Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-08-19
Navrh ma zavedeni prFisnsjsich
Deportacnich ZakonIG.

Deportacnich ZakonI.
Osnova ma zpT1snenf pf1tom-
nych deportacnfch zakon6, pre-
dlozena v lednu kongresnikem
Hobbsem z Alabamy, byla ne-
davno projednavana v jednom
z uzs1ch vybor1 domu represen-
tantG, kde vedle stoupenc1 ma
sla i mnoho odp6rcu. V pred
loze Sc navrhuje, ably vrchnf fe-
deraln1 navladnl dostal moe de-
portovati cizince, ma jehoz jme-
no bylo deportacnf narizen1 Wy
staveno, do kterekoli zeme, KITE
ra je no ochotna pTipustiti, ne
BIO ably mohl zadrzeti jiste de-
portovane cizince, jejichz de-
PORTAGE je neproveditelna.
NejdGlezitejs1 naT1zenf pred
lohy, ktera byla predana k pro-
jednanf justicnfmu vyboru do
mu representant1, jsou tato:
1. Fem, do niz mIze byti CT
zinec deportovan. Poole stava-
jicfch zakonn smf byti deporto-
vatelny cizinec deportovan pou-
re do tie zeme, re ktere sem
pfijel, nebo do zeme, jej1mz je
obcanem nebo v niz mel posled-
nj trvale ~bydliste. V pTedloze
radf Sc Ike announcement vrch-
n1ho federalnlho navladn1ho k
deportaci cizince do kterekoli
zem6, ktera by byla ochotna no
pripustiti.
2. Dozor. Cizinec, ma jehoz
imeno byl jiz pred vice neil
sesti mes1ci vystaven deportac-
nj zatykac, byl by dan pod zvla-
stn1 dozor; pTedn6 by Sc musel
pravidelne hlasiti pristehova-
lecke a naturalisacnf sluzbe;
musel by pod pffsahou vysvet-
'iti sve pomery, zvyky, styky a
cinnosti; musel by Sc podvoliti
rozumove od1vodnenym restrik
elm, uvalenym ma jeho chovanl
"a cinnost komisafem pfisteho-
valectv1 a naturalisace.
3. Vazba. Vrchn1mu fede-
ralnimu navladnlmu dostalo by
Sc moci zadrzeti az do deporta-
ce cizince, ktery podleha depor-
ltaci jakozto podvratn1k, zloci-
nee nebo clov6k fysicky nebo
dusevne vadny, jakoz i cizinec,
podlehajicl deportaci z ktereho-
kohl d1vodu, ktery pTijel do Spo-
njeych StatG v poslednich de-
s1ti letech.
Vrchnf federalni navladnl
Clark radf k prijeti predlohy,
ktera Poole jeho mlnenl umoz-
Mia by justicnimu department
tn lepe chraniti bezpecnost a
zajmy Spoj. Stat1 proti nebez-
pecnym cizincIm. Poole jeho
SLOW bylo We Spoj. Statech Wy
dano do Is. dubna 1919 celkem
1928 deportacn1ch zatykacu.
w nichz soudni department ne
mohl mic podniknouti. z cizin-
ca, ma jejichz jmena byly tyto
zatykace vydany, bylo 2,147
p~rfslusnfk1 zemf "a zeleznou
oponou, a z tech 1,18O bylo Ru-
sd. Re 3,278 deportacnich ma
rfzenf bylo jich 1928 vydano
ma jmena cizinc1, kter1 NELL by
til deportovanf jake zlocinci ne
DO Tide amoraln1, a 112 bylo wy
dano We shode Sc zakonem G
podvratnem zivlu.
Mnohe organisace proJevlly
obavy We spojitosti S nekteryml
body navrhovaneho zakona.
Mezi mimi byl i Common Coun,
Gil for American Unity, jehoz
vykonny feditel, Read Lewis, O.
brazil sc k pfedsedovi justicnl,
no vyboru domu representantO
.lCellerovi S temito namitkaml:
FAC Common Council schva-
luje navrh, ably vrchnl federal
nj navladnl byl splnomocne1
vymahati deportaci a vykona'
vati dozor mad cizinci, ktef1 Sc
vystavili deportaci ciny, ohro
zujfcfmi b~ezpecnost teto zeme
a jejfch ~obyvatel1, pfece Je1
mysli, re navrhovany zakrok by
zasahoval pf1lis daleko. Pray'
narfditi zadrzeni deportovatel
'neho cizince, melo by Sc tykat
Lemon tech cizincG, kterl poole
hajf deportaci jake zlocinci, Ii
.de, kteTi Sc provinili prot zako
{ nnm O narkotickych prostred
/. cfch, Tide amoralnl a podvrat
Uni NeveTime, re je treb'
omezovati osobn1 svobodu cizln
,ec ktery nepatri do zadne
podvratnych nebo socialne ne
zadoucfch tTfd, nebot by to by
7 lo v rozporu S americkou ira