Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-11-18
PRODUKTIVNf I L
STATt.
Americky narod.
IT

meme knlhy ThOmase X. Cars
kadona a Rudolfa Medley "U.
s, A.: Measure of a Nation.
Kniha je zjednodusenou for
mou vysledk1 obsahleho studio
provedeneho j. Fredericton
Dewhurstem a spolupracovnlky
a uverejneneho knize "Ame-
rica's Needs and Resources.
ODE dfla byla sepsana ma popud
neodvisleho vzdelavaciho L.
stavu pro vedecke vyzkumy
hospodarske, "Twentieth Cen
fury Fund".)
Lidske bytosti jsou hybnou
pakou americke minulosti, pr1-
tomnosti i budoucnosti. Ia po-
moci ne1navnych strojI, nastro-
il a mechanicke energie je vse-
chino zbozf produkovano a vse-
chny sluzby konany lidmi, kteri
Ease naopak tohoto zbozf a
techto sluzeb vyuzitkovavajf.
Nahlednouti do americke bu-
doucnosti znamena proto stu
dovati predevsfm americky ma.
rod odhadnouti, kolik obyvate.
Ii zde Dude, v jakych vekovych
skupinfch, kde budou pravde.
podobne zfti.
K velkemu vzrGstu Spojenych
StatG doslo teprve pc roce 1860.
V padesati letech cd roku 1850
do 1910 Sc populace zeme takf.
ka ztrojnasobila.
Cely tento wrist nebyl O.
vsem vysledkem americke plod.
nosti. Walden desftileti to-
hoto obdobf vdecila Amerika
"a jednu petinu az Ia jednu po-
lovinu sveho vzr6stu immigra.
/ ci. Pristehovalecky pr1liv do
sahl sveho vrcholu v letech tes-
ne pred prvn1 svetovou valkou
kdy Sc sem hrnulo al million
pristehovalc1 rocne.
Pc prvnf svetove valce pri.
stehovalectvl znacne pokleslo
a cd konce deprese, to jest pc
dobu trvanf druhe svetove val.
ky, takrka uplne zaniklo.
Stejnym casem poklesla i a.
mericka natalita, fakt to, jenz
je aspon z cast odcinen oh.
dobnym poklesem dmrtnosti
Ia deprese byl pokles novona-
rozenych patrnejsi nez-li v lie.
tech valecnych, kdy pocet SHAT
XII a porod6 pocal stoupati.
letech 1920 al 1880 vzrostla
populace O II milion1, ale v lie,
tech 1880 az 1910 uz jenom
ash O polovinu tohoto cisla. O.
cekava Sc vsak, re v letech 1910
az 1850 vzroste opetne o vice
nez-li II miilon1.
We svetle techto cisel mohou
|Spojene Staty ocekavati, re ro-
ku 1860 presahne jejich popu-
lace 155 milionG. Vetsina znal-
cG shoduje sc v nazoru, Re as
pom do konce pTftomneho sto-
lett Sc wrist populace neza-
stavf.
Soucasne S popuplaci zvysu-
lie Sc i prGmerny vek America
nj. Poole odhadu Dude zde
roku 1860 trinact procent lidi
We veku pres 60 let, coz je asi Q
tTi procenta vice nez-li roku
1910. Proporce lidf v produk-
tivnf vekove skupine, to jest
cd 20 do 60 let, Dude vsak pres
to pravdepodobne vyssi We diva
eaten stolet1, nez-li byla We sto-
'etf devatenactem. Rozhoduji-
elm cinitelem Dude pri tom O.
vsem cast populace We veku
nres As let. Pracovni klasifi,
kace a rozvrhy Dude proto ire
ba upraviti S ohledem ma tyto
starsf pracovnfky. Zdokonale-
ma zdravotnf a lekafska pece
dava krone toho dnesnim a.
merickym detem mnohem lepsi
vyhl1dku ma dlouhy vek, neil
lake Sc testify deti, narozene ma
sklonku stoleti.
Zvalstnf zmfnky zasluhuje
fakt, re ackoli populace Spoj.
lStatd neustale stoupa, americ-
Ike rodiny jsou stale mensf. Sc
stanoviska americke produkce
znamena to vice "jednotek spo-
~trebitelG". Ia jednotku pova-
|zuje Sc rodina dvou nebo vice
clenu, zijfcfch p~ohromade, ne
DO svobodny muz nebo zena, Ii
Iifcf osamocene. Gin vice jed
notek, tim lepsi prilezitost k
prodeji zakladnfch rodinnych
potfeb, jake jsou domy, loznf
pradlo a pokryvky, automobi-
ly, pfedmety pro domacnost a
pod. Pocfta Sc, re roku 1860
Dude pocet americkych obyva-
telG prinejmene o II procent
yvSS1. neZ-Ii hv1 rOku 1910 ale