Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1949-08-26
TARP,r MANDAGUMo IR TIESoS
ATSILIEPDAMAS

ATSILIEPDAMAs pereitame DIRVOs numeryje,
"Naujakuriu" skyriuje ideta straipsn "Mano patty
rimai", vienas senas clevelandiets raso:
"Mums patinka dypukai tik tie, kuriems patinka
Amerika -. NUNS, kick senau atvykusems laimes
krasta Amerka ir zinantiems, kaip sunku ir brangu
buvo pakliuti sa sail 49,,
stiese pagalbos ranka tukstancams dypuku karo SUI
vargintu, tevynes netekusiu, atveze be atlyginimo
laisva krasta, be jokiq suvarzymY. MusQ supEratmu
dypuka turetu visa srdmi butt dekingi Amerikai vi
sada ir visur.
"Bet kaip tik priesngai. Yra dalis dypuku, kurie
is pirmu denu ina viska kritikuoti mokyt, vsokiu
trukumu ieskot Ameriko Vokietija grit -.
"Tiems kritikams reikia priminti, kad mes atsime-
name, kaip jus grazius laiskus rasete Prieteai
pagelbekte strukti is prakektos Vokietjos, atvyke
dirbsme bet koki darba, kad duonos turesime nieko
NUNS daugiau nereiks". Bet dabar mes girdim juos
dejuojant kad nusivye yra Amerika. Miestai suuze,
gatves nesvarios, darba sunkus zmones nekuturing,
ponais nesvadina ranku nebucuoja, smokingQ netur,
operQ neturi -.
"Klausant tokiu dejavmu kyla klausi1nas gal mes
JUGS aulsta kutra nuvezem Afrika, pas lauknius,
ne Americas turtinga r kuturinga krasta atsikve
"Bukim atviri: kaip greitai mus dypukai pan,irs
savo buvusias aukstas tarnybas tarnus-tarnaes r
prieis isvada, kad visai yra garbinga rankoms
pragyvenima pasdaryti tada If Amerika bus turtinga
ir maoni gyventi -.
Vyresnieji etuvisku knygu skaitytoai tur but, dar
atsimena viena okia knygele, isversta is anglu kali
bos II pavadinta "Viena diena be melo".
Toje knygeleje buvo aprasytas jaunas vyras, kuris
susldereJo su draugals kad per savate aiko neko
pameuos, kalbes viska taip kaip jis gavoa, kap jam
stiklQju atrodo.
Kas gi atstko? Ogi = per viena diena js tapo
smestas IS darbo is buto nustoo visu savo draugu r
net suzadetines Kodel? Tx todel kad veto iprastu
mandagiQ pagyrimQ, js pasake tkra savo nuomone
myli bet kad j nera visu graziausia is jo matytu
gnu kad jis, atvirai kabant pazista ir grazesniu.
Ia apysakaite puikai skeia aiksten zmoniu tustybe
pagyrimu ir patakavimQ troskima.
Mes ZnOme kad tie napVrimai dazniausiai eSti
zymia dalimi melas. Bet ta mela megstame todel
nenorime net vadnt jo negarbingu melo vardu, pris
klr1ame j prize mandagumo
Pagyrimus megsta tk atskir zmones bet r ju drau
gos, istsos tautos ir vastybes: r mazos r dideles
Daug keliavusieji pasteb kad kuo didesnis krastas
tue labiau tu pagyrimu rekaauja Mazuose krastuose
zmones ku5lai laukia kad W krasta kti pagirtQ, SUI
ne lauka, klausa taip sakant traukte trauia is uz
dainty tuos pagyrimus.
siais laikais niekur tap primygtinai neklausa
"Kap jums patinka Sis krastas?" kaip Amerkoj ir.
sovetineje Rusijoj Skirtumas tk toks kad Amerkoj
uz nepagyrima pyksta, sovietuose i Sibira tremia
Mandagumas yra kulturingumo das Nemandagaus
zmogaus neaikome visiskai kuturngu.
Mandagumas reikalauja, kad svecias suslaikytQ nuo
kritkavimo r pekimo to, kas jo vasntojo seimninko
namuose jam nepatinka, priesinga = kad jis pre
progos pasakytu ta ka js pastebi patinkama.
lis ne BeS sneg IF is asos M o
jau kritikuoti, daryti jam visokas pastabas.
Kan sitokio mandagumo stinga, tam sakome, stin-
ga issauklejimo kuturos.
Taciau tikrai geras issauklejmas, tkras kulturin-
gumas cia .paminetam mandaguno apsireiskimui irgi
state tam tkras rbas Nera aukstos kultlros zenkas
lei kas savo mandaguma paverca sadliezuvsku patai
kavimu, tai yra wien tk pagyrmai kurie perzenga vi
tiesOs ribas.
Kulturingas zmogus turi moketi mandagume is
lakyti salka If vengti asios netiesos. Tkrai kultu
ringas mandagumas daznai reikaauja nepasakyt Nsos
tiesos bet rekalaua r nemeuoti be atodairos Kultu
ringas zmogus r is kitty rekaauja tik kulturingo
mandagumo, bet pataikavimo
bet tie prekaStai Wis delto ir vienasask Js reika-