Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-05-06
DUVODY PRO
SEVEROATLANTICKOU


49, A4AO<A A6Axv -
SMLOUVU.
President Truman zahrnul
do sveho inauguracn1ho proslo-
WI resumuj1c1 1vahu O tom, ce-
mu Sc Spojene Staty pTiucily
re dvou poslednfch valek. Pre-
sident pri te pr1lezitosti pra-
vii, re ucinfme-li predem do
statecne jasnym, re jakykoli
ozbrojeny 1tok ,ohrozujfcf ma
81 narodn1 bezpecnost, Dude
odrazen presilou, nikdy k tako-
vemu 1toku tTeba ami nedojde.
Senator Vandenberg, uzna-
vany vGdce republikanske stra-
ny ma poll zahranicn1 politiky,
podskrtl lekci, nabytou sveto-
wynn valkami, jeste dGrazneji,
kdyz 20. brezna oznacil Seve-
roatlantickou smlouvu "a "nej-
Idulezitejs1 krok v americke
zahranicni politice cd promul-
gace Monroevy doktriny". Po-
die Jeho mlnen1 nebyl by ne
mecky c1sar popustil uzdu L.
|tocnosti, kdyby byl tusil, re Sc
tim vysavuje nebezpecf sraz-
ky Sc Spojenymi Staty a Sc spo-
jenci, a take Hitler by nebyl
zacal valku S vedomim, re Sc
proti nemu postavi i Spojene
|Staty a v jeden svorny six SEM
knut1 spojenci.
Tyto dGvody, mluv1vi We pro-
speech smlouvy, byly uvadeny
Ii mnoha jinymi prfvrzenci
smlouvy, jejichz nazory O teto
veci mGzeme shrnouti takto:
Owe svetove valky tykaly Sc
S pocatku pouze nekolika seve-
roatlantickych narodd, ma ko-
nee vsak vzdy ~zachvatily ma
rody tyto vsechny. Kdyby sc
byly dotycn6 narody postavi-
ly v letech 1914 a 1889 svorn6
"a mir, tax, jak Sc vzdy tfi ro-
ky pc vypuknutf valky seTadi-
|ly svorne "a jejf vyhranf, byly
by tim pravdepodobne pTede-
Sly ozbrojenym 1tok1m Nemec
ka V obou pTlpadech. Lidstvo
mohlo 81 usetfiti nesm1rne utr-
pen1, dnesn1 svet mohl byt lep-
Sim svetem. Toto je lekce,
kterou nesmime pustiti Sc IRE
|tele zvlaste ne dnes, kdy nova
valka by znamenala naproste
znicen1 civilisace.
Statnici severoatlantickych
narodG neprehledli d1sledkG
|teto lekce, kdyz pred ctyrmi le-
lty rozhodovali O zadoucnosti
utvofenf Spojenych narodd.
Vsichni Tide dobre vile tehdy
doufali, re Spojene narody u
ItvoTf spojenou frontu mirumi-
Ilovnych narod1, stoj1c1ch svor-
ne "a ochranu m1ru a hotovych
pfedejiti move valce vsemi svy-
mi prostfedky. Skutecnou O.
branou m1ru byla poverena
|Rada bezpecnosti, jez byla
Chartou zplnomocnena chrani-
til mezinarodni bezpecnost S
pomoc1 takoveho aparatu, ia
ko je vybor vojenskeho stabu
a narodn1 kontingenty.
Nad6je, tax slibne Sc roZv1-
Iiej1cl v Dumbarton Oaks s v
San Francisco, utrpely vsak
znacnou pohromu udalostmi
posledn1ch let. V posledn1ch
|tTech letech ztroskotavaly vse-
|chny pokusy Bezpecnostni ra-
dy O zf1zenf narodnich kontin-
gent1, schvalovanych Chartou
ba i pokusy O urovnani drob-
nych neshod, ma 1skalf veta.
Jaky 1cinny zakrok mohla by
dnes podniknouti Rada bez-
pecnosti, fekneme v pTfpade u
Itoku ma Norsko nebo Dansko?
V jasnem svetle skutecnosti
nen1 "a stavaj1c1 situace ne
|snadno odpovedeti ma tokovou-
Ito otaZku.
| kdyz vsak pr1tomna situa-
ce ochromuje Radu bezpec-
nosti, neznamena to jeste, re
must oshromovati i veskero u
sill ma zachovanf mlru Sc stra-
ny clenskych narodG. Charta
lie prizpdsobitelna rGznym O.
kolnostem. Je v nj postarano
o regionaln1 1pravu v ramci
lSpojenych narod1. Jejf 81.
lclanek umoznuje individualn1
Ii kolektivn1 sebeobranu prot
ozbrojenemu 1toku do te do
by. nez-li Rada beZpecnOSti