Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-04-01
SEKRETAR STATU
DEAN ACHESON.

Sekretar Statu Je preSlden-
tGv zastupce, uvadejici v
zivot zahranicnf politiku Spo-
|jenych Stat1. Dc teto role pTi-
MAST Dean Acheson bohate zku-
|senosti, nabyte sluzbou v de-
partmentu, jehoz Sc nynf stal
fhlavou.
Dean Acheson dostal Sc do
|statniho Department. prave
proto, re byl velmi dobfe ODE
znamen Sc zahranicnfm obcho-
dem a hospodaTstvim. Stale
Sc tax roku 1941, kdy byl jme-
novan asistentem sekretare
|statu Cordella HULA, ably Jim
pax zustal i "a Hullovych ma
IstupcG, sekretaf1 Stettiniuse a
Byrnese. Acheson vyjednaval
Itehdy reciprocitnf obchodni
smlouvy a nesl odpovednost "a
dohodu O pGjcce a pronajmu.
Is Davidem E. Lilienthalem wy
pracoval zpravu O mezinarod-
mi kontrole atomove energie,
zpravu, ktera Sc stala zakla-
dem vladniho kontroln1ho pro-
gramu, ktery Bernard M. Ba-
ruch predlozil v cervnu 1916
Komisi Spojenych narodG pro
atomovou energii. program
byl prijat vetsinou clenG komi-
Sc, jeho konecne proJednani
bylo vsak znemozneno posto-
jem Sovetskeho Ruska.)
Sekretar Byrnes povysiI A
chesona ma podsekretare statu,
a "a nepT1tomnosti sveho sefa
jednal pax Acheson velmi cas-
Ito jake hlava departmental.
Take "a sekretaTe Marshalla,
ktery 81 no taktez vyvolil "a
sveho podsekretafe, musel zhu-
sta zastavati sveho nadT1zene-
no. Pc Sesti mes1cich rozhodl
Sc vsak podati resignaci a We
novati sc soukrome advokatn1
praksi.
Pc vsechna leta v department
tn osvedcoval Sc Acheson jake
zkuseny vyjednavatel, kladou-
CT znacny dGraz ma hospodaT-
ske prostTedky, podminujfcf a
merickou zahranicn1 politiku.
Kdyz ma jare 1947 podporoval
We shode S Trumanovou dok-
trinou program pomoci Recku
a Turecku, zdGraznoval "a
doucnost reforem v Teckem
hospodafstvf ma zachranu pred
komunismem. Pomahal formu-
lovati Program evropske obro-
dy. 8. kvetna 1947 objevily
Sc v jeho clevelandske Teci jiz
prvn1 naznaky programu, Q
kterem sekretaT Marshall pro-
mluvil 5. cervna. V tehdejsi
Teci poukazoval Dean Acheson
ma vyhodnost americkeho i've
ru ma rehabilitaci evropskeho
hospodarstvi.
Vysoky, elegantne oSaceny,
kultivovany a neukvapeny no.
w sekretar statu je pravym ty-
penn diplomatic. Novinari shle-
ldavaj1 no vsak clovekem Wild
nym a pTistupnym. Acheson
lie zenat, a je otcem tri dospe-
llych detl.
Dean Acheson je syn episko-
palniho duchovnfho, ktery Sc
pozdeji stall biskupem connec-
ticutskym. Chodil nejprve do
soukrome skoly, pozdeji vstou-
pill ma universitu Yale a prava
vystudoval ma universite Har-
vardske. Nejakou dobu pc
skonceni studii provozoval SOU
kromou advokatn1 praksi, roku
1888 byl jmenovan podsekre-
|tarem pokladu. Uradu tohoto
Sc vsak velmi zahy VIDAL z ne.
souhlasu s jednou re smernic
tehdejsf administrace a vratil
sc ma sedm let do soukrome
prakse. Teprve pax vstoupil
opetne do veTejne sluzby, KITE
ra no pripravila ma pf1tomne
odpovedne mfsto.
Dean Acheson prinasi do
sveho noveho 1fadu poznatky,
z1skane nedavnym pdsoben1m
v komisi, jez studovala zpGsob,
iakym by bylo mono uciniti
vykonne oddelen1 vlady 1cin-
nejs1m - komisi, T1zene nek-|
dejsfm presidentem Hooverem.
Pan Acheson venoval Sc pTi
tom pfedevsim otazce NONE
reorganisace statnlho depart
mentu. Pr zavaden1 rdznych
zmen Dude miti Acheson zdat-
neho pomocnika osobe move
no podsekretare statu Jamese
E. Webba.
Pan Webb, ktery byl drive
rozpoctoveho oddelenl,