Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-05-20
lMADARI A
cESKOSLOVENSKO.
F. H..

Povalecne Ceskoslovensko
chtelo Sc zbavit protistatnfch
mensin. Postupimskou doho-
dou velmoci bylo Ceskosloven-
sku umozneno vystehovat Mem
ce a Poole usnesen1 mlrove kon
ference paffzske melo Sc do
hodnout s Madarskem o vyme-
nu madarskeho ob%yvatelstva v
republice "a slovenske obyva-
telstvo v Madarsku. Dokud
byla v Madarsku vlada demo-
kraticka, komuniste ma Sloven-
sku vyhlasovali presun obyva-
telstva Ia hlavnf a nezmenitel-
ny 1kol. Kdyz Sc vsak v Ma
darsku dostali k moci komuni-
ste, pfestali ujednanou smlou-
WI S Ceskoslovenskem vdbec
pint a stehovani nedovolovali.
A kdyz i v Ceskoslovensku u
chvatili komuniste vladu, roz-
kazala Moskva a smlouva byla
hozena pod still. S tour hor-
livosti pax ceskoslovenSt1 ko-
muniste hlasali, re ted "a lido
ve-demokratickych rezimG v
obou zemich narodnostnf men
Isiny nemaji zadneho vyznamu.
A tax vlada Zapotockeho Gle
mentise ponechala madarskou
menSinu ma Slovensku, dala il
vsecka politicka prava (ma-
darska politicka strana mGze
byt ovsem jen komunisticka),
dovolila il zakladat spolky a
lcasopisy, pouz1vat madarstiny
We styku s 1rady a obnovila
madarske kulturnf 1stred1. Ted
zavedli rozhlas v Bratislave i
madarske vys1lanf a sbor po-
verenc1 zaloz1 statnf naklada-
telstvf pro vydavan1 madarske
literatury (arcit komunistic-
KEY. Dosud bylo ma Slovensku
otevfeno v So obcich 70 madar
skych skol a v dalslch 60 OBJ
dfch Sc pTipravujl move 103
madarske skoly.
Madarsko melo Sc podobn6
zachovat k svemu slOvenskemu
obyvatelstvu a zT1zen1 mensi-
noveho skolstvf bylo mu ulo-
zeno mlrovou smlouvou. Ma
Rarsko tTeba komunisticke,
vsak nepospicha. Nen1 ami po-
tuchy pc politickych pravech
SlovakG, tim meme DO sloven-
skem rozhlasu nebo kulturn1ch
i%nstitucich. Ale i Sc skolami
je to bldne. Zpravodaji Lido
vych novin poved6l madarsky
ministr skolstvf, jak lidove-de-
mokraticky rezim v Madarsku
plnf zavazky: r. 1916 bylo wy
dano vladni nar1zen1, re pro
kazdych Is skolou povinnych
detf jedne narodnosti ma byt
zrfzena zvlastni tf1da. Cd tie
dolby tedy otevfely madarske
skolske 1fady celkem 9 sloven-
skych skol, z nichz skola v nej-
vetsim slovenskem stfedisku v
IBekescsabe zalozena az letos
" 1noru, ma 200 zakG. V Ma
darsku je ma 100000 Slovaku
"a vseho vsudy devet sloven-
skych skol je tedy i pro slope
no malo. Proto pan minlstr no
mem pripomfna, re ostatnlch
Islovenskych obc1ch V Madar-
Isku zavadi sc sl%ovenstina jake
povinny pTedmet tri hodiny
lG) v tydnu, coz znamena, Re
Islovenske deti must chodit do
madarskych skol. Mensinovy
lodbor ministerstva skolstvl po-
lsfla pry sve 1rednlky spolu Sc
zastupci Slovakd jeste do vsech
slovenskych obcf. Zjistuj1, je-li
tam potreba vyucovanf sloven-
stine. Komise pry ~navstlvila
liz 48 takovych obc1 a v nekte-
rVch zavedla~ v madarskych
Iskolach vyucovan1 slovenske-
mu jazyku.
Kdyby vstal z hrobu skrtic
lslovenskeho lidu a slovenskych
lskol grof Apponyi, zaradoval
by Sc, jak jeho komunistictl
inastupci blahodarne rozvijej1
|jeho madarisacnf d1lo. Ale Lii
Idove noviny k tomu jen podo-
ItJkajf, re "lidove-demokratic-
ka republika madarska, mas
milovany JIM soused, della mi
love kroky k socialismu". Pres
mrtvoly Slovaku.
Vo.Su n1eovvzou nr0 "a hsfS