Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-06-03
Severoatlanticky Pakt a
Obrodna Akce
" Europe.

doplnujf. Jeden napo-
druhemu, uspech jedno-
no pfispeje 1spechu druheho.
Pr tom jsou vsak tyto akce ra-
zu znacne rozdllneho.
Je zcela jasne, re bezpecl
severoatlanticke oblasti zavisi
budoucnosti znacnou merou
na zdarne rehabilitaci zapad-
nj Evropy. Cd naroda, ktery
by sam dosti neprodukoval, a
ktery by pri tom nemohl i'm
portovati potTebne potraviny
a suroviny re zahranicf, memo
Mo by Sc ocekavati, re uchrani
svou nezavislost prot vnejsl
nebo vnitrnf agresi. Takovyto
narod nemel by k tomu asi mo-
ralni silly, ami fysicke schopno-
sti. Takovyto narod nemohl
by ami prispivati k vojenske
moci a k vyzbroji, potfebne k
zajisteni bezpecnosti severe
atlanticke oblasti.
Program evropske obrody je
proto prednf podmlnkou bez-
pecnosti zapadnf Evropy. Vo-
jenska pomoc, zajistujicf ma
sim zaoceanskym pratel1m
mir, je teprve ma druhem mi
ste. V tom smyslu vyjadril Sc
/ sekretar statu Acheson, kdyz
18. brezna pravil mezi jinym
i toto: "Pri poskytovanf vojen-
ske pomoci zem1m, jez jsou,
|nebo nejsou zahrnuty v Severe
atlanticke smlouve, dame ne
spornou prioritu pozadavkdm
hospodarske obrody". (Na
Stestf Dude k prevalent obrod-
neho programu treba V budouc
nosti jiz mensfch castek nez-li
dosud).
Prohledneme-li 81 naopak
problem S druhe strany, zjisti-
me, re hospodarska obnova je
vlastne primo zavisla ma bez-
pecnosti. Bee pocitu jakes-
takes bezpecnosti nemuze Sc
lid zadne zeme pustiti S chuti
do prace, ktera je predpokla-
dem jak rehabilitace, tax i tr-
valeho hospodaTskeho blaho-
bytu.
K obrode je treba zTizovani
novych podniku a ochota in
vestovati do podnikn jiz zave-
denych. Clovek, ktery Sc oba-
"a brzke invase sve vlasti "a
hranicnfm nepr1telem, nebo
vnitrn1ho "puce", nema mno-
no chuti riskovati penlze a pou-
st6ti Sc do podnikanl. ktere ne
slibuje byti trvalym. Ia tako-
vychto pomern nekterf Tide skr-
bl1, JIM sc naopak ami nepo-
kousejl neco ~usetfiti.
Vetsina hospodarskeho pod
nikani zavisf ma dnveTe v bu-
doucnost. Byl by ma priklad
rolnfk ochoten obdelavati a O.
sevati pole, kdyby predem We
del, re CHI 1tocnik no O ne pri-
pravf drive, nezli Dude on sam
moci skliditi urodu? Mimo-
radny velvyslanec Philip C.
Jessup prohlasil dine 20. brez-
ma, re "odstranime-li strach,
vyhrajeme tim dobrou polovi-
nu bitev "a mir" Ratifikace
Severoatlanticke smlouvy vse-
mi z1castnenymi cement Dude
velkym krokem k rozptyleni
strachu z CHI invase, coz Dude
pohnutkou k rusnejsi hospo-
darsk6 cinnosti DO cele zapad-
nj Europe. Takoveto osvobo-
zen1 cd strachu Dude miti lep-
81 vysledek, nezli sebevetsf hos
podarska pomoc, kterou by
chom mohli one cast sveta po-
skytnouti. Potrebujeme 81 pou-
re uvedomiti, re We shode S
Programem evropske obrody
Dude Sc americka pomoc row
natl jenom asi peti procentGm
produkce z1castnenych zemf,
abychom pochopili, re tomu
tax vskutku jest.
Severoatlatnicka smlouva je
vlastne i ma hospodafskem po-
Ii doplnkem Programu evrop-
Iske obnovy. V jej1m druhem
clanku sc stanov1, re z1cast-
meme strany "budou Sc snaziti
vymytiti spory re sve zahra-
nicnf obchodni politiky a pod
porovati vzajemnou hospodaT-
skou soucinnost." V devatem
clanku Sc pravf, re dcastnfci
zalozf radu, ktera "zr1dl tako-
We podrfzene odbory, jakych
Dude tTeba". IDA Sc pravde-
podobnym, re pridrzovani Sc
}techto ~opatrenl povede k vetsi
hospodarske spolupraci a k re-
habilitaci nejen zapadni Evro-
by, ale v1bec cele oblasti, seve-