Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-06-03

ne We svete mnoha ras, nabo-
zenstv1 a narodnost1, ale i "od-
naucovati" je predsudkdm, KITE
re deti z1skavajl cd svych rodi-
Gu a re sveho prostTedf jiz v L.
item mlad1. V tonic dsilf "a
vesti demokraticky Ouch do trf-
dy dostava Sc skolam podpory
s jinych stran. Spolupracuji
$ mimi vsechny skupiny, zaji-
maJlc1 Sc o dobr6 styky mezi
lidmi, skupiny, representujic1
vsechny slozky americk6ho We
reJneho zivota: cfrkve, organi-
SAGE, delnicke, obcanske, vide
lavac1 i jine. Vsechny pracujf
spolecne, snaz1ce Sc predejfti
moznosti, re by sc nektere dite
V JeJich skolach zeptalo podob-
nou otazku, jake skolak v Bat
tie Greek, Michiganu, ktery
chtel vedet: "Jsou cernosi A
mericane?", nebo re by ucini-
10 poznamku jake sedmilety
Iskolak We Filadelfii: "Jsou la
kom1! Totiz Tide"
V prumyslovych mestech ma
americkem stfedozapade a w
chode je mnoho skolnich det1,
jejichz rodice pochazejf z JIM
a re stfedn1 Evropy. V San Die
gu, Kalifornii, podobn6 iako
V mnoha jinych mestech ma il
hozapade, je mezi skolaky hod-
ne americkych Indian1 a Mexi-
Can't. Ia valky nahrnulo Sc do
mesta tolik ild1, re zapis do
mestskych skol Sc zdvojnasobil.
Zahy ma OF pocalo dochazeti
mezi r6znymi skupinami k ne
pr1jemnostem a tfeniclm. skol-
nj dozorc1 organy spolu s pos
krokovymi uciteli zavedly me-
zikulturn1 projekt, mlneny ne
ien pro skolni mladez, ale i pro
rodice a obec jake celek. Jde
- des1tilety program, j1mz Sc
ma mimo jine zjistiti, jak nej-
'epe usporadati skoln1 zivot, a.
by Sc kazdemu diteti dostalo
prijet1 a 1cty cd vsech jeho spo-
luzakG bez ohledu ma to, jake
lie tf1dnf a kulturn1 pozadf jeho
rodicG, a naopak, ably Sc Ease
kazde dite naucilo oceniti ''roz-
d1ly'', jez jsou zakladem pf1-
tonne americke kultury.
Ma druhe strane pevniny, v
New Yorku, We m6ste S velmi
~rozmanitou populacf, vydal SUI
perintendent skol prohlasen1,
re tam ma byti zafi zf1zeno
osm zvlastnich 1stred1, v nichz
Sc ucitele verejnych skol vyna-
snazf navazati lepsf styky mezi
nabozenskymi a rasovymi sku-
pinami metropole.
Glen vSech podobnych pro
grant je zapojiti do obce "je-
dineho sveta" i vsechny isolo-
vane skupiny detf pristehoval-
"a, nebo deti, jejichz nabozen-
stvf, kulturni pozad1 nebo rasa
oddeluj1 je cd vetsiny popula-
ce.
Nektere z techto programG
jsou rozs1reny i ma cinnost mi
moskoln1, jak tomu bylo V prl-
pade trinacti chlapcG a tfinac-
ii divek z high school re sever
nj casti New Yorku, kterf sli
ma ctyry dny ziti do domovd
cernosskych, japonsko-americ-
kych a zidovskych studentd do
mesta New Yorku.
Phi provaden1 takovychto
projektd = We skole i mimo
skolu = je ovsem treba uzfti
sluzeb uciteld, kteT1 jsou sami
prodchnuti duchem demokra-
Gle, stejne jake skoly, v nichz
vyucuji. Ucitelstf kandidati v
Teachers College pfi Columbij-
ske universite v New Yorku do
koncili prave jednu cast zku-
sebnfho kursu "pro veden1 mia
deze", jfz Sc nell pouciti o tom,
iak JIM Tide vyznavaj1 nabo-
zenstvi. Ably z1skali tyto We
domosti, chodili pc nekolik ty-
dnn do newyorskych kosteld a
synagog. Pc skoncen1 pokusU
Sc jedna divka metodistickeho
vyznanf vyslovila, re navsteva
sedmi synagog byla "zkusenos.
ii, z nfz jsem zfskala DOZEN, ze
Sc vsichni pacht1me V zivote
"a touze vecf - jediny rozdl
'Ispociva We zpGsobech a We Wy.
|jadrovanf." z ~navstevy Com
munity Church a re schulz, pc
fadanych Kvakery, odnesl s
podobny DOZEN i student Il
dovsky, ktery konstatoval, II
''pres nase rozd1lne kultur!