Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-01-14
Svetova slava ceskeho skla.
ceske sklo dobylo svetove trhy
jiz pred trent sly lety.
Ruzena Holubova:

neho vyrobku umeleckeho prG-
nyslu, ktery zanesl jmeno Czech
celeho sveta, trva temer tri
Stoleti. Jiz We druhe polovine
XVIII. stolet1 zv1tezilo mad vr-
cholnym projevem umelecke-
no zpracovan1 skla sodneho,
vyrabeneho v Italii ma ostrov6
u Benatek. Ceske sklo
Sc vyrabelo z kremene. Nova
technika zuslechtovacf ucinila
z nej sverazne sklo kristalove.
sklo ovladalo cely
tehdejsf vzneseny svet svym
jemnym zpracovanfm, zejme-
ma nitkovym nebo sftovym de-
korem. Ceske sklo zv1tezilo pTi
tehdeJslm baroknfm vkusu sym
maslvnlm tvarem a hlavne re-
zanou a brousenou vyzdobou.
Cechy byly a jsou domovem
vysoke sklafske kultury, Wy
rostle z domaclch korend. Sklo
bylo nalezeno jiz " pravekych
vykopavkach; o stredovekem
sklarstv1 jsou zachovany i pf-
pamatky. We XIII. sto-
lett bylo v Cechach pouz1vano
malovanych okenn1ch skel. V
roce 1348 bylo zalozeno bratr-
stvo sklenafG a mal1r1 v Praze.
V XVI. stolet1 nastava v Ces-
kych zemlch mocny rozvoj
sklafstvl, ktery byl umozn6n
hojnostf prahornf suroviny.
Sklarstvf je povazovano "a u
men1 a jeho hospodaTsky W.
znam vysoko cenen. Cechy ma
il te dobe ma ctyTicet sklaT-
skych hutf. W tenkrat 81 ces-
Ike sklo, zdobene emailovou
barvou, zacfnalo razit cestu Ia
hranice, ale tvrda a tezka SUI
rovina nedovolovala pine roz-
vinout kfehky pGvab italskych
vyrobkd.
Kdyz Sc "a vlady umenfmi-
lovneho Rudolfa II. stala Pra-
ha jednfm z nejvyznamnejsfch
kulturnfch stTedisek Evropy,
doslo i sklaTstv1 rozkvetu. Ka-
sparu Lehmannovi, umelci pri
kralovskem dvore, je v deli
mach um6leckeho skla prieita-
ma epochaln1 zasluha, re ume-
lecky velmi dsp6sne uplatnil
techniku Tezanf skla. Brouse-
nj Sc rozs1rilo pc ceskych re
mich a odtud i do ciziny. A
tax tezkemu a hmotnemu pG-
vabu ceskeho skla, jehoz prI-
hlednost a povrchovy lesk by
ly move vyuzito, podleha dosud
vladnoucl sklo benatske.
Podrobne zaznamy O vyvo-
zu ceskych sklaTskych vyrob-
XII name jiz re XVIII. stolet1
iedn1m z Mich je den1k ceskeho
rezace (brusice) skla Jir1ho
Frantiska Kreylicha z Kane
nickeho Senova, ktery v letech
1682-1721 poznal ma tTiceti
cestach evropskou pevninu cd
Stockholm k CaTihradu, a cd
Moskvy az do Londyna, coz byl
ma tehdejsf dobu 1ctyhodny
cestovatelsky vykon.
Ceske sklo, ryte i malovane,
bylo take roku 1858 nakoupe-
no pro kralovsky dvdr v Lon
dyne. Ale nejvetsfch 1spechG
dosahuji vyrobky ceskych skla-
ri We Spanelsku, Portugalsku a
Holandsku; pronikly i hluboko
do Ruska a Bl1zkeho Orientu.
TAX jake je ceske sklo We W.
voji sklafstvf sverazne vyhra-
nenym zjevem, tax i spolecnos-
tt pro jeho prodej nemaj1 V de-
jinach svetoveho obchodu zad-
ne obdoby asi vzoru. V XVIII.
stoletf nalezame ceske obchod-
nj zastupce pc celem evrop-
sk6m pobrezf, v Amsterodamu,
Bremach, Petrohradu, Bilbau,
Lisabonu, Marseille, PaT1zi, Mi
lane, v Bruselu a mnoha jinych
mestech; dokonce i v Mexiku
a We Spojenych Statech severe
americkych. V Africe to byla
V ASH Smyrna a Bey-
rut. Cesky a slezsky kfistal a
pracne dvoustenne sklo nalez-
meme We vsech vy~znamneJs1ch
svetovych sb1rkach.
Take moderni sklafsky pru-
mysl ma v Ceskych zemfch prl-
podm1nky ke svemu roz-
voji v hojnosti nejddlezitejslch
surovin a v NEWS hodnotnych
pracovnich silach. Zuslechto-
vaci vyroba, tvor1cf vyznamnou
cast sklarske prace, ma pre-
vazne raZ prace domacke. Vr-
cholnf umelecka tvorba, fezba
We skle, prace indiviidualnl a
naleza znovu a znovu
V ceskych umelcfch ddstojne
starych mistrH. A ceSke