Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1949-02-11
| .aisvoji valanda

katalikas gall ginti protestantu teises, kai jos
esti skriaudziamos.
Rlpinantis abiem tikybos organizacijos pu-
sem (viduja ir vrsuja) ir tue tikslu buriantis
draugen, reikia mokejimo islaikyti pusiausvyra
Reka saugoti, kad baznycia nenustotu sa-
vo teisiu viesame gyvenime, ir kad jon neisi-'
spraustq zemisku reikalu
To dvejopo pavojaus svengsime ant pla-
taus krikscioniskos doros pamato. Katalikybe
ne apsiaustas etuviskumui ir lietuviskumas ne
apsaustas katalikybe. Viena ir antra savoka
yra du atskiru dalyku.
Nors mes stovime ant krikscionybes pama-
to- taciau politikoje nestengiame ant jo sutp-
ii su visais savo reikalais del daugelio prezas-
ciQ Visu prma del to- kad katalikai ne vieno-
dai permato politika. Vieni yra konstitucines
monarchijos, kiti parlamentarizmo salininkai,
vieni sitaip kiti kitaip noretu visuomenes luomu
santykius suprasti, vieni ant plataus, kiti ant
siauresnio demokratinio pagrindo stow ir tt.
Lietuviq reikalai (ukis, prekyba, svietimas, mok-
slas) savo skaicium ir stengrumu pranesa skir-
tnga baznycios reikala, kurs yra tik viena dalis
is visq tautos reikalu.
Jei politikos organizacja, pabrezusi savo
programme krikscionybe, noretu duoti jai tiky-
binio (konfesinio) pobudzo, tai j eitu rungcio-
mis- SUI baznycia ir gal ne karta jai priestarautu.
Arba gaetu ir taip atsitkti: tokia politkos orga-
nizacja nustotu savaimes ir nejuciomis pakl-
tu artimon dvasines vyresnybes prieziuron Tuo-
met baznycios organizacija, subjektyviai vertin-
DANA politikos atstovo geruma katalikybes at
zvilgiu, pakeliui svarstytu ir kitus jo privalu-
mus; tuomet nuo jos labai daug prideretu ir at
stovo parinkmas Baznytines organizacijos ISL
kisimas rinkmuosin priestarautq demokratizmo
tt rinkimu klausima
Be to, konfesinio pobudzio partija neislik-
tu sveika Lietuvoje. Kad ir religinga miisu vi
suomene, il nemegtu is virsaus iai teikamo at
stovo.
Konfesines partijos pobuds butu tiesus til
tas klerikalizma, kurio lig siol dar nebuvo lie
tuviuose ir kurio reiktu vengti mes jis susilp-
nintq musq tauta.
Taciau intimus religijos gyvenimas prasi-
deda tik paciame baznycios bendravime Cia
pasireiska visiska jos atstovu teise ir prieder-
me ziureti, gas geras ir kas prastas baznycios
narys. Us 1912 m. WHITES 143 nr)
o Baznycioje sutilpsta aristokratas su demo-
kratu, obingas zmogus SUI vargdieniu ir IT, Bet
kada ton dvasios sritin isipainioja ir koks ze-
mskas reikalelis, js sudrumscia rimtes SAN
tarve ir toje sventoje vietoje: etuvis nebesu-
tilpsta vienoje baznycioje SUI lenku cekas SUI vo-
keciu Ir cia matome "drasiai Reliant katali-
kystes veiava" ir venoje r antroje puseje gi-
PANTS ia veliava prisidengus, kaip kokiu skydu
ginantis katalika nuo kataliko. Ispanu katali-
zu vyskupai laimino ispanus, kad iveiktu Ame-
'ikos kariuomene, amerikieciu katalku yysku-
PAL laimino savuosius, kad iveiktu ispanus Vo-
kietijos kataliku partijos ir ju spauda gindama
1okieciu nteresus, smerkia prancuzus r kreite-
ia uzpulti juos. Ia pat daro ir prancuzu kata-
ikai vokieciu adresu
Ir jei istiktu karas tarp tu abieju tautu,
al vienoje puseje butq katakai pranclzai SUI
avo nekatalikais kompatriotais, antroje = ka-
alikai vokieciai SUI savo nekataikais tautieciais.
vadinasi, jei kiltu pavojus tevyne katalikui
outu artimesnis savo tautos zmogus, kad ir pro-
estantas ar liberalas, nekaip svetimtautis ka-
alikas.
Taigi ir ekonomijos srityje: katalikas dar-
,ininkas streikuoja prizes katalika darbdavi,
lors regijos ir su ia risamos kultlros dirvoje
lie eina is vieno prizes pirmeivi darbininka ir
'rmeivi darbdavi.
Nereikia versti ekonomijos ir kutJros is
aigu katalikybes pirmeivybes propagandos
rganizacija. Kaip tik butu kuo nesveikiausia
otoElr Elryyho ir oil -