Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-09-23
urOven " Ceskosloven-
sku znacns poklesla.

tan Science Monitor) - Mezi
cement We stredni Europe Ces-
skoslovensko je jedinou, v nfz
zivotni 1roven z~natelne upadla.
Pres kriklavou oficielnf pro-
pagandu, ktera tvrdf opak, den
nj pr1dely potravin S vyjfmkou
chleba postupne Sc zmensova-
ly a druhG potravin je meme.
SatG a obuvi je meme a isou
horst jakosti a mnohokrate
drazsi. Bytove pomery sc Thor
silly a ovsem re je tn meme svo-
body, ably bylo mono odsoudi-
tt ty, kdo jsou "a to odpovedni.
Toto rozhorceni tyka Sc vsech
vrstev obyvatelstva, pocitajfc v
to t. Nv. proletariat, ale priro-
zene komunisticke panstvo trpf
nejmene.
A pTece pred dvema Lefty. v
pozdn1m lete r. 1947, sest mesf-
GU pred komunistickym pucem,
Ceskoslovensko bylo ma dobre
ceste k hospodarske obrode
Potravin bylo skoro tolik Jake
pred valkou. Mnoho textilnfho
zbozf a obuvi bylo vzato Sc Sc.
znamu pridelG a bylo plno ma
znaku, re Sc prosperita vraci.
Ones lie VSeObecn6 vid6ti no.
ustale zhorsovanf.
I sousednf "lidove demokra-
Gle" = Polsko a Madarsko =
idou V pred. Ale Geskosloven.
sko, jez bylo daleko bohatsf. ne5
byly ony pred valkou, je nyni
zemi, V nfz naprosty nedosta-
TEX nen1 daleko.
Nesnaze, v kterych Sc tato
zeme ocitla, lie primo pripsati
ma 1cet jej1ch vladcG. V opaku
k Polsku a Madarsku, jez jsou
vyznacne zemedelskymi staty,
Ceskoslovensko je staten prd-
myslovym, zavlslclm surovina-
mi ma zapadnfch zemich - "a
viclcim tez ma tychz demokra-
tickych zemlch pokud sc tkne
trhd, ma nichz lie prodavati to-
vary, ably bylo mono obdrzeti
CHI menu k nakupu surovin.
Vzhledem k umyslne politi-
ce svych vladcG, prisluhujfcich
hlavne zbolsevisovanemu W.
chodu, m1sto ably Sc obratili k
liberalnimu zapadu. Ceskoslo-
vensko "a dnesnfch dn1 postup-
ne ztrac1 silu prodavati ma "a
padnich trzfch leda "a mike
ceny. Tu lie hledati pricinu,
re je nedostatek spetrebitelske-
no zbozl. Jeho vladci cini vse-
chino NONE, ably zvysili pro-
dukci, ale az posud Sc jim to
nedaTf.
A pfece zrusili petidennf pra-
covn1 den, ctyricetihodinovy ty-
den, sn1zily mzdy delnfknd, uci-
Mill z uniovych 1rednikuG ma
stoj k docfleni vetsf vykonnosti
a nikoli k bytf privileji pro del
Milky a odstranili "kapitalisty",
o nichz tvrdili, re udrzuji del
Milky v chudobe.
Jinymi slovy receno, S vyjim-
kou posledn1 vety, ucinili pravy
opak toho, co komuniste Y "a
padrich zem1ch nyni hail. ku
pr. komunisticka strana v An
gill We volebn1m programu, I'VE
feJnenem uprostfed srpna.
Pred valkou csl. prGmyslovy
delnfk byl nejvetsim jedlfkem
masa We stredn1 Europe. Mel ne
drahou a rozmanitou dietu. Je-
no mzdy S vyjimkou zamestna-
nj nejmene placenych, byly pri-
merene, ably mohl koupiti slus-
ne Saty, pro sebe a rodinu. Byl
tn dobfe vyvinuty system social.
niho pojistovanf, ktery mu IT,
moznoval pTeckati nezamestna-
most "a predvalecne deprese.
Ones, ackoli jeho mzdy jsou
vsechny nutne zivotni po-
rovnez velice stouply. Ne
.yti fakta, re 81 NIUE malo co
koupiti, ma konci tydne nezby-
10 by mu mnoho.
Je pravdou, re ma pfednost
jinymi cleny oboe - S W.
Iimkou komunistickeho pan
silva. Ale must Sc spokojiti s
davkou zakladnfch
ootravin, protoze komunisticka
znepratelila 81 rolnfky.
' cervenci, prave dobe, kdy
7etsf zasoby prichazfvajf ma
RI, pridely masa pro obycej-
1eho spotfebitele byly snfzeny
petinu Sc 3 a til ctvrtf libry
3 libry mesfcne. Jake cas-
;ecna nahrada prfdely vajec
'yly zvyseny re tri ma ctyri me
Novych brambor nebylo, az
IA kOnci Lotto Lo bow, xu