Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-01-30
SAvAITES VEIDAS
Raso DzIM-BIM.
STANISLAW MIkOLAJCZYK

yra vienas IS tE apie kurl daug ir ilgai bu1 kali
bama pasaulyje nuo 1913 metq Liepos menesio,
kada netoli Gibraltaro suduzo lektuvas ir zuvo
Lenku vyriausybes Londone galva Gen. Sikorskis.
Anas ivykis dar ir dabar tebera neisaiskntas, ir
Lenku vyriausybe, kuriai prmininkavo Londone
Sikorskis, turejo ir-t -tebeturi daug itarimu del ST.
korsko mirties Tegul istorija aiskins "Sikor-
skio mirties paslapti" = pikti iezuyiai kalba
kad tai buvo darbas Anglijos Intelligence Servi-
ce. Pazymetina cia tik tai kad Sikorskio mirtis
isvede Lenku politikos aikste Stanislowa Mko-
lajczyka, kaip Churcho numyletini. -. Isve-
de kad veau il sulauzytu kartu su juo suau-
zytu ir Lenkjos ateiti.
S. Mikolajczyk = Sis zemo ugio, platus vel
do r staciakampiu peciu politikas = jau buvo
SUBSIDIARIES garsa prieskarineje Lenkijoje
Kaