Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-05-20

latnayova. Soucasne byli zvo-
leni clenove dvou pracovnich
vyborG. We vyboru resolucnim
a organisacn1m byli Karel Bed
mar, John V. Dvorsky, Matej
PABLO, DR.. O. Hdlka a DR.. Rud.
.Sturm. We vyboru verifikac-
MIN a nominacnfm byli: D. Wis
novsky, pf. A. Peppelova, Jos.
Knedlhaus, Jan Kama a Fred
.Turek.
|PTedseda chr Prchal vyzyva
k spojene praci.
Pc techto formalitach sjez-
dovy pTedseda Valusek pred
stavil predsedu Csl. narodnf ra-
dy v Americe, X. M. Prchala,
ktery pronesl obsfrny progra-
movy projev, ktery byl prijat
delegaty S napetfm a velkymi
projevy souhlasu. Vyznam
newyorskeho sjezdu, Tekl pred
soda Prchal, presahuje hrani-
ce ~Spojenych Stat1. Je to pTi-
rozene, a proto mGzeme s mr.
dosti prohlasiti do celeho sveta
Ii do stare vlasti, re "nejmoc-
nejsf krajanska vetev ceskoslo-
venska, stoji "a zasadami, KITE
re vytkla Csl. narodni rada v
Americe, Sc zasadami v1tezici
pravdy, spravedlnosti a demo
kracie. My Americana csl. pn-
vodu Sc nikdy nesklonime pred
nasilfm a diktaturou, at pri-
chazf odkudkoliv. V tonic
smeru je mas sized americke-
no vychodu novym historickym
krokem."
Recnfk pax vylfcil zasady j.
miz sc Csl. narodn1 rada Tidi We
sve vnitfnf praci a poukazal
ma to, re chce sjednocovati &c.
chy a Slovaky demokratickehc
pfesvedcen1 bez ohledu ma je.
jich politicke nebo nabozenskt
pTesvedcenf. Jde nam prede.
vsim o "upevnen1" naseho ma.
rodn1ho zivota v Americe a pc
vzneseni i rozmachu kulturnlcI
snah, jakoz i prfpravu budou
chic obnoven1 a prohlouben
kulturnfch svazkn Sc starol
vlast1 az Ease Dude skutecnf
svobodna."
Bojujeme O svobodny svet
a mir.
Politicke udalosti samy roz
siTujf vyznam sjezdu a budou
CT prace ma americkem vycho
lie, ackoliv chr Oblastni CNF
isou organisacemi este americ
kymi bez jakehokoliv vztahl
nebo zavazku k ciz1m vladam
Dnesni svetovy vyvoj, dodal K
Prchal, zarazuje nase 1sili d.
spolecneho zapasu d%emokratic
kych narodG o svobodny sve
a o mir v tonic svete."
Recn1k pax mulvil o ohroze
nj demokracie, demokratickycl
svobod a zpGsobu zivota, a re
kl otevrene, re je ohrozuje So
vetsky svaZ a komunismus
Jeho politika jenom dokazuje
re rezimy zalozene ma myslen
&c diktatury, nemeni svou pod
statu ami docasnym spolecnyn
postupem S demokratickym
narody.
Mluve pax ma situaci v ko
munisty porobenem Ceskoslo
vensku, recn1k "a bouTliveh'
potlesku prohlasil: Byli ism,
pateTl dvou velkych zapas1 z;
svobodu csl. naroda a nemnze
me ami nyn1 necinne prihlizeti
jak je narod We stare vlasti 20
trocovan a jak .je nicena jeh
budoucnost. NemGzeme sc SIM
.riti, a take nesmirime S my
) slenkou, re v Ceskoslovenskr
lie zavadena tridni diktatura
bezpravnl stav, re je tam re
zim, ktery Sc pr1cf vsemu cite
nj naroda a jeho dejinne ira
dici, rezim vzesly z nasili a
podvodnych nesvobodnych VIC
Heb.
Povinnost bojovat "a svobodr
( CSR.
NaSe kritika komunistick
csl. diktatury a jej1ho Taden.
je pine opravnena. Jednak ma
me ma to pravo svym pGdvodem
jednak svou 1casti ma csl. osvo
bozeneckych hnutich, a jedna.
iii 120-letou americkou tradic
branit svobodymilovne narod
proti otrokarskym snaham.
= Spojene Staty konecne Sc pr
cinily o vzkriseni noveho cs.
, statu v roce 1913 i k jeho G
!, svobozen1 v roce 1916.
A predseda Prchal poukaza
Ina hanebnou komunisticko'
prODagandu. ktera snila q he