kulturos kurybos
darbe, ju menine ir literatine
kultura iskele tas tautas gra-
ziai, itakingai reprezentavo jas
uzsieniu krastuose.
Todel Americas ir kitu krastu
zmones jau daug seniau ziurejo
j lenkus, cekus bel suomius,
kaip j kultlringus zmones, poll
tiskai prinokusius laisvei ir ne
priklausomybei. o lietuviai buvo
|nezinomi.. Lenkijos akademikai,
.rasytojai ir menininkai priesa-
kyle SUI Ignace Paderewski su-
vaidino svarbia role Amerikoje
kovoje del lenku tautos laisves.
Ju kulturine veikla dave dau-
giau politinio kapitalo Lenkijai
[negu politiniu partiju vadai il
1politiskieji fondai.
Paderewskis pasieke baltnami
ir gubernatoriu itakos bel pagal
hos. Jis buvo kvieciamas PREF
Woodrow Wilsono, jo koncertas
baltnamyje padare Lenkijai dau
giau garso ir naudos, negu po
litiniu fondu lesomis memoran
: dumai ir rezoliucijos. Preziden
: tas Woodrow Wilsonas, pasige
: rejes Paderewskio ir Chopin,
muzika, savo sveciu akyse Pade
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
NAUJAUSI
NAUJAkURIAI

S. m. geguzes 81 d. laivu "Ge-
neral Black j New Yorka atvy-
ko Sic lietuviai tremtiniai:
Stasys = Brooklyn,
NY.
Armonavicius Andrius - Brook
lyn, NY.
Ancerevicius Liudas, 1rena, Sa-
bina - Gary, Ind.
Banieniene Ieva, Wanda, Algir-
das - Dearborn, Mich.
Bernadisius Vitas, Justinas, vi
da - Chicago, III.
Blinka Malvina - Spring Val
ley, NY.
Braniska Stasys, Ona, Danute
Aldona - Detroit, Mich.
Buikiene Bronislava - Brooklyn
NY.
Butenas Jurgis = Paterson, NJ
Butkeraitis Adolfas, Elma -
Philadelphia, Pa.
Diliauskas Antanas, Anele, Ire
ma, Ramute - Baltimore, Md
Ferenciene Ona - Cleveland
Ohio.
Freimaniene Kazimiera - Cam
bridge, Mass.
Gaileviciene Tosca - Brooklyn
NY.
Galbuogyte Grasina - Chicago
iii.
Gecas Antanas, Kazimiera, Pc
trute = Chester, Pa.
Grigaitis Justinas - Joliet, III
Grincevicius Bronius, Leonija
Edmundas - Ozone Park
NY. ~vIN
Gruodis Jonas, Brone Stefanijs
Robertas - Rockford, I'll.
(Bus daugiau)
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
TreCiaS |aikra$tiS kanad0ie

81 veikeju grupe visu pirma Sic
kia placiai ir nuosirdziai supras-
tos lietuviu tautos laisves. o kad
jie sudaro atskira grupe, kad sa-
Ivarankiskai organizuojasi, tai cia
yra ne kas kita, kaip tam tikro,
savisko, dalyku supratimo ir gal
net tam tikro temperamento ap-
sireiskimas, temperamento, ku-
ris sukelia skirtinga zingsniavi-
mo ritma.
LAS iseidamas SUI savo laik-
rasciu j viesuma gerai padarytq,
kad ta savaimingaji tempera-
menta ir, jei gall, tai ir savai-
mingas paziuras j konkrecius
sios dienos reikalus aiskiau pa
rodytu, neaptraukdamas skam-
biazodziavimo rukais. Tada -
arba patrauks prie saves dau-
giau lietuviskos visuomenes ir
ivykdys bent dali savo uzsimoji-
mu, arba liks be zymesnes reiks-
mes, kaip svystelejes meteoras.
Jei nepasirodys aiskiai ir pozi-
tyviai, tada visi uzsimojimai
liks tusciais pasukavimais.
Nedaug teteko matyti LAS
anksciau leisto rotatorinio leidi-
nio, kurio esq iseje net 100 nu-
meriu. o matytuose numeriuose,
deja, tekdavo sutikti didoka por-
CHA ne pozityvumo, o nihilizmo,
neigimo beveik viskam, kas yra
salia LAS. Ma, ir labai daug
to paties skambiazodziavimo.
Pirmasis viesesnis LAISVO-
SIOS LIETUVOS pasirodymas
to niekinimo nebeturi. Tai tel
giama evoliucija. Ir sveikintina.
Ar il jau yra zenklas brendimo
pozityviam veikimui - tikeki-
mes susilauksia progos netrukus
isitikinti. V. r.
P. S.: LAISVOJI LIETUVA api-
budina save kaip "Lietuvos At
gimimo Sajudzio ir tautiniai pa
triotines visuomenes laikrastis".
Visu pirma, Lietuvos Atgimi-
mo Sajudziui butu pritike bent
sitoj yietoj parodyti daugiau pa
garbos ir demesio lietuviu kali
bal ir neivelti tokios klaidos,
kaip 'tautiniai''. Jau desimtis
kartu musu kalbininkai baresi
uz ia netaisyklinguma. siuo at
veju turetu butt "tautiskai''.
Antra vertus - ka reiskia
toks apibudinimas ''tautiskai pa
triotine visuomene"? Kur yra
tokios visuomenes ribos? Ar ne
per pretenzingas titulas treciam
Kanadoje lietuviskam laikras-
ssiui? .
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
(Atkelta is 5-to pusl.)


