Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1949-02-25
Tarp Nemuno ir RENO
Gyvenimo sukuro opysoka
g. 81 3i.nnefkA
&. Il DA>,seikA

centran IS mano pasikabejimu su skirpa su-
pratau, kad jis nebuvo pakankamai isigilines j
priezastis del kuriu sroves Wis dar negalejo su-
seit bendra darba. Kai kuroms srovems (pav.
socialdemokratams) skirpos kisimasis is viso
buvo nepriimtinas ir todel jo visos pastangos
liko be vaisu.
Bet tai, ko negalejo padaryti zmones, pada-
re lakas. laikas buvo toks, kad vokecu ga
| lybes kritimas verte visas sroves askiau pajus-
ii didesne atsakomybe prizes ateiti. Sis atsako-
mybes jausmas ir paskatino sroves jungtis, ME
ko nelaukiant Is naujo issiaiskinus r issikal-
bejus, buvo nustatyta, kad j viena bendra GEN.
ira ieis visos partijos, kurios 1926 metu seine
turejo savo atstovus, vsos naujai pasreiSkusos
sroves taipgi gales butt atstovaujamos. Tuo bu-
du isejo kad centras turejo butt sudarytas is
vienuolikos asmenu. Taciau rasta, kad toks as
menu skaicus butu per didelis. Tada nuo tel
ses dalyvauti centre atsisake Ukininku Partija
(kairiosios sroves saka) ir Ukininku Sajunga
(desiniosios sroves atzala).
Ir 1943 metals lapkrico 25 dena vakare
susirinko pirma karta posedziui vyriausio CEN
trinio organo atstova Susirinko devyni asme-
nys: keturi IS kataku sroves, trys is tautinin-
ku ir du is kairiQjQ. Susirinko Kaune, Parodos
gatvej numeryje, tautininkQ atstovo B. Gal
dzilno butte. Taip gime Vyrausias Lietuvos Is
laisvnmo Komitetas - VLlkas.
Pradzia buvo sunki. Bet palengva atstovai
"susigiedojo", susiprato ir eme vienodom AKIN
ziureti j Lietuvos reikalus. Sudarius VL1Ko
prezidiuma, kurio pirmininku buvo isrinktas So
cialdemokratu atstovas, vice pirmininkals =
tautininku r kataliku - pagaau buvo galut-
mai istota vienngo politinio darbo vezes.
Salygos darbui buvo sunkios Reikejo gal
voti ir veikti labai atsargiai. Vokieciai daresl
kas kart Wis nervingesni ir Wis budriau seke
kiekviena zngsni visu, kurie jiems galejo butt
nepalankus
Vyriausas Lietuvos Islaisvinimo Komitetas
prisistate krastui SUI tam tikru pareiskimu-de-
klaraciia. ia pagaminti buvo labai sunku mes
sroviu paziilros visa ellie klausimq paslrode
! skirtingos. Buvo sudaryta special komislJa,
kuriai vadovavo prof Tumenas. Daug kartq
rinkomes ir gincijomes ilgomis valandomis. IA
svdavome braukdavome ir vel rasydavome, If
Wis negaleiome prieiti veningo nuslstatymo'
Prof Tumenas NUNS skaitydavo istisas pasKal-
tas. kurios buvo tikrai nuobodzios.
Paqaliau 90 poros menesiQ NUNS pavyKo
susitarti del deklaracijos, kuri buvo paskelota
1914 metals vasario 16 diena. il skambe]o ST.
taip:
"Lietuviu Tauta sekdama islalsvlntl ,L4se LIE
tuva is okupacijos ir atstatytl Lletuvos 'clsS
bes suvereniniu organu velklma, sVetl:os Jeso' so
laikinai sutrukdyta, yra reikalinga venlngos po-
iitines vadovybes. Tam tikslul pohtlnes ne'u y.
win orupes kap politines minties relskeJos II
vykdytojos nutare sujungti visas savo Jegas ga
bendram darbui ir sudare Vyriausia Lletuvos Is
laisvnmo Komiteta = VLlK. :4
Vvriausias Lietuvos Isaisvinimo komlte-
tas. pradedamas savo darba, skelbla:
i. Lietuviu Tautos laisves ir Lietuvos val
stybes nepriklausomybe yra tautos gyvyoes II
los visokeriopos geroves butinoji salyga.
2. Suverenine Lietuvos valstybe nei del Ia
rvb1 Saiungos nei del dabartines Relcho okupa-
ciios nera isnykusi, tik suvereniniu valstybes
organu veikimas yra laikina sutrukdytas. l94O
metals birzelio Is d. TarybQ SaJungos okupacl-
Jos ir tos okupacijos prievartoje padarytq kltq
jegos ir klastos aktu pertrauktas Lietuvos val
stybes suvereniniu organu veikmas 1941 me-
tas birzelio % d. Tautos sukilimu lr Lalklno-
sios Vyriausybes veikimu buvo laikinai atsta-
tytas.
g. Lietuva is okupacijos islaisvinus ir toliau
veikia 1888 metu Letuvos konstitucija, kol j
teisetu keliu bus atitinkamai pakeista..
4. Respublikos vyriausybe, laikui ate!uss,
bus sudaryta Vyriausiame Lietuvos lslalsvlnl-
mo Komitete koaliciniu pagrindu politiniq gru-
piu susitarimu.
s. Demokratine Letuvos valstybes santvar
ka bus suderinta su placiQju Tautos sluogsnlQ
interesais ir bendromis pokario saygomis.
6. Respublikos prezidento ir Seimo rinkimq
istatymai bus reformuoti pagal sdemokratinius
rinkimq princpus.
T. Vyriausias Lietuvos Islaisvinimo Komi-
tetas, vadovaudamas Tautos kovoms ir darbams
Lietuvai islaisvinti, Lietuvos valstybes suvere-
niniu organu veikimui atstatyti, demokratinei
Lietuvos santvarkai atkurti ir krastui nuo boil
sevizmo ir kitty gyvenima ardanciu veiksniq ap-
ginti, vykdys kuo placiausiai visuomenes kon-
solidacija, lygins politiniq grupiq tarpusavio