Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-09-02
Jak Evropane pohlizeji ma
Spojene Staty.
Kniznf posudek z p6ra
Stephena Pearce:

w NAA6 80
United States" - potvrzuje O.
pravnenost pozadavku, ably A
merika vyhledavala 1cinnejsl
zpusoby, jak seznamovati "a
hranicl s pomery We Spojenych
Kniha, uveTejnena or
ganisaci Common Council for
American Unity, je vysledkem
prehledu, porfzeneho touto or
ganisacf pod rfzenfm Henry Lee
Munsona = prehledu, zaloze-
nebo ma obSfrnem dotazniku
ma nejz odpovedelo 1,702 kva-
lifikovanych pozorovatelG We
feJneho mineni V zahranicf, ja-
koz i ma soukromych a vladnfch
zpravach a ma vynatcfch z It's
teneho materialu. Ma pfehle-
du bralo 1cast i nekolik redak-
torG novin, vydavanych We Spo-
jenych Statech V CHI reci.
Prednim poznatkem, k ne
muz Sc doslo, bylo, re svobod-
ne evropske zeme vzhlfzejf 81
&c k Americe jake k zemi, jez
ma vesti prikladem, re vsak vel
mi caste propadaji pochybnos-
tenn o tom, je-li Amerika vskut-
ku schopna toto v1dci m1sto "a
uJati. Hlavn1m zdrojem tech
to pochybnostf je presvedcen1,
Isdllene vice neil tretinou oby-
vatel1 zem1 Marshallova planu,
re zahranicnf politika Spoje-
nych Stat6 je "pTilis kolfsava"
Druhym dGvodemk pochybnos-
tenn, JIM podleha dobra polo
vina populace, je domnenka, re
lSpojene Staty jsou "pTilis ma
terialisticke". A tTetfm dGvo,
dem je presvedcenf, re americ.
Ike narodnf smernice jsou urco-
vany a podrizovany zajm1n
"big business. TAX aspon sou.
d1 jedna tTetina EvropanG uni
nenych zemf. Kniha uvadi je.
ste dalsi, pro Ameriku nepf1zni
We nazory Evropan1. Mezi hlav.
mimi .ie ma pf1klad tvrzeni, ze
Americana nejsou naroden
kulturn6 dosti vyspelym (tomr
verf tri Tide z desfti) re Anne.
ricane pronasledujf cernochy
(nazor ctyr lidf z petit re Sc
Spojene Staty chystajl ma val
ku prot Rusku (cemuz veTi sko
70 petina populace). Toto pc
sledn1 presvedcenf je ovsen
znacne prekonavano skoro vse
obecnym nazorem zapadn1 f.
vropy, re Rusko ma V 1myslr
opanovati celou Evropu.
Prevazna vetsina zapadoevro
pant soud1, re znacna cast ne
pr1zniveho nazfranf ma Spoje
ne Staty je zavinovana americ
kymi filmy, ktere vedou Evro
pany k commence, re Ameriks
lie zemf "gangsterG, fotogenic
kych krasotinek, cowboyG {
mrakodrapG."
Ac kniha odhaluje mnoho ne
pekneho mfnenf o SpojenycI
Statech, pTece jen ma konec do
kaZuje, re vetsina Evropant
ma O mas celkove mfnenf dost
dobre. TAX ma pTfklad Evro
pane v6rf, re americke Zpravo
dajstvf je spolehliv6jsi nezli ru
ska propaganda; re americkS
politika je vysledkem prani vet
siny, projeveneho svobodnym
volbami; re americke zakladn
pohnutky jsou dobre; re Spoj
lStaty chranf svobodu jednotliv,
ce. Stanovisko Evropan1 !
Marshallovu planu je poodle
knihy takove, zeplan "zda 81
byti podstate ocenovan."
New York Times. ktere u
pozornily ma knihu V jednon
re svych GvodnfkG, konstatova
ly, re mfnenf, vyiadrene V kniZt
Common Council, shoduje sc
nalezy ostatnfch pozOrovateli
a journalistic. "Zam6rna proti
americka propaganda posilils
nektere chybne 1sudky, jez by.
lily jiz davno ziveny'', pravi Sc '
idvodnlku, ifmz Sc soucasne ra.
dl k nalezite 1prave americke
propagandy. "Je narod vskut-
ku "matelialisticky", kdyz pc
rusf bilanci sveho rozpoctu q
zdanuje sve obcany, ably mob!
pos1lati pomoc jinym marc
d1m?" taxi Sc Chimes.
Nektere 2 evropskych nepf1-
znivych 1sudk1 o mas nejsou
vsak proste vysledkem neinfor-
movanosti, nybrz odrazem ne
kterych nasich chyb z minulos-
til, nebo i pTitomnych pomer1,
ktere volajf pc naprave. P. Read
Lewis, vykonny reditel organi-
SAGE Common Council, prav1 v
predmluve Ike knize toto: "Pri
vysv6tlOvanf americkVch pOm6-