Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-04-29
PAD KRAKOW.
K 80. vyroci tragicke smrti
gen. M. r. Stefanika.

DTdUlO ZdQuIlClVOm,
samom holem konciari,
tam v skale tvrdej,
V strku zltosivom,
tam v sladkom rodnom chotari
spf orol-general -.
(M. Sladkovicov.)
Den 4. kvetna 1919. terry mel
byt nejradostnejsim svatkem
osvobozeneho Slovenska, stall
Sc dnem nejhlubsfho smutku.
Byl ocekavan prilet velikeho
bojovnfka "a svobodu naroda
generala DIR. Milana Ratislava
stefanika. Letoun Sc vsak SRI
til a generalovo telo bylo male
Zeno mrtve.
StefanikGv zivot, to byla "a
vratna costa. Narodil Sc v chu-
de vsi Korsariskach FL. cerven-
ce 1880. Uslechtila vychova
v rodine evangelickeho faraTe
jei obrnila cestnosti a laskou k
utlacene vlasti. Nadany stu
dent pfichazf pax do rusneho
prazskeho zivota a podleha sill
nemu vlivu prof. Masaryka. u
poutala jej astronomie, jez jej
privad1 k vedecke praci We
hvezdarne v Meudonu u Par1-
re a pozdeji i ma Montblanku.
FROSTY slovensky mladfk Sc
stava brzy We vedeckem svete
znamym. Nedbaje otfeseneho
zdravf PRAGUE vedecky hou-
zevnate ma astronomickych
vypravach ma alpskych ledov-
c1ch i ma Tahiti, dale v Brasilii,
" Equadoru a v Maroku, kde
jej V roce 1914 Zastihl sveto-
Wy pozar.
Stefanik videl We valecn6m
1deru cestu ke svobode pro
svGj narod. "Nedobudeme-li
81 svobody v teto vojne, nema
mas zivot ceny," hlasal tento
Yak Masarykdv. Setkal Sc Sc
svym ucitelem a S DIR. Benesem
v boji "a samostatny stat pri
budovani Ceskoslovenske Ma
rodnf rady v Parlzi. Svymi O.
sobnfmi styky umoznoval ODE
ma prfstup k vladimir cinite-
linn vlad stat1 Dohody. Ste
fanik byl jiz Cd pocatku valky
v horecne cinnosti. Jake fran
couzsky obcan vstoupil do vo-
ienske sluzby. V d1stojnick6
hodnosti byl vyslan do Srbska,
odkud pc tezkych bojfch a pc
nehode letadla odifzdi do TIA
lie. Zapomfna tezkeho one
mocneni a zasazuje Sc vsemi
silami O zdar nasi revolucnf We
|ci. Navstevuje Rusko, ma ru-
munske fronte vymaha navrat
ceskosolvenskych zajatcG do
legie, a sotvaze Sc vracf do
Francie, jiz no ceka costa do
Ameriky. Jede tam s GLEN
iednak zfskani dobrovolce me
III tamnfmi Cechy a Slovaky,
|.jednak organisovati tamnf pro-
[pagandu pro nasi vec.
V dubnu 1918 podarilo sc
mu konecne vymoci ma italsk6
Wade marne dozadovane svo-
lenf k vytvorenf ceskosloven-
skych legif v Italii. V kvetnu
ma to Sc 1castnf slavnosti v Ri
me, jez je velikym projevem
dGvery zastupcG Dohody ma
semu odboji. Vzaf1 Sc jiz "a
Sc setkava S Masarykem We
Washingtone a znovu odjfzdi
k nasemu vojsku do Ruska.
Celou valku byl Stefanik
presvedcen, re nase misto je
ma strane protinemecke, ma
strane, ktera must znicit zalaf
rakousko-uhersky. Prohlasuje
to zavaznymi slovy: "Cely CT
vilisovany svet zapasf dnes ma
smrt "a uplatnenf humanit-
Mich zasad. cd nichz zavisf by
tt nebo nebytf narodG. zvlast6
mensfch. a kazdV clovek je po-
vinen, ably, naslouchaje hlasu
svedomi, re vsech sill byl napo-
mocen v die SpojencG." BOZ
lie mu tedy tez mravn1m pre-
svedcenim.
Osvobozena vlast jej pove-
rila vedenlm ministerstva val
ky. Prace v zahranici mu do
VOLTA navrat az v kvetnu 1919.
Tragedie Vainor zmafila vse-
chny plany jeho nadejneho Ii
vota.
stefanik stall vzdy pevn6
"a myslenkou ceskoslovenske
iednoty. Uvedomelemu bojov-
n1ku a spolutvGrci armady by
la zbran symbolem lidskeho
boje prot hrubemu nasilf
hmotnemu i duchovn1mu. We
ril krasu a dobro, veFil v ne
zadrzitelnost lidskeho pokro-
II, To M, Io6Suo10 nooi+ 80