Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-02-04

VCIIohd NOpOIIlOIllO on
znarodnovani r1znych, al dc
1nora prosperuj1cfch podniku
tovaren, velkoobchodd, atd.
nepomohly ami RUNE pracovni
brigady, ami velke reel komu-
nistickych vGdcu, ami psanf u
sm6rneneho komunistickeho tt
sku.
Re stare vlasti prichazf zpra-
Wy, re lid jiz poclna projevova,
ii nespokojenost, re Sc lid do
zaduje plnen1 1norovych slibu.
Ones vystr1zliveli jiz i tt komu-
niste, kterf to myself dobre,
kteri v novy rezim veTili a cd
neho 81 slibovali zlepsenf zivot-
nj 1rovne. Ones tito ceskoslo-
venst1 komuniste vid1, re nal1t-
lima neco, co jest a Zustane ce-
skoslovenskemu narodu CHI.
Cesky a slovensky narod ne
zdolali ami Habsburkove a Ma
dafi, ceskoslovensky narod ne
znicili naciste, a neznic1 no ami
komunism.
Dosud vsak Sc vsem nasim
lidem neobjevila skutecnost v
pravem svetle, dosud nektef1
mysll, re to, co Sc dele Cesko-
slovensku, jest k dobru cesko-
slovenskeho lidu. NekteT1 z
mich snad budou vyseuvedena
slova povazovati Ia "m1chan1
Sc do politiky" redaktora $50
kola Americkeho". Niceho ne
jsme tax daleko jake toho. Ne
ver1me vSak, re lid We stare VIA
sti jest spokojen S nynejs1m sta
VEN vec1, az snad ma nejakych
pet procent naroda, z nichz
vetsina jest primo nebo nepf1-
mo We vladn1ch sluzbach n.y.
nejsiho rezimu, ale jsme dGka-
zy presvedceni o tom, re lid
donna je ma tom ted mnohem
hGfe, nezA byl pred neslavnym
1norovym pucem. Proto je O.
pravdu tezko k pochopen1, re
dnes jeste nekdo z ceske neb
slovenske krve, zijici v teto re
mi opravdove svobody, muze
souhlasiti S rezimem, nebo ten.
to oohajovati, jaky JIG rok te'
rorisuje ceskoslovensky lid We
stare vlasti. Znacny pocet ma
SIGH krajan1 n~avstivil lonske-
no roku Ceskoslovensko u pr1-
lezitosti XII. Vsesokolskeho Sic
tn. Mnozi jeli z este osobn1ch
d6vodn, nekteTi pod1vati Sc ne
Slet. Pc jejich navratu pouze
mizive procento techto navstev-
Mkt chvalilo pomery We stare
vlasti, pfevazna vetsina otev-
rene a primo %projevila napros-
tou nespokojenost S tim, CO V
CeskoslOvensku videla.
To neni "michani sc do poll.
tiky'', to jest cista skutecnost
Tvrd1valo Sc, re "Sokol Sc ne
ma michati do politiky" = 9
rozhodne Sc do politiky mfcha-
tt nebude, = ale "a komunis-
tickeho rezimu Sc politika dc
Sokola smela zatahovati? CO
zavinilo tax zvane "cistky' Y
Sokole We stare vlasti? Zavini.
la to skutecnost, re kdyz ne
ktery cinovn1k nebo cinovnice
v jednote, v zupe nebo i We w
konnem vyboru Ceskoslovenske
obce sokolske nemel nebo ne
mela legitimaci komunisticke
strany, byl nebo byla oznacens
"a "reakcionaTe" a nesokolsky'
mi organy re Sokola vyloucer
nebo vyloucena. Do konce 70.
ku 1913 bylo re sokolskych rae
vylouceno pres $4,000 sester q
bratTi. A die posledn1ch zpraV
toto vylucovanf v Sokole pc
kracuje.
Sokolstvo bylo vzdy patef
ceskoslovenskeho naroda, a tor
znstava i dnes. Ne vsichni Gle
move Sokola We stare vlasti mo
hou byti vylouceni. Jadro zd
stane i pres vsechno sikanova
nj a Dude pokracovati We sv(
dobre praci pro narod. Sokol
ska myslenka jest vita v ces
koslovenskem narode, jest v je
no srdci, v krvi, a odtamtud J
nedostane zadna lziva doktrl
ma marxismu nebo leninismu
ami lstivou uskocnost1, ami ma
slim a terorem. Zniciti Sokol
stvo - 0 cez sc pokouseli bru
-taln1mi zpGsoby naciste a :
cemz nyn1 pokracuj1 komunls
tie - to- Sc nepodaT1 nikomu.
Ceskoslovenska Amerika, kite
ra v minulosti jiz dvakrat "a
sahla tax 1cinne do boje o Q
svobozeni stare ~vlasti, niue by
: ii pravem hrda, re to bylo a
mericke Sokolstvo, ktere prvn