Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-11-25

HOkuQ Sc OSLdCIlICu kOVu Ly-
&c, mali zname zasoby medene
rudy vystaciti Poole odhadu ma
deset let az tTicet let. Take
medi je mono uzfvati znovu a
znovu, take "a deprese byly
skoro ctyry petiny veskere uzi-
te medi pretaveny z hotovych
jiz vyrobk1.. Produkce hlinlku
stoupla We Spoj. Statech "a
valky skoro pateronasobne.
Narodni zasoba hlin1kem bo-
hate rudy, bauxitu, je takrka
jiz vycerpana; ponekud ma
kladnejs1m procesem je vsak
mono vyrabeti blink i z pod
radnejsfch rud, nachazejfcfch
Sc We vsech castech zeme. Spoj.
Staty mali nedostacujfcf zdro-
je cinu, niklu, tungstenu, vana-
dia, manganu a jinych kovd,
uzivanych pfi vyrobe ocelo-
vych slitin, a je proto treba je
dovazeti.
Ia to americke zasoby hne-
deho uhlf slibujf vystaciti ma
tisfc let. Uhlf, prirodni plyn a
malta jsou hlavnfmi zdroji te-
pla a energie, ma nichz byla
strojova era vybudovana. Naf-
ia a plyn, dodavajfcf takrka
polovinu pohonne silly, nacha-
zeji sc We Spoj. Statech v O.
hromnem mnozstvi. Spoj. Sta
|ty jich take ohromne mnozstvi
upotrebovavaji. Zname zaso-
by nafty vystac1 pri dnesnfm
tempu zivota asi ma 80 let. V
budoucnosti Dude pravdepo-
dobne nutno vyrabeti jeff deri-
vaty z uhlf, pr1rodniho plynu a
bTidlice.
Americkou odpovednost1 je
vyuzitkovavati ohromneho pri-
rodnfho bohatstvf hospodarne
l. moudfe a bez mrhani. Je
mnoho zpIsobG, jak obejfti ne
ktere nedostatky.
Ma pT1klad nahradou "a bo-
hatou zeleznou rudu poslouz1
ruda menecenna. Jinych suro-
vim Dude mono 1celneji vyuzi-
ii modernejsimi procesy, jak
ltomu bylo ma pr1klad v pT1pa-
de pocfnovavanf kovu; nova
metoda umoznila Spoj. Statdm
snfziti spotrebu GNU pri vyro-
be plechovek ma konservy ma
polovinu drive potrebneho
mnozstv1.
Take nahrazky mohou hra-
Iii d~1lezitejs1 roll; plasticke
hmoty a drevo "a kovy, gasolfn
z uhli m1sto z nafty. Ma trhu
objevuji Sc stale move hmoty,
vyrobene z materialG davno u
zivanych - jake ma priklad
nylon z uhlf, re vzduchu a z
vody. Ma konec Dude to moder-
nj chemie, ktera Sc osvedcl ia
ko nejddlezitejsi "prirodnf bo-
hatstvf". Usvit noveho atomo-
veho veku Dude We zdrojich
s1ly a v produkci material1 INA
menati nepochybne zmeny tax
dalekosahle, re 81 je st6zi do
vedeme predstaviti.
Roku 1860 Dude odhadovana
cena americke prGmyslove pro-
dukce nerostne asi 13 miliard
dolar1, coz Dude representova-
ii ponekud mens1 CAST narod-
niho prfjmu neil roku 1910, a
ieste mensi neil roku 1929. Wy
uzitkovanf nekterych zdrojG
pfirodn1ho bohatstv1, jake ma
or. nerostnych pohonnych Ia
tick, nerostG, neobsahujfcich
kov, a vodni silly, Dude naopak
" pom6ru k narodnfmu pTfjmu
intensivnejS1. Behem let nau-
cf sc narod zuzitkovavati svych
pfirodnfch zdroj1 1celneji a
vypomahati 81 nahrazkami.
Budoucnost IDA sc vyzado-
vati splnenf tfi podminek. Phi
vyuzfvanf prirodnfch zdroi1
must Sc SpoJ. Staty pfedevslm
uchyliti k vedeckym vyzku-
m1m, jimiz by Sc vypracovaly
move nahradni hmoty, dosahlo
Sc 1celnejsiho zuzitkovanf exis-
tujicich surovin a nasty sc move
zpdsoby zuzitkovan1 .iakostne
podTadnejsfch material1. . Ia
druhe must Sc Amerika vyna-
snaziti O ~zlepsen1 obchodniho
styku mezi narody a spolehnou-
III sc ma vo'ny a plynuly import
surovin. jichz potrebuie. A "a
tretf mely by Spoi. Staty skou-
piti vitalne potrebne suroviny,
kterych samy neprodukujf, a
zasobiti Sc iimi pro prfpad ne
lake nepradvfdane tfsne.
Americke pr1rodnf bohatstvi
ie stale jeste ohromne. Vsech-
Inv okolnosti naSv6dcuii tOmu