Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-11-25
AMERIKA Sc NEDALA
ZMASTI.
(Tiskova sluzba Ceskosloven-
ske narodnl rady v America

ske narodnl rady v Americe.)
VIVA Ceskoslovenske ma
rodn1 rady Americe k mani
festacnlm oslavam 20. rfjna,
ktera byla vydana lined, jak-
mile veslo We znamost, re praz-
sky parliament vyhlasil tento
pamatny den "a pouhy den pra-
covnf a ktera byla nalehave O.
petovana i ma posledn1m sjez-
du Narodn1 rady II. zaTi, ne
minula sc 1cinkem.
KraJanska Amerika nedala
81 wit vzpom1nku ma %. T1jen
1918, jenz il pripomfna nejen
vzkf1senl ceskoslovenske svo-
body, ale i mas vlastni podil ma
mem. A dala jasny vyraz sve-
mu smyslen1 a presvedcenf ne
obycejnou 1castf ma americkych
oslavach svatku ceskoslovenske
nezavislosti.
Je radostnou skutecnostf, re
letosnl oslavy %. ffjna predsti-
hly vsechny v posledn1ch le-
tech pofadane. Zasluhou pra-
covnikG Csl. narodnf rady v Il
stfedi i V oblastech, jakoz j
pfatel Rady svobodneho Ces-
koslovenska We Washingtone
byly to projevy velmi vyznam-
ne. V nekolika statech ucten
byl svatek ceskoslovenske ne
zavislosti p~roklamacemi guver-
ner1. (V Marylandu z1stal 20.
r1Jen statn1m = ano, jake pc
Mnichovu v jednom americkem
lstatG byl %. r1jen statnfm swat
KEN V dobe, kdy We state ces-
koslovenskem now uchvatitele
moci jej ostudn6 zrusili). Row
nez nekolik senator1 a kon-
gresnlk1 a generaln1 navladn4
Spoj. StatG vydali vyznamnt
projevy k tomuto dni. A kra.
ianske oslavy byly letos mno.
hem pocetnejs1 a poTadany by.
~ "a rekordn1 1casti naseho Ii
du. Byly poradany ceskoslo.
venskymi legionari z prvnf sve.
tove valky, slozkami Narodn
rady a organisacemi s nj spolu
pracujfcfmi. Byly konany
Chicago, New Yorku, Cleve
'andu, Baltimore, Newarku
Philadelphia, Perth Amboy, Bo
stonu, Binghamptonu, Miami
Masaryktownu a j. Vzpomne
%. rfjna krajansky rozhlas
Chicago, Cedar Rapids, Cleve
landu, Detroitu a j. UcinenJ
projevy k %. Tijnu ma univer
sitach Notre Dame a V stain
universite V Texasu. V New
Yorku a Chicago vzpomenutt
bylo %. Tfjna vice demokratic
kymi organisacemi.
Krone oslav %. Tijna v lie
tech 1888 a 1889 t j. v dobt
neizivejsf pameti Mnichova
nebyl snad tento den vzpom1
nan v Americe tax jak Sc stall
letos.
Nejvyznamenjsf manifestac'
kraJ anska konala Sc tentokra
re v New Yorku, kde z1castni
Il Sc il nevyznamn6js1 cinitel'
uTedn1, zastupci m6sta (rovne;
" Clevelandu) a hlava delega
ce Spojenych Stat1 u Spojenycl
narodG a Glen statnfho depart
mentu, kteTf pTipojili svdj hlai
k projevGm mluvcfch Csl. mar
rady a Rady Svobodneho Ces
koslovenska, projevili svojt
%sympatie novemu zapasu ces
koslovenskeho lidu "a obnovl
sve demokracie a svobody ;
stall Sc spolu svedky projevl
naseho zasadniho odporu k dix
tature, nas1 vernosti k demo
kracii a naseho odmftnut1 hru
beho nevdeku move prazskt
vlady vGci Spojenym Statdm
kterezto smysleni mas Ameri
can't ceskoslovenskeho pGvodl
tlumocil i p~residentu Spoj. Sta
til projevem Ceskoslovenskt
narodn1 rady.
Zajem americkych 1Tedn1cl
kruhd O letosnf oslavy %. rfjns
zaslouz1 81 pozornosti vsech u
primnych nasinc1. Nem1ze
nam byt jiste l~hostejno, jak A.
merika ma nasi skupinu narod'
nostnf pohl1zf. Jsme proto pc.
teseni, re nedala sc zmasti 6
ipnOrOva1a nevd9k kterehO sc