Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-06-17
"DAR SVOBODY."

P1N0 SdSEIU 1OO oO1 GIL
sovy il~lustrovany svazek, jehoz
lcelem Je seznamiti zahranicnl
ielnlky Sc socialnlmi, hospodaf
a duchovnfmi ciniteli, jez
naJl hlavni zasluhu ma vysoke
zlvotni 1rovni delnfka americ-
keno. Titul knlzky je "The
Gift of Freedom.
Y predmluve Sc pravf mezi
i toto: "Socialnf a hos
podarske p~ostaveni americkeho
delnika je Ia hranicemi Spoje-
StatG zdrojem znacneho
zmatku a zavadejfcfch infor-
macl. Pohadky O jeho bohat-
stvl soupef1 s propaganda,
znazornuJlc1 narod zotroce-
nych delnlkG, lopotfcich Sc pro
nenasytne pany." K vyvraceni
rdZnych podobnych tvrzenf u
vadl "Dar Svobody" prosta fax
ia, z nichz 81 NIUE zahranicnl
delnik uciniti vlastnf uzaver o
tom, jak Sc zije v zemi svobody
a demokracie. Knizka nevynasi
socialnl a hospodaTsky system
nepravdivymi 1daji, ba naopak
priznava vady, ma nez pri je-
no p%rovadenf narazfme a ktere
sice "brzdi, ale nezastavuji mas
pokrok, aniz meni mas smer."
V osmi kapitolach uvadf kni-
ha statistiku zamestnanosti:
d6vody, vedouci k vysoke zivot-
nj 1rovni americkeho delnfka:
mzdy We forme kupnf silly Ia
Jednu hodinu prace; rodinny
pfljem delnlka We form6 najem-
neho, potravin, satstva, zaba-
Wy, vzdelani. transportace, l6-
kafskeho oSetfeni; statistiku
zemedelskych delnfkd; socialni
zabezpeceni "a demokraticke-
no systemu; kratky prehled
delnickeho hnutf v Americe.
Poslednf kapitola je v6novana
obcanske svobode a zakladnim
tpravGm a odpovednostem jed
notlivce.
i Uvadime zde nekolik vynat-
XII z "Daru Svobody".
PrGmerny americky delnik
mIze dnes "a svou tydenn1
: mzdu koupiti asi dvakrate to-
: lik, kolik mohl koupiti pred tfi-
: clti Lefty, a pri tom pracuje as
pon O deset hodin meme.
Zde je nekolik typickych
!. pf1kladG, jak dlouho mus1 del
mix pracovati ma zivotnl me-
zbytnosti a luxusni predmety.
( ia zaklad uz1vame mezd z r.
1910. Libra masa = ctyficet
y minut; libra cukru = pet mi
nut; kvart mleka - devet mi
nut; tucet vajec - tTicet ety.
ry minuty; par muzskych bot
Eest hodin; prenosn6 radio =
d diva dny; elektricka lednicka
d i dvaadvacet dnG; novy auto
mobil - 14O dnG.
) Roku 1917 pripadal jeden
automobil (nepocitaje voZG
vladnfch) a jeden telefon ma
kazde ctyry obyvatele. KazdJ
lfIosmy clovek koupil toho rokU
radio, kombinaci radia S gra.
J. mofonem nebo televisnl pTlstrO.
dodatkem k tenn, ktere Zde jil
J. byly v uz1vani.
VI Pocet majiteln domk1, ktert
e sami obyvali, vzrostl V sedm
e letech (konc1cfch dubnen
a., 1910 re "A ma IS procent. \
2, knfzce Sc dodava, re ''mnoh,
k vydelecn6 zam6stnane osob,
vlastni sve domovy, ale v6tsin;
je jich v najmu."
l! We mestech S ~populacl na(
II $500 mely najemnf domy rok1
: 1947 tyto vymozenosti: vodo
D vod melo vice nezli "a procen
A. ia; koupacf vanu asi 70 pro
cent; elektfinu asi 81 procent
D. Pocet farem s elektrino1
D. vzrGsta poslednl dobou asi
Ii 1900, 600 roche; farem S tekou
ie c1 vodou asi o 10000 a S kou
! -pacf vanou asi o 100000 roche
r We spojitosti S delnickyr
u, hnutim cteme toto: "Ackoli a
u mericky delnfk projevil pomer
u ne maly zajem O revolucni flo
K sofie, osvedcil Sc pfece jak
e. neohrozeny bojovn1k "a zajm
st odborove organisace, "a delnic
u two jake celek a "a posilenl
u, rozs1Tenl demokratickeho pc
"a Kniha byla upravena do It's
< ku Uradem pro statistiku pra
N ce (oddelenim americkeho de
a. partmentu prace) ma zados
statnfho Department.. Vytisk