Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-10-07
Koreny Ceske Technicke
KuIturv.
Prvnl vodarenska vez V Europe
byla v PraZe.

Oyld V 1rdZo.
Rozkosne prazske zakoutf ma
ma vltavskem bTehu u stareho
Kamenneho mostu S galerif ba-
roknlho socharstvf, odkud je
nejkrasnejsf pohled ma velebne-
no vladce mesta, prazsky brad,
pripomlna radostnou dobu &C.
ske zeme. Dobu vlady Otce
vlasti, nebot "a let Karla ",
jeho zasluhou, laskou k Praze
a vytf1benym vkusem stale Sc
kralovske sfdlo zeme, jejfz hra-
nice sahaly cd more k mort, nej-
krasnejs1m a nejbohatsfm mes
tenn v cele Europe. Tehdy Pra-
ha rostla a vzkvetala, smela
stavba chramu sv. Vita, prazska
universita, Kamenny most, cele
Move Mesto prazske. isou slav-
nou pamatkou ma krale. jenz
tolik miloval svou rodnou zemi.
Praha pfedstihla v te dob9 vse-
china velka evropska mesta, W.
stavny a rozlehly Londyn i pro-
slulou Paffz. V kralove ollie
pax pokracoval jeho syn, ume-
n1milovny Vaclav ".
Slavu a hrdy kid kralovske-
no s1dla vratil Praze teprve Jiri
z Podebrad a V te dobe, nekdy
v polovine XIV. stoleti, dostalo
Sc Praze zar1zenf, jfmz Sc tehdy
nemohlo pochlubit zadne mes
to v Europe. Byla tn postave-
ma prvn1 vodarenska vez ma E.
vropske pevnine. Nekdejsf de-
iepisci dokonce kladou dobu
jej1ho vzniku do roku 1880,
kdy panoval Karel ". Soudi
tax Poole zm1nky soucasneho
kronikare, re pr velkem poza-
ru V roce 1881 shoTela i nova
vodarna. Nemame vsak O tom
Zarucenych zprav, ale vine, re
"a CAST Karla ". mela uz Pra-
ha vodovod. Svedc1 o tom pra-
starry plan mesta. Bylo to Dire
vene potrubf, jfmz Sc pTivadela
voda z rybn1cku u kostela sv.
Stepana v Praze II. (tehdy tn
stavala osada Rybnjk( do kas-
ny ma dnesn1m Karlove name
st1 a do druhe, jez stavala ma
dnesn1m namest1 Vaclavskem,
pravdepodobne ma narozf Vo-
dickovy ulice.
Prvnf vodarna, Poole jej1hoz
vzoru budovali pax cestf stavi-
tele a Tomas Jaros, vynalezce
z. Brna, jenz prvn1 polovici
XVI. stoletf vynalezl cerpac1
stroj k nasavanf vody primo z
Teky, staveli vodarny v ostat-
mich evropskych mestech, stala
u Karlova mostu. Zaf1zen1 pr
WI prazske a evropske vodar-
ny sestavalo z "kladkostroje"
i cerpadla, postaveneho We
vezi rourne (vodn1) a re "sto-
XII" = medene panve, um1ste-
ne ma nejvyss1m miste we've. Cd
tud byla voda samospadem po-
hanena do dreveneho potrubi,
jez vedlo do kasen, u~m1stenych
ma volnych prostranstv1ch, ne
kdy primo do domG ito byla
vsak vysada nekolika zamoz-
nych mestanG.
Kasny, tehdy i pozdeji budo-
vane, byvaly vzacnym umelec-
kym dilem. Nejkrasnejs1 v &C.
chach byla dvanactiboka kas-
ma ma Starem meste z roku 1892
z cerveneho sliveneckeho MIRA
moru s dvanacti znamen1mi a
uprostTed sc sloupem a sochou
Neptune S delf1nem. Podnes Sc
zachovaly tyto sosky a 1lomky
mramoru; kasna byla roce
1852 rozbita, kamen vyvezen
"a m6sto a pozdeji pouzit do
zakladd stavby ma zizkove,
zbytky nalezeny pc prvnf sve-
|tove valce. Staromestska vo-
darna byla nekolikrat prestave-
ma i rozs1rena a vine, re v roce
'l1685 Zasobovala SO kaSen.
Presny zaznam name o dru-
he prazske vodarne, Novomest-
Iske, zvane sitkovska, POOLE sta
re mlynaTske rodiny, cd nfz me-
sto koupilo polovinu mlynG pro
vodarnu. Zachovala Sc smlou-
Iva O koupi, datovana rokem
1495. P1vodnf podoba we've Sc
nezachovala, nebot jiz "a sest
let po SVEN vzniku neopatrnosti
rournfka, jak Sc tehdy r1kalo
vodakdm, shofela. Dnesn1 vez,
eljez stojf u budovy spolku w
tvarnych umelcd Names, bllzko
Narodniho divadla, je dilem
Istavitele Karla Melnickeho z r,
-1588. sitkovska vez vsak ne
! stacila zasobovat cele horn1 me
sto a tax byla v roce 1906 pc.
Istavena vodarna Novomestska
IN kostela sv. Klimenta.