Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-11-18
Doporuceny adresdf t1aleho oznan1ovatele Telegram"
a "kde nakupOvati!'
CECHY BYLY
K~ONSERVATORf r o

CENA1 I
EVROPY.
o Cesfch Sc We svete rfkalo
|"co Czech, to muzikant''. Ale
O nasich vyznamnych hudebni-
cfch, ktem pIsobili v cizine, by
10 slyset malo, ponevadz "a do
by habsburske monarchie sc o
mich mluvilo jake o Rakusa-
mech. Mnozf nasi madam Tide,
kteri Sc nemohli donna uplatnit,
odchazeli do ciziny a tam Wy
nikli. Cestf umelci z 10. a 10.
|stolet1 davali prednost vyhnan-
lstv1 pred zivotem pod habsbur-
|skym panstv1m a byli vsude ne
ljen pOZorovateli, ale i uciteli.
Y dejin ceske hubby mono sc
doc1sti, re mnozi Cesi zaklada-
Ii slavu CHI hubby a re v kras-
mem svete melodif mela ceska
tvorivost vudcl roll.
Zacatkem Is. stoleti vznika-
ly v Cechach ma zamclch kape-
ly a divadla. z venkovskych
k1rG a z techto kapel vychaze-
Ii vynikaj1c1 hudebnfci, spojeni
kulturne S celym svetem. Tato
hudebnost neustale rostla a &C.
81 il nesli dale do sveta. Nebylo
dvorn1 kapely v Nemecku, Ra-
kousku, Uhersku a pOZd6ii v
Rusku, ably jeff jadro netvofili
cesti hudebnfci. casio O mich
nikdo nevedel. Byla to proste
cfsarska kapela. Ale vynika-
.jlcf anglicky hudebn1k, ktery
Cechy znal, prohlasil jiz v 18.
stoletf, re jsou konservatoTi E.
vropy.
Ceska hudba sc nerozvfjela
jenom doma, kde mela vynika-
j1c1 predstavitele v hudbe
chramove, = B. Cernohorske-
no, F. X. Brixiho, Sehlinga, F.
TGmu a j., - ale take "a hra-
nicemi vlasti, We vyhnanstvi. V
Berl1ne pusobil koncem 18. sto-
lett Frantisek Benda, Czech, O.
mylem povazovany "a cizince,
V Cote pracoval jake vynikaji-
CT hudebnik a skladatel JiTi
Benda, v Italii, proslavene svy-
mi operami, dobyval skvelych
1spechG Josef Myslivecek, v
Nemecku j. L. Dusk, v Parfzi
A. Reich. We Vidni pax bylo to-
lik ceskych skladatel1, re je
tezko rozeznavat, co bylo ciste
videnske. Byli tam j. Vanhal,
Vojtech J1rovec, V. Pichl, l..
Kozeluh, bratrf Vranicti a JIM.
Nekterf z Mich jsou predchGd-
ci a uciteli Beethovena, Mozar-
ia a Haydna.
TAX o Jirlm Bendovi, ktery
I'll ma kn1zeclm dvore v Cote,
Sc pravf, re byl nejblizsi pred
chGdce Beethonev1v, kteremu
svymi skladbami rail cestu a
jemuz byl ucitelem. Oba Ben
dove, a hlavne Myslivecek sc
svymi operami, NELL rozhodu-
jfc1 vliv ma Mozarta a pozdejsi
jeho tvorbu. Byla jiz vyslove-
ma otazka: "Kdo vi, jak W.
znamne mfsto by tito nasi Tide
zaujfmali, kdyby NELL donna
takovou podporu, jake NELL je-
itch Stastnejsi nasledovnici a
zaci We SVEN ~prostredi."
V Nemecku Sc dlouho chlu-
bill vynikajfcf hudebnf skolou
a zaroven hudebn1m smerem
v Mannheimu. Tuto slavnou
skladatelskou skolu vsak zalo-
zili diva ceSt1 hudebnici. Fran
tisek Xaver Richter z Holesova
ma Morave, ktery psal symfo-
ME a skladby hudebni, a Jan
Stamic, Kodak nemeckobrodsky
ktery rfdil mannheimsky or
chestr. Jake skladatel byl "a
kladatelem modernfho indivi-
dualniho stylu, ktery pax pre-
wal Haydny a Mozart. Vse-
chen pokrok v hudbe, ktery Sc
tehdy oznacoval jake vidensky
hudebn1 klasicismus a slavna
skola mannheimska, ma svn1.j
prapGvod v Cechach, byl vytvo-
rem Cechy a jimi take prenesen
do svetove tvorby hudebnf. O.
vsem dlouho sc to nevedelo a
dlouho Sc to nechtelo Cechnm
pTiznat. Teprve odborne deli
ny pozvolna smyvajf nanos CHI
chlouby z eeskych jmen a da-
vaj1 nasemu Inarodu, co nase
jest.
(