Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-09-16
Neco o knize csl. spisovatele
Koudelky, nazvane
"Pan ma Ceske rece".
(Tato kniha byla pred casem
vytisknuta v G. S. R.)

nOCO ulld, t. Je pSdnO v rO-
manovem stylu.
De zac1na v dubnu 1647,
kdy ma trojpalubnfku "Janet-
je" plavi Sc Petrus Stuyvesant
Sc svoji ovdovelou sestrou do
Noveho Amsterodamu, ably zde
jake tretf spravce fidil osud te-
to kolonie. Pr plavbe upozor-
nj kapitana neznamy muz, pee
liveho zevnejsku, re LODI odchy-
luje Sc cd sve drahy, take "a
stavaj1c1ho kursu lodi do N. A.
nedojedou.
Kapitan neveTi, prece Sc vsak
pozdeji da presvedciti onfm mu-
zem, kterym jest Augustin Her
man a "a pomocf dalsfho Cecha
= B. Filipa - jinak jiz Sc pr
Sfciho Felypsen = ktery ovla-
da tez sirocinu, opravi stozary
a lanovi korabu, take spravne
pTistanou v Novem Amsteroda-
mu.
Muzem v pozadi v Novem
Amsterodamu jest sekretar
Flate, ktery jest nepTitelem
Aug. HeTmana. Osocf jej u no
|veho spravce kolonie, avsak ka-
pitan mu zfska pTfzen kapitana
Stuyvesanta a kdyz tento zave-
de reformu We sprave, stava sc
Herman pTednim clenem rady
dewitt. Tim ovsem ziskava do
sti ~nepratel mezi mestanskymi
rodinami N. A.
Rozhodne sc vsak, re posta-
vi 81 novy dun, takovy, jakeho
doposud v N. A. nenl. Jeho pf1-
tel Flip uj1ma Sc teto prace a
tax zapocfna stavba noveho do
mu, ktery bud1 pozornost cele
kolonie. Ovsem Aug. Herman
nema dosti penez a pomaha mu
pri tom jeho podnikavost. Phi
iedne z %tajemnych sch1zek S
~Janettou dostane cd nj kvitek,
v kterem pozna indigo. Tim
uveden jest ma myslenku pusti-
tt Sc do %pestovanf indiga, ktere
iak shleda daTi Sc i tonic pod
neb1. Jeho plantaze pTinasi mt
vitane risky.
v te dobe u~zavfen jest spo-
lex osady S Yankeji pfi jedna-
nj Hartfordu, kde podari sc
Hefmanovi z1skati pratelske
smlouvy pro osadu, jejfz je W.
slancem.
Pc navratu- pres Will rodicG
bere 81 "a zenu Jannetu Var
leth a odvad1 il do sveho move
no domu.
Ovsem i jemu sc vse nedaTi.
Pfichazf zlom, kdyz obchodnf
LODI ma ktere mel podil, ola
Garce") jest pronasledovana
nehodami a jest nucen ohlasiti
1padek. Bro vSak vyrovnava
veskere sve povinnosti.
V tie dobe 1. zaTi 1862 naro-
dill Sc mu prvn1 syn.
Petr Stuyvesant, ktery poTad
|jeste vyuzfva jeho vedomosti a
sluzeb, vysila jej do Bostonu k
iednanf, cfmz chce potvrditi je-
no cesnost, O kterou v jeho L.
padku jeho nepratele usilovali.
Dalsf jeho cestou jest v roce
1859 ma podzim costa do St.
Mary, s1dla lorda Baltimore,
kde ma haiti hranice holland
ske kolonie. Pc rdznych 1tra-
pach pc ceste a pletichach pri
pf1jezdu, setkava sc sc svym
pr1telem setn1kem Hollings-
worthem, c1mz jest potvrzeno
iejich pfatelstvf, ktere trva al
do smrti. Tento pomaha mu pri
jeho snahach, ably mohl vse u
rovnati a dostati sc i k lordu
Baltimore, kan mu je pristup
zabranovan. Kdyz konecne DO
darf Sc Hermanovi Sc k lordu
Baltimore dostati, jest mu We
novana lordova pTfzen, protoze
lord v mem pozna bystreho mu-
re. Dohodnou Sc O zalozeni tax
Nv. Cecilova okresu mezi reka-
mi Susquehanna a Delaware
Herman nabldne lordovi, re mu
zhotovl mapu Marylandu. Lord
s povdekem Prime tuto nabid-
ku a nabfdne MT pozemky ma
Oppoquerminu, ktere Sc Her
manovi ia klfbi. Pozada pfi te-
to pr1lezitosti O naturalisacni
patent, ku kteremu byl dan pff-
Glib.
Pc tonic jednanf, ktere do.
pablo uspesne, odcesovava opet.
v poverenf N. Amsterodamu do
Virginie.
V roce 1860 dostava natura-
lisacni patent, ktery obsahuje
pravo bydlet, nabyvat statkn1,
prodavat, darovat i posledni
Will odkazati svoje statky a ma
1n4n1Z Tod - 10000 -z41- -