Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-08-05
Narodni pamatniky a historicka
mista.

~ wi ~ JA4AJ AL ASAAA~
mi je Amerika zemi pomerne
mladou. Americana vsak pres
to S hrdosti vzpominaji jeji mi
nulosti, a radi 81 il zopakovava-
il. Snad pTi tom ami nevedl, re
tax mohou ciniti ma mnoha mis-
tech diky sluzbe narodnich par
XII, ktera Sc postarala vedle ma
rodnich parkd i O zachovanl
146 narodnich pamatniku a his
torickych mist, jez hraly neja-
kou 1lohu v dejinach Spojenych
Statnd, nebo ktere mali vyznam
DO STRANGE geologicke nebo ar
cheologicke.
S temito poslednlmi setkava-
me Sc pTedevsim ma zapade a
Ijihozapade, kdezto mista, zaji-
Imava pc STRANGE historicke,
isou pocetnejsf ma vychode a ma
liihu, We statech, kde dochaZelo
k bitvam v revolucn1 a v obcan-
ske valce, kde vznikaly jedny z
prvnich osad belosskych a kde
vetsina vynikajicfch muzd6 lila
a um1rala.
Prvni narodn1 pamatnik byl
vytvoren ma mfste, vynikajfcim
geologickymi pozoruhodnostml
a scenickou krasou. Je jim Ger
Itova vez Devils Tower) We w
lchodnim Wyoming, 865 stop
vysoka vez sopecneho pGdvodu,
Itycicf sc jake obrovity ryhova-
ny sloup ma vrsku, zdvihajicim
Sc mad rekou Belle Fourche, a
viditelna We zvlnene rovine to-
hoto kraje ma velkou vzdale-
most. Devils Tower S 1874
akrG okolnich ridkych les6 a
pastvin bylo promeneno v ma
rodni pamatn1k roku 1906 "a
presidenta Theodore Roosevelt
tia.
Tato imposantnf sopecna Wy
vrelina je pamatkou geologicke
minulosti Noveho sveta, pamat-
kou, jejfz vek odhaduje Sc ma
nejakych padesat milionu let.
Pamatkou americke minulosti
po STRANGE kazdodennfho 1.-Two
ia prostych lid1 je narodne-his-
toricke mfsto v Pennsylvania,
Hopewell Village. Tato vesni-
Ice byla jednou z prvn1ch, polo
Ifeudalnich obci, jejiz obyvate-
lie venovali Sc produkci zeleza,
stavajfce Sc prdkopnfky dnes
tak nesmfrne ddleziteho prdmy-
i|slu zelezarskeho a ocelarskeho.
Mala skupina primitivnich prG-
myslovych podnikG a chat, tu-
Ilicf Sc v hornate krajine "a re-
kou Schuylkill, byla zachovana
,Itemer We SVEN puvodnlm stavu
Vidfme il takovou, jak vypada.
LA pc 113 let, kdy jej1 tavici pc.
Ice vydavaly re svych utrob re.
-llezo, takovou, jakou byla jeste
-roku 1888, kdy konecne ohei
| " iejich tav1c1ch pec1ch uhasl
Mnzeme 81 z nj uciniti jeste
. dnes dobrou predstavu O tom
Tide zili a pracovali v PRIV
: mich dnech americkeho rozvoje
Ma cru zdarma rozdelovant
p1dy upomlna mas Homestead
!. National Monument of Ameri
lea. Roku 1862 schvalil kon
gres zakon, poole nehoz mob
Sc kazdy clovek staff vlastn1
KEN 100 akrd vladni pGdy, jel
kdyz zaplatil maly poplatek
l I'll pax ma nj pc dobu peti let
Homestead National Monumen
4 ztotoznuje S S pddou, ktera by
7 la prvni "a techto podminek u
delena, a je nemym svedectvln
kuraze a prdbojnosti pTisteho
Valet i rodilych Americand
i kteff Sc tehdy vydavali do ne
obdelanych koncin zapadnicl
1 prerii, ably tam budovali sve do
movy = a novy narod.
;, Mezi narodnimi pamatniky
! historickymi misty a temi, je;
upomfnajf ma nejake valecnt
udalosti, uvad1me aspon tyto
: Abraham Lincoln National His
: toric Park v Kentucky (tradic
nj chata, v nfz Sc narodil Lin
coln) Badlands v JIM Dako
te (vyvfela pdda, skryvajic
mnozstvi zkamenelin predhis
torickych zvirrat) Mount Rush
more, taktez v JIM Dakote {:
obrovskymi, do skaly vytesany.
mi tvafemi ctyr americkycl
presidentG = Washingtona
Jeffersona, Lincolna a Theo.
dora Roosevelta) Gettysburg
v Pennsylvania (bojiste, ma nemz
doslo k obratu V prnbehu OBJ.
canske valky); Hyde Park Y
New Yorku (rodiste a domoy
Franklina Delano Roosevelta)
a snad nejlepe znamy pamat-
nh 70 vSech - SOcha SvOhOdy