populiarioje kalboje vadinamC
voldemarininku grupe.
AS pabreziu, kad tai yra is
sirutuliojimas, o ne patti grupe
kuri buvo prizes 1920 metu Lie,
tuvoje. Cia jau ir zmoniQ daugu.
mas kit, ir aplinkybes kitos, tai
gi ir konkretieji uzdaviniai kit
Juokinga butu tvirtinti, kad kas
nors, kadaise norejes prof. A.
Voldemara matyti Lietuvos mi
nisteriu pirmininku ar prezi-
dentu, ir siandien del to paties
kovotu ... Juk toki vadintume
'donkichotu" -.
AS neabejoju, kad tos grupes
ano meto kovotojams siandien
tikrai nerupi nei nezinomo likimo
susilaukusi prof. Voldemara, nei
io koki vietininka be lietuviQ
tautos aiskiai pareikstos valios
pasodinti j Lietuvos valdzios vir-
Sune. AS nemanau, kad LAS bu-
tQ tick naiviu veikeju grupe, ku-
ri siandien apie tokias Lietuvos
ateities detales rupintusi. Sian
dien nenaiviu lietuviu veikeju
yra vienas pagrindinis tikslas -
atgauti pacios Lietuvos laisve.
Daug kan to vieno zodzio ne
pakanka. Sake, reikia butinai
prideti - ''ir demokratine sam
tvarka". Tada as prideciau, kad
ir to dar nepakanka. Jeigu kan
'Lietuvos laisve" dar negana ais
ki savoka, tai tada ir "demokra-
tine santvarka" gall butt neais-
ki. Tad pridekime dar daugiau
siekiame, kad musu tauta at
gautu laisve tikrai samoningai,
pagal savo daugumos valia su-
sitvarkyti, tureti ne tik galimy-
be demokratiskai issirinkti sa-
vo valdzia, bet ir apsaugoti ia
issirinkima, valstybinio gyveni-
mo pagrindu nustatyma nuo Vi
sokiu sukciu ir demagogu ap-
gaules. Jeigu tik pajegsime, tai
siekime Lietuvai laisves ne tik
ruo prievartos, bet ir nuo apgau-
les, kuri, deja, kartais gall ISL
skverbti ir j labai demokratis-
kas formas.
Demokratijos deklamatoriai
kurie demokratiios siekima isl.
vaizduoja kaip uztikrinima save
partial j valdzia isodinti ir ku
RE jau dabar, kol tautos galimy
be laisvai pasisakyti neatkovota
jau planuoja, kas bus ir kas ne
bus vyriausybeje - toxic demo
kratijos karzygiai neitikina saw,
nuosirdumu!
Esu linkes tiketi, kad ir Lietu
vos Atgimimo Sajudin susiburu
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
kuItura ar poIitika?

rewskiui pasake: "Lenkija, da-
vusi pasauliui tokius memo kure-
jus, kaip tamsta ir Chopin, daug
rasytoju, kuriu rastai isversti
j anglu ir kitty tautu kalbas, rvs
kiai irode pasauliui, kad Lenki-
ia kulturinga, verta politines ir
kultlrines laisves ir nepriklau-
somybes.''
Suomiu garsusos kompozito-
riuos Sibelius dave Suomijai ir-
gi daugiau politinio kapitalo, ne
gu suomiq politiniu vadu memo
randumai ir politiniu fondQ pie
tojama propaganda. Ceku va
das DIR. Tomas Massarykas buvo
artimas Woodrow Wilsono BIZ
ciulis. Jiedu buvo mokytojai
Princeton universitete. Bet Will
sono akyse DIR. Massarykas butu
buves mazas, neitakingas EMO
gus, jei Wilsonas nebutu pazi-
nes ceku kultlros..
Mes Wis dar to neivertiname
Lietuviai praeityje nepasiru-
pino stipresne savo kulturos re-
lprezentacija. Neturim organizuo'
tos paramos musu kulturiniams
turtams parodyti. stai kur gludi
musu zmoniu ir ju itakos silpny'
be. Musu vadai be senatoriu il
gubernatoriu itakos bel pagal
bos negali pasiekti valstybes de-
partamento aukstuju pareigunl
ir prezidento, mes lietuviai lig
siol nepajege pagarseti, kaiI
!aukstos, kulturingos tautos at
istovai, nenaudojo kulturinil
priemoniu savo reprezentacija
Amerikoje.
O jei mes butume tureje kul
turos fonda bent tick stipru
kaip politiniai musu fondai pei
abu pastaruosius pasaulinius ka
rus, tai butume graziai uzsire
komendave.
Iskeldamas 81 klausima, noril
atkreipti musu veikeju ir spau
dos demesi ta liudna fakta
Daug gabiu dirba kittens, ne.
jiems nera arba mazai tepasi
taiko progos dirbti lietuviu kul
turai. Jei mes turetume stipr,
kulturos fonda, daug mVSu me
no ir literaturos bel mokslo spe
cialistu galetu susitelkti prie lie
tuviskos kulturos darby ir dirb
tu lietuviams, keldami ir pleto
dami lietuviu garbe ir itak;
Amerikoje.
Tevynes Myletoju Draugij:
tue yra susirupinusi ir il kvie
cia amerikiecius lietuvius rent
TMD kuriamaji kulturos fonda
kurio tikslas bltu - uzpildyt
ta stambia spraga musu kovoj,
del Lietuvos laisves.
w. NJ. Chase, TMD Pirm
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1950-06-01
SAV0 ADRESA.

rasydami DIRVAI, parasykite
labai aiskiai paciame laiske.
Del neaiskumo ar klaidos
Jusq parasytame adrese Jums
siunciami laikrasciai ar kny-
gos grizta atgal ir neturime
kaip Jums apie tai praneSti.