Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-09-30
Jak Marshalldv plan funguje.

Strucne, ale jasne vysvetlenf
Marshallova planu nalezame v
jednom z poslednfch c1sel leta-
ku TRANSATLANTIC, vyda-
vaneho 1radem, dohlfzejfcim
ma prevalent Marshallova pla-
nu, Administered pro hospodaf-
skou kooperaci. We clanku po-
lednava Sc O zpGsobu, jak Sc
iednotlive zeme deli O penfze
Marshallova planu, a O tom, jak
Sc projednavaji zadosti evrop-
skych obchodnfk1 O urcite zbo-
Ii.
Kazda zeme, podflejfc1 Sc ma
Marshallove planu, sestavf Sc
znam zaTfzen1 a materialu,
jichz poole sveho 1sudku potfe-
buje k provadeni rekonstrukcni
akce. Tento seznam preda k
prozkouman1 a revisi evropske-
mu vyboru pro T1zeni Marshal
Iowa planu. Je to vybor, V nemz
jsou z%astoupeny vsechny III
castnen6 zeme. Kdyz vybor
schvalf navrhovany obrodny
program, pfeda no 1stfedf Ad-
ministrace pro hospodarskou
spolupraci v Parfzi, ktere "a
dost opetne posoudi a posle Ike
konecnemu schvalenf do wash
ingtonskeho 1stTedi. We Wash
ingtone Sc pax definitivne roz-
hodne, kolik penez z Marshal
Iowa planu ia ktera zeme do
stane ma stroje a material, jichz
je treba k jej1mu hospodaTske-
mu ozdraven1.
Pc upozornen1, re penize z
Marshallova planu jsou dava-
ny vladam, nikoli jednotlivc1m,
p1se Sc v letaku TRANS
ATLANTIC o tom, jak jednot-
livi podnikatele mohou naku-
povati zbozi a suroviny We sho-
de s obrodnym programem.
Jake pTfklad uvadf sc vyrob-
ce elektrickych potTeb v Mia
nu, v Italii, ktery zada o med,
kterou must Italie dovazeti.
Zadna americka, ba ami belgic-
ka firma, neprodala by mu med
"a italske l1ry, jedine Ia anne
ricke dolary. Tento italsky w
robce pozada proto vladu, ably
mu koupila med prostTednic-
win Marshallova planu.
Kdyz italska vlada, evropsky
vybor Marshallova planu, pa
rfzske 1stfedf Administrace pro
hospodarskou spolupraci a ko-
necne Washington tuto zadost
schvalf, m1ze zm1neny tovarn1k
poslati svou objednavku ktere-
kohl americke firme, S n1z chce
navazati obchodnl spojen1. Ne
plat vsak "a objednanou med
americke firme, nybrz zaplat1
"a nj lirach vlastn1 Wade.
Italske liry, ktere milansky
obchodnfk zaplatil italske Via
de "a med, ocitnou Sc i Sc vsemi
ostatn1mi lirami, zaplacenymi
Italy "a zboz1 Marshallova pla-
nu, We zvlastnfm fondu, ktereho
ie mono uz1ti jedine v Italii, a
to v souhlase s dohodou, uza-
vrenou mezi italskou vladou a
Administered pro hospodafskou
spolupraci.
Pence z fondu uzfva sc pax
k uskutecnovan1 projekt1, z
nichz ma prospech italsky ma
rod, jake ma priklad Ike stabili-
saci meny a k prevalent vefej-
n6-uzitecnych pracf (bagrova-
nj rex, opravy valkou poskoze-
nych SLIME a zeleznic, vysuso-
vani mocal1 a podobne).
Tohoto pf1kladu, jak fungu-
lie Marshalldv plan v Italii, mo-
zno uzfti pro kazdou evropskou
zemi, ktere Sc dostava pomoci
We shode S tfmto planem. (Ne-
ktere zeme, jake ma pr1klad
svycarsko, nepotfebuj1 pomoci,
a proto O dolary z Marshallova
planu ami nezadajD.
Jelikoz tovarn1ci farmafi, e.
lektrarny a cetne jine podniky
V zemich Marshallova planu pc
trebujf nescetne vec1, a jelikoz
Marshallova planu je O.
mezena financn1mi prostredky,
-nejddlezitejsf otazkou je, KITE
re z techto vec1 je mono neJ-
spfse postradati. o teto otazce
Trozhoduje V kazde zd~castnene
: zemi bud ministerstvo rekon-
. strukce nebo jiny odpovedny
trad.
: Common Council for American
Unity.
-O-
VeIke petroleiove pole bylo