Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1949-10-14
Productive L
SPOJENYCH STATU.
Americke vykony a Gle.

(Toto je prvni re serie sesti
clankd, zalozenych ma vybra-
nych statfch nedavno uverejne-
ne knihy Thomase r. Carska-
dona a Rudolfa Medley u. S.
A.: Measure of a Nation. Kni-
ha je zjednodusenou formou
vysledkG obsahleho studio,
provedeneho j. Fredericton
Dewhurstem a spolupracovnl-
ky a uverejneneho v knize GA
merica's Need and Resources.
ODE dfla byla sepsana ma po-
pud neodvisleho vzdelavac1ho
1stavu vedecke vyzkumy hos
podarske, "Twentieth Century
Fund.')
Snad vsude ma svete hledf sc
ma Spojene Staty jake ma nej-
bohats1 a nejroduktivejs1 narod
v dejinach lidstva. 0 tom, ja-
lei cinitele umoznili tento hos
podarsky rozkvet zem6, vi Sc
jiz ponekud meme.
Zamerem teto serie clankd je
~realisticky uvesti vysledky anne
Irickych vykond, zanalysovati
vypetf, jez k MIN vedlo, a posou
dit vyhlfdky Americana do bu-
Idoucnosti.
Vzdor svemu 1zasnemu pokro-
ku nejsou Spojene Staty az do
sud sto vyhoveti potrebam vsech
svych obyvatelG. NekteT1 A
mericane stale jeste nemaj1 ami
dosti k jfdlu, ami dosti satstva,
AMI vhodnych pr1bytkd. Mno-
hym nedostava Sc Tadneho sko-
en1, jinym vyhovuj1cf zdravot-
nj pece.
IDA Sc vsak, re Americana Sc
konecne pTiblizujf kyzenemu
| eli - Gill produkovati tolik, a.
by Sc kazdemu jednotlivci do
stale radne potravy, satstva,
pffstTesf, vzdelan1 a lekafskeho
osetTenl.
Jde O 1kol znacne obt1zny, i
pro zen tax bohatou a produk-
|tivn1, jakou jsou Spojene Staty.
Jeho splnenf predpoklada pro-
dukci dostatecneho mnozstvl
potravin a rdizneho zbozf, pred
poklada vyskoleni a placen1 do
statecneho poctu uciteld, leka-
Ir1d a dentist1 k zarucen1 vyho-
vujicf zivotni 1rovne pro kaz-
deho Americana. Predn1 otaz-
kou pTi tom je, jak daleko mo-
hou Spojene Staty dospeti ma
sve draze k tomuto Gill V pfls-
itch des1ti letech.
Nejleps1m zpGsobem posou-
zenf, CO md6zeme ocekavati cd
budoucnosti, je ohlednut1 Sc do
minulosti. Dosavadn1 americka
produkce je v pravde imposant-
nj. Narodn1 pf1jem, mefeny v
penezfch teze kupn1 silly, vzro-
stl cd roku 1850 do roku 1910
vfce neil sestnact a pulkrat,
zatim CO Sc pocet pracujlclch
zvysil pouze sest a pGlkrat. Ro-
ku 1850 pracoval delnfk prd-
merne dvanact hodin denne,
sest dni v tydnu. Roku 1910
byla prdmerna pracovnl doba
43 hodiny tydne, a dnes je Jiz
Lien 40 hodin. z techto c1slic Je
iasno, re americke delnictvo
dokaze dnes produkovati nepo-
merne vice zboz1 a sluzeb pr
mnohem krats1m pracovnlm ty-
dnu, nez-li tomu bylo pred ne
celym stolet1m.
Posouzeni techto minulych
vykond - jakoz i budouclch
vyhlidek - spoc1va ma jedne
zivotnf podm1nce: ma produktl-
vite, Gill produkci jednoho del,
nfka "a jednu hodinu prace. Y
Americe stoupal tento vykor
primo zavratne. Cd roku 1850
stoupal prdmerne O osmnact
procent kazdych deset let. Ones
produkuje prumerny American
"a prdmernou hodinu prace
petkrate tolik, kolik produko'
jeho predchGdce roku 1850
K teto vetsf produktivite ne
ldospeli jsme proto, re jsme Sc
'osobne naucili pracovati 1silov
neji a rychleji, nybrz proto, x
jsme Sc naucili vyuzitkovavat
mechanicke, eli strojove silly
mnohem dcelneji.
Pred necelym stolet1m ma
hrazovaly stroje cloveka pouz'
V sesti procentech energie, Wy
nakladane ma konanl vesker'
prace We Spojenych Statech
INA CO nestacila sfla zv1fecl, nj
to bylo treba v potu tvare vyna
lloziti silu lidskych sval6. Stro
i|jovy vek znamenal V tom SINE
ru ohromnou zmenu. Do rok'
194O vzrostlo zde vyuzit1 me
laI@~:o1~Z oonrni0 xyT00 n0Zw