Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1949-05-20


sventusioms organizacioms If takininku nekau-
sia, koki yra ju religiniai isitkinimai
Tick terra tautines sroves "mokslo" situo kausimu.
Toutinis veikimos ir morksizmos
reikia atskirt nuo kitu dvieju Mes, kad r nesenai
paskebtos Markso teoros o pasekeu a rgi ne vieno-
dai asknamos. stai sociademokratai griasi kad jie
siandien esq didesni priesa komunstas negu kas
mintis teisngai aiskina.
Markso mokslas leca daugiausiai ekonomnius ir So
cialnius zmonu santykus
Americas lietuviu tautine srOve, nesrengdama savo
vardu dalyvauti nei Amerikos nei Leuvos valstybes
tvarkyme, tuos klausimus kap r relignius paeka sa
liza savo uzdavinu programmes. sios sroves velime gall
tipt r grieztas marksizmo presnnkas o simpatikas
Sis ju nuomonu skirtumas nera klus jems butt venin
gos nuomones ir vieninga veikt tautiniu uzdaviniu
Kick ktokia padetis turetu butt tik Lietuvos pile
eiu panasioje organzacoje organizacioje, kur sic
ka ar rengiasi dayvauti Letuvos tvarkymo darbuose
Lleuval alsve atgavus. Ten neisvengiama rekia tks
iau apibudint nusstatymus r ukniais bel socalinais
klausimais.
Bet il eia yra dayku kur tautines sroves bendras
sistatymas skiriasi nuo marksistiniu paziuru.
VisQ pirma, taunes iberaliska dvasia pasau-
eziuros dalykuose negali neatsispindet r vsuose XII
tuose klausimuose. Tai yra gal au tick "mokslas
kick faktas kad sos sroves vekeu tarpe bel spaudoe
daugiau vyrauja paankumas liberalizmu r ekonomi-
niuose bel socialinuose santykuose. Tacau tarp vi
slsko lberazmo If griezta supraso socalizmo gall tip
tt tick daug pe1einamu spavu".. r sunku butu pa
sakyt kri is tu spavu vyraua tautines dayvu
tarpe. Bet to nera rekao r tyrinet srove nes
rengia praktska tuose rekaluose vekt pakdama ais-
We savo naams sioe srye pasireiksti paga aisv
|apssprendma
itas dalykas, kurs tautine srove jau ryskiau skia
nuo markszmo, tai marksizmo paankumas nternacio-
nalskumui, tue paciu mazesns didesnis presingu
mas tautiskumui Tesybe siandien nebe nauena mar
ksistas tautinnkas tai yra marksistas kuris ir tau
tiskuma brangina. Wis delto paame pagrnde marksiz
mas yra tarptautskas r marksistas besalygnis pa
trotas Wis dar atrodo greiciau smts negu tasykle.
Pagaau panlinetinas marksistu nusistatymas ir re-
gios reikale. Nors sias aikais au yra nemaza mark
sstu kurie is stiknimo tik taktikos sumetimais
skebia aviros kovos regai tai Wis deto paciuose pa
grinduose markszas yra stipria susriSes aktyviu
nusistatymu prizes relga. Tuo tarpu tautine
k neur to aktyvaus nusistatymo prizes religa bet ir
smerkia j lygiai, kaip ir religinl fanatskuma.
Tagi is bet kokio marksizmo Americas lietuvu tautne
srove neturi ko permit. Vieni dalykai = neeina j
sngi jos nusistatymams tautiskumo r saznes aisves
klausme.
Bet tai rgi nereska kad tautine srove butinai turf
stot kova prizes etuvius sociastus vien del to, kad
e savaimngai organzuojasi ir veika. Cali butt zno-
ma r cia suskrtmu bet tai tk tas atvejas eigu butu
susdura neuztarnautas uzspuolimais, arba veik
sais ku1ie atrodys kenksnng letuvSku tautniu rel
kalu gynmu Tuo nenorima pasakyti kad tautine sro-
vienintee tesngo tautniu rekau supratmo pa
slaptl Bet j tur IL lures numone tais rekaais r
niekas ja nega uzginti ta nuomone energngiau-
| siai ginti.