Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-10-07
SEKRETAR OBRANY.

ma podporenf dvouleteho
programu koordinace civilnf a
vojenske kontroly americke
branne moci, dava sekretari O.
vetsf moe, neil jakou
mel az dosud. Louis A. John
son, ktery Sc stall sekretarem o.
brany pc resignaci dnes liz re
Jamese Forrestala. je
proto pr1tomnosti p~overen vet
81 odpovednostf a mocf nezli byl
dobe, kdy Sc noveho sveho L.
radu ujal.
Pan Johnson, advokat, Eau
jimajfcf vysoke mfsto v narodnf
politice, byl velmi vhodnou vol
bou do 1radu sekretare obrany.
Kvalifikovala no k tomu pred
chozl zkusenost jakozto sekre-
tare valky (1937-194O), i jeho
dokazana schopnost v1dcovska.
Prltomny sekretar obrany
narodil sc roku 1891 v Roanoke,
We Virginii. Pc absolvovani
high school vstoupil ma pray
nickou fakultu Virginske uni
versity, pc jejfmz dokonceni
provozoval ctyry roxy advokat-
nj praksi, kterezto Sc pc zvole-
nj do zakonodarny roku 1916
vidal. Roku 1917, kdyz Spoj.
Staty vstoupily do prvnf sveto-
We valky, byl vGdcem sve stra-
ny v dome delegat1 Zapadnf
Virginie a predsedou jeho JUS
ticniho vyboru. Pc vypuknuti
valky slouzil u pechoty v hod-
nosti kapitana, a pozdeji byl S
okupacnf armadou v Nemecku.
Pc navratu do obcanskeho
zivota a k advokatni praksi pro-
jevoval Johnson cinny zajem O
vytvorenf Americke legie, ably
Sc pozdeji stall pTedsedou jeji-
no legislativniho vyboru a ma
konec jejfm narodn1m velite-
lem. Stejnym casem pocal sc
opetne zajfmati O vefejny poll
ticky zivot; roku 1924 byl de-
legation demokraticke narodn1
konvence, roku 1886 pTedsedou
vyslouzileckeho poradnlho W.
boru demokratickeho narodn1-
no komite.
Roku 1887 jmenoval no pre-
sident Roosevelt asistentem Sc
kretare valky. V tonic trade
propagoval Johnson vojenskou
pripravenost a rozsfrenf letec-
keno vojenskeho sboru. Sou
casne pomahal formulovati a
uskutecnovati program prGmy-
slove pohotovosti.
ZkuSenosti "a druhe svetove
valky jasne naznacily potrebu
koordinace vsech zbrani Spoj.
Stat1. Takovato koordinace by
la v zajmu rychlosti, hladkeho
prGbehu vojenskych operac1,
setrnosti i ucinnosti zasobova-
nj. Prave Sc zTetelem ma vyho-
dy teto kordinace byl roku 1947
prijat zakon O narodn1 bezpec-
zvany zakonem unifikac-
MIN. Tfmto zakonem ustavil Sc
Trad sekretare obrany, (prvnlm
sekretafem stall Sc pan Forces
tal), zfizovalo sc letectvo jakoz-
to samostatna zbran branne mo-
a armada, namoTnictvo letec
two davalo Sc pod sjednocujfc1
a koordinovane r1zeni sekreta-
re obrany. Kdyz pan Johnson
pTijal svGj pfitomny trad z ru-
kou odchazejicfho sekretare
Forrestala, byla vsak koopera-
ce mezi jednotlivymi slozkami
americke branne moci jeste
znacne neuspokojiva.
Novy sekretaf Johnson obra-
til proto bezprostredne zretel
ma problem vyhovujfcfho sled
noceni, a dokazal, re 81 vskut-
ku zaslouzil reputaci muze ne
obycejnych schopnostf exeku-
Zrusil RHINE rady a
vybory, vzajemne duplikujfcl
cinnost; ktere kazda zbran sla-
villa samostatne a ctyry tydny
20 pfevzet1 uradu odvolal kon-
strukci materske letadlove lodi,
jej1z kyl byl jiz polozen.
Prvn1 tydny Johnsonova pG-
sobenf byly doprovazeny kleve-
tami O politickem vlivu a korup-
ci, jez pry hraly 1lohu pTi ude-
objednavky bombardo-
vacich letoun1 B-36 pro anne
letectvo. Slo O letadla
spolecnosti Consolidated Vultee
Aircraft Corporation, jejlmz
reditelem a washingtonskym
radcem byl Johnson az do sve-
no .jmenovanf sekretarem obra-
ny. Vedouci zmfnene korpora-
&c prispeli pry tezkou hrivnou
do pokladnice demokraticke
strany ma jeff politickou KAN
oo1 roLr1 1913 TatO noTLnutf