Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-07-08
Dovolena " americkych
narodnich lesich.

Nase narOdn1 leSy, jez jsOu
pod spravou lesnf sluzby zeme-
delskeho Departmental Spoje-
StatG, Isl Sc cd narodnfch
parka a jinych historickych
mist a pamatnikd tim, re jejich
hlavnfm 1celem je ochrana ma
SIGH rozvodi a regulace pro-
dukce, prodeje a vyuzitf lesnfch
p~roduktG. Mezi tyto "produk-
ty" zapoc1tava sc i "rekreace a
inspirace'. Americana, kteff sc
liz z vlastni zkusenosti nepre-
svedcili. kolik radosti niue jim
poskytnouti %navsteva jednoho
z techto pTiblizne 100 zalesne-
nych 1zemf s jezery, potoky a
horami, nell by tax uciniti pri
nejblizsf prflezitosti. Jelikoz
narodnf lesy jsou We SO statech,
ma Alasce j v Porto Ricu, staci
k navsteve nejblizsiho z Mich
zcela dobfe dvoutydenni dovo-
lena.
Narodni lesy l1S1 Sc vzajem-
ne TAX, jake sam zemepis Spo-
ienych Statu. V Osceola Ma
tional Forest pozname tajuplne
mocaly S tmavymi cypfisi; Ho-
ly Cross National Forest v colo
radskych Skalistych horach, a
Willamette National Forest v
Oregonu uchvatf mas alpskymi
lucinami a vonnymi jehlicnaty-
mi lesy; Ottawa National Fo-
rest v Michiganu, Pisgah Ma
tional Forest Apalacskych no.
|rach Severnf Caroliny honosi Sc
mohutnymi stromy, stejne jake
|Sequoia National Forest v Cali
fornii, kde rostou ma svete jedi
necne lesy redwoodove S MAZE
statnimi obry, kteT1 pretrvali
nescetne generace.
Vstup do narodnich lesnich
reservaci je volny vsem, kdoz
tam prisli taborit, ma vylet, pla-
vat, jezdit pc kanoe nebo ma
koni, p%rovadeti turistiku, loviti
ryby nebo honiti EVER nebo jen
proste projfzdeti autem. Ia il
ne vyuziti lesd vybfra Sc popla-
tex. Regulovany prodej lesnfch
produktG a pronajem lucin ma
pastviny vynasi pokladnici Spo-
|jenych StatG ctyry az sest mi
lionG dolarG rocne, z cehoz asi
|jednu ctvrtinu dostavaji staty
a okresy, v nichz lesnl reserva-
ce lei. Taboraci a JIM nav
stevn1ci plat mfrny poplatek
jenom Ia zvlastn1 sluzby, jake
ma prfklad "a pouziti kabin u
koupalist nebo upotrebeni ma
rezaneho dT1vl ma ohn1cky.
Taboreni venku je jednlm z
n~ejpf1jemnejs1ch sportovn1ch
pozitk1, kterym niue clovek
ma dovolene v narodn1ch les1ch
holdovati. Navstevnik NIUE
rozb1ti svdj stan ma kteremkoli
pTedem upravenem miste, nebo
= touzf-li pc samote a jeste
uzslm splynuti S pTlrodou - ma
nekterem odlehlejsim miste les
nj reservace. Lide, kteTi ne
mali stanG a ostatn1ho taboro-
veho zar1zen1, mohou nalezti
pohodlne ubytovani "a mfrnou
cenu v nekterem z 841 soukro-
me vlastnenych podnikG primo
ma serevaci, (sazby a sluzby
techto podnikG jsou regulova-
ny lesni sluzbou), nebo v kabi-
mach, turistickych chatach, no
cleharnach a hotelich ma SOU
krone vlastnenem majetku ne
daleko r%eservacl.
Ma sedmdesat tis1c mil rex
a potokG a ma tisfce jezer skyta
v narodnich lesich dobrou pT1-
|lezitost k pestovan1 takovych
|sport1 jake je plovanf a veslo-
|van1. Skutecnou potechou ka-
noistG je Superior National Fo-
rest v Minnesota, kde nepretr-
zity retez jezer v pannenskem
pralese je ucinenym rajem mo-
dernfch badatelG. Dodatecnou
atrakcf je dobra prilezitost k
rybaTen1 a k lovu. Narodni les
nj reservace ma zapade a ma IT,
~chomoTskem severozapade jsou
aspon docasnym domovem Sc
dmdesati peti procent veskere
vysoke zv6Te teto oblasti - je-
len1, srncG, losG, medvedn -
a jejich vody jsou hojne zaso-
beny rybami. S vyjimkou men
SIGH 1sekG, urcenych "a utocis-
tie divoke zveTe, vztahuji sc ma
|rybareni a ma hony v narodnich
parcich tytez statnf zakony,
ktere platl v ostatnf cast toho
ktereho statu.
Odznak narodnich lesnich
Ireservaci - Silt sc smrkem -
lie uz sam sebou dobrym uka-
o-a4o1ox oao4yy. 0xxS4Sx1o<