Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1949-09-16

VLIKO PROBLEMA
IR VEL Americas lietuviu spaudoje daznau pahe-
ciamas VLIKo klausmas Ne tick del jo atstovu cia
apslanlymo kick del jo vdujmo persltvarkymo, atsto-
vans grlzus atgal
VLIko vdaus problemu smulkmenose ir nelaba lnkusi
jas giintis Ja k rupi kad jo darbas sklandzai eu.
Bet If jos ausis neisvengiamai paseka nuomones,
urose pasgirsta itikos r karciu pastabu del
VLIKo veikimo. Tai kelia ir cia susirupinimo.
Viesoj nuomone ne tiE snbzda bet ir garsiai kalba
ape VLIKa, kad jane per daug isigalejusos poltniQ
grupiu varzytynes del takos del pozicu r prestizo.
Atliktieji VLIKo darbai aukstai vertinami, jais
'Vox popu1' nesako, kad vLIKas nereikalingas
ar kenksmingas. Visi priekasta, kure est j krei-
pam, yra tk uz nepadarytus dali ykus, kurie daugumo
nuonlone butu nesmku buve padaryti, jei VLIKo vi
duje nebutu tick daug nenaudingo uzsiemimo 'seimo
"vyriausybes" ir panasu roliu vaidinimu
'Vox popui" mano, kad reikia gi viena karta paga-
liau suprast jog pareigu pasiski1symo dabarti-
nuose VLIKo organuose visiskai nepareina busimos
laisvos Letuvos vyriausybes sudetls
Dabarnis VLIKo vdujins perstvarkymas yra tik pri-
staikymas prie apnkybiu susidariusiu del ddes-
mes emgracos IL del pasikeitusiu finansiniu gamybu
Todel butu saves apgaudinejimas manyt, kad cia
yra zygis, kls atidengia nauJas plaesnes galmybes
VLIKu veikti.
Persitvarkyti vert6 vekimo salygu krize. Jegu to-
il krize dar ddes il gall virs il paes VLIKo egzsta
Vino k1ize. tai rekstu, kad VLKas ateityje nebe-
galetu isples savo vekimo net r Xxi gsolino apsnio
Tad, vietoj nusraminus, kad pasiekta laikinai pa
ga pagalvoti ape toki persitvarkyma krs gaetu butt
pastovesnis ir gal but ne tick daug prikausomas
kartais CANA greit besikeiciancig saygq.
Tebeveikiancos Lieuvos dplomatnes atstovybes, at
rodo, turi tue tarpu pastovesnes veikimo salygas.
Lietuvos byos vedimas uzsenuose yra gallmas dau-
giausiai tk dipomatinemis il propagandinems prize
monemis Su visuomenes talka jos gall ta darba atlikt
Nera butnO reikalo, ypac dipomatinus zygius daryt
butinai salia ju Pagaliau, If gi sol VIIKo dploma
Mai zygiai daugumoje aveju turejo butt atlekam di-
pomatlnems atstoyybems tarpnlnkauJant. :.
Az nebutu laikas VLIKo veika glaudziau jungt
su diplomatiniu atstovybW veikla?
savaime iskyla for1nalines vadovybes kla1smas Pa
siuntinybes negali butt formaiai priklausomos
Visuomeninio pobJdzio kOmitetO, nOrs s ir vadinas
Vyriausas Lietuvos Islasvininmo Komitetas Jei jos
formallai prlkausyU nuo toxic komteto tai jos ture
tQ nuzengt teisinio pamato netekt ofcalaus
DrlpazinimO.
IS kitos puses, nemanoma bdtu vLIKui bendradar-
biau su keviena vekianca pasuntinybe atskirai Bet
almel pasluntnybes tu saVo kad If nepaprasto meto
bet formally centra
Sta apliEybe gal6tu butt isnaudota suradus tnkama
fona, vykdyt VLlKo IL Lietuvos dplomatniu istaigu
'personane unijai".
Nuns atrOdo ne es1ninis daykas yra ar ia "unija"
vyktu per Diplomatines Koegjos sefo, ar net per Ell
nancio prezdeno paregas ula bet svarbu, kad tokia
unija" gaetu lvykti.
Pamnejus prezidento titula, pasebeti kad mls
neaimes dlaugai = latvia il estai - tokas "unijas'
jau yra ivykde. Je visa nesbado tesiniu prezdento
ttulQ isplaukiancu is jQ paskuniu meu galiojanciu
konstucju, jos If vadinamos nedemokratiskoms
ar nepakankamai demolratskomis konstitucijomis.
latviu islaisvnimo komitetas vekia su tesniu Lat
vijos prezidento pavaduooju, klnis yra katalku
vyskupas
Estu islasvinimo taryba vekia su tokiu paciu pre-
zdento pavaduotoju, kuris yra socaldemokratas.
Negrdeti, kad latviai estai del to baimintusi ar
kuris nors is q prezidento ttulo peremeju nesudarys
gaimybes grizti Umanio Paetso rezmu
Tas klausimas jems visai neaktualus Bet lie sl1-
pranJa vlena svarbu dalyka - tesnu momentu reksme
kovoje uz savo klastu neprikausomybe il e stengasi
butt paslluose tais teisniais momentais prize prmos
pr0gOs pasinaudot
Jie supranta, kad dabar kovojama uz saw krastl