Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-03-18
Jak doslo k vypracovanf navr-
hovane ~Severo-Atlanticke
smlouvy.

Navrhovana Severoatlantic-
ka smlouva obranna represen-
tuje v vamerickych dejinacI
udalost znacneho vyznamu, ne.
bot Sc j mali Spojene Staty
Istati jiz v dobe m1ru spojenci
nekolika zem1 mimo zapadni
polokouli. Vzhledem k ddle-
zitosti tohoto navrhu depart
ment statu rad vidf, projevuje-
i verejnost O nj zajem a snazf-
Ii Sc lepe j porozumeti. S po-
vzbuzenfm verejnych debat ma
zreteli vydal department statu
zpravu, V n1z jsou shrnuty vse-
Ichny informace O oficialn1m
postoji k navrhovane smlouve
az do zapoceti pTitomne admi-
~nistrativy. Zprava byla vyda-
ma We forme letaku, nadepsa-
neho collective Security in
the North Atlantic Area.
Uvadlme zde v kratkosti
hlavn1 body zpravy:
Prvn1 naznak smlouvy spa
|tfujeme We Vandenburgove re-
Isoluci, prijate H.. cervna 1913
senatem "A hlasy ku 4. Gre
soluce byla havana Poole Sc
natora Arthura H. Vandenber-
ga, predsedy senatn1ho vyboru
pro zahranicni styky v 8Otem
kongresu.)
Tri body Vandenbergovy re-
s%oluce byly namfreny k podpo-
fenl Spojenych narodG, a bylo
by pTllis o~ptimisticke ocekava-
ii, re budou brzy uvedeny We
skutek. Jinak je tomu v pT1pa-
de dals1ch tTf bodG, ktere by
bylo mono uskutecniti nepro-
dlene = dohodou S kooperuj1-
c1mi narody evropskymi. Jde 0
navrh, ably Spojene Staty "po-
vznesly progresivn1 rozvoj ko-
lektivni bezpecnosti We shode S
naffzenimi Charity Spojenych
narodd (naT1zenfmi, dovoluj1-
cfmi regionalnf dohody "a u
celem podpofen1 m1ru a bez-
pecnosti) ably Sc pripojily k
takovym dohodam, iez by byly
zalozeny ma pine sebepomoci a
vzajemne pomoci a jez by O.
~vlivnovaly bezpecnost teto re
me; ably ucinily jiz predem jas
nym, re jakykoli ozbrojeny Il
tok kterekoli vybojne zeme ma
iiny narod mfrumilovny = u
tok, ktery by mel vliv ma bez-
pecnost Spojenych Stat1 = bu-
de odrazen Spojenymi Staty
We shode S provadenim zdede-
lnych pray sebeochrany."
Statnf department uvadel "a
pTiklad Brusselsky pakt "sebe-
pomoci a vzajemne pomoci'
re Z. brezna 1913. Signatafi
|tohoto paktu jsou Velka Brita-
ME, Francie, Belgie, Holland
sko a Lucemburk. Zastupc-
t6chto peti zem1 sesli Sc brzy
DO komunistickem puci Ces-
koslovensku, ably uvazovali c
tom, jake kroky by NELL pod
niknouti We prospech vlastni
bezpecnosti. Zavazky, ktere
imenem svVch Zeml DTiiali.
mali platnost az padesat let, q
jde v Mich O vojenskou a jinou
pomoc v pT1pade napadenf KITE
rehokoli clenskeho naroda. Je-
likoz vsak ~spojena sila vsech
peti signatarn1ch zemf nebyla
by v pT1tomnosti valnou pre-
kazkou v pripade agrese, je
treba il jeste uceliti pomocf ne
koho jineho = V tonic prlpa'
de Spojenych StatG.
Charta Spojenych narodu.
Vandenbergova resoluce a Bru.
selsky pakt jsou podkladem Wy.
iednavani mezi S~pojenymi Sta
ty, Kanadou a peti podpisatel.
Brusselskeho paktu - vyjed.
navanf, ktere zapocalo v loni g
ktere ma "a 1cel vypracova,
nj Severo-atlanticke obranne
smlouvy.
Proc je O navrhovane smlou.
We treba tax Zevrubn6 jednati
vysvetluje Sc v uzaveru zpra.
Wy. Poole Department. statu
lie treba pfedem odpovedeti ne
takove otazky, jake: Jak mo
hou Spojene Staty pomoci re
min zapadn1 Evropy pr budo'
vanf vojenskeho aparatu, kite
ry by byl pro ne ucinnou o
brannou zbran1, a jak Jim mo
hou soucasne pomahati k hos
podafske rehabilitaci? (Tat(
poslednf pomoc je Poole nazo
ri znalcd ddlezitejsf, a must 81
Iii proto dostati priority pre6
pomocf ma vyzbrojeni.) Jal
mohou Spojene Staty uskutec
niti zapocaty liz projekt pomo