Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-09-16
SOUSEDSKA

nlednOutl do vlaStnlch dVOru,
ably nalezite ocenilo tax zvany
"Yardville Plan. Je to plan
ma zkraslenf zivota We meste,
plan ma strhnutf vysokych Dire
venych plotd uvnitr mestskych
blokd, v~ycistenf dvord a jejich
pfemenenf zahrady nebo hri-
lste. Odstranenf vysokych lat
kovych plotG, (jez jsou obycej-
ne nahrazeny vkusnejsfmi plo-
Ity dratenymi), je vsak pouze
Icastl planu. Jeho konecnym
a skutecnym c1lem je strhnutf
plotd predsudkn - politickych,
Inabozenskych, rasovych-pTed-
sudkG, jez oddelujf sousedy, jez
nedovolujf demokracii, ably Sc
pine uplatnila v kazdodenn1m
sousedskem zivote.
Zmineny plan, propagovany
prednim zenskym casopisem
McCall's, jakoz i mistn1mi OBJ
canskymi a obchodnfmi organi-
sacemi, zrodil sc V loni We Fila
delfii. Prvnf pokusny biloxi me-
sta, vyvoleny mestskym planu-
jlcim vyborem, mel byti prikla-
dem, jak uciniti Filadelfii pf1-
lemnejs1m prostred1m pro oby-
vatele. Prvn1 biloxi pozGstaval
re dvord patnacti domd, stoji-
Iclch V mestske ctvrti, jez je cas-
tecne prdmyslova, castecne re-
5idencnf. Obyvatele t6chto do
mi byli r1zneho pdvodu a vi
bee Sc takrka neznali, jak uz to
We mestech byva. Jake ~vetsina
lid1, kter1 O svych sousedech
mnoho nevedf, tax ami oni ne
byli myslenkou "Planu Yard
vile" zprvu nadseni. Pfiklonili
se k nj teprve pc nekolika sch6z-
kach v cukraTskem kramku,
kdyz mezi mimi zavladl soused-
,sky Ouch. Pozdeji, kdyz jiz
druzne pracovali ma planech
zahrad a hr1st1, jez mely nahra-
dit jejich detem nebezpecnou
ulici, prisli k poznatku, re Glide
patr1 k sobe".
Myslenka "Yardville" rozs1-
rila Sc pc tonic prvnfm zdar-
mem pokusu do ctyryceti velko-
NEST a do skoro 400 obc1, jez j
shledaly hodnou nasledovan1.
Jeden zajimavy pr1klad jej1-
no proveden1 nalezame v Allan
tie, v Georgii, kde sc il ujalo city
ficet robin. Mattel kvetinaf-
skeho zavodu, m1stopresident
drevaTske spolecnosti, manager
semenafske firmy a reditel fir.
my ma vyrobu rolet nab1dli ne.
zistne sve suzby a darovali ma
terial. Obyvatele vytvofili w
roby poole schopnost1 jednotliv
CT = vyroby mal1fd, zedn1k6
tesar1, a pod. - a mestska ma
kladni auta odstranila smet1
odpadky.
Jeste snad zajfmavejsf Yard
vile vznika V Seattle, We Wash
ingtone. Byl jiz pojmenoval
"mezinarodnfm Yardville", ne
bot ieho obyvateli jsou Japon
CT. Cinane, Filipinci, cernosi
belosi. S akc1 ma jeho zrlzen
zapocalo Sc v breznu "a pomo
CT mestskych obchodnikG +;
obcanskych organisac1, vcetn'
jackson Street Community Coul
ell. Tato rada o~dhlasovala u
jskutecnen1 projektu We vlastn
ctvrti mesta.
S postupuj1c1 pracf vzrdstal'
il porozumenf a kooperace. Pro
'Ijevovalo Sc to v cinnosti social
niho vyboru zmfnene rady, je
ihoz clenove representa- rGzn'
Irasove a nabozenske skupin,
mesta. Projevovalo Sc to v Oh
jcanskych a obchodn1ch kruzlcl
aktivnf zajem o "Inter
national Yardville" byl vysled
KEN presvedcen1, re leps1 Il
votnf podm1nky znamenaj1
-lepsf Americany. Projevoval
Use to i v takovych drobnych pr
!hodach, jakou byl "Yardvill
} achievement Luncheon, uspc
radany ma oslavu skutecneh
: zahajenf prac1, a pri nemz buo
. histicky knee pronesl invokac
t Japonci postarali Sc o kvetine
.vou vyzdobu a Cfnan6 o hudet
nj doprovod. Pr obede, por
zenem "a m1rnou cenu, sesli
> obchodnfci, predaci vefejneh
zivota i zeny z domacnost1.
Mezinarodnf Yardville, 9
dosud nedohotoveny, dosai
aiiz sveho praveho 1celu, jim
ollie - podobne jake 1celem ka'
zdeho Yardville - "podporov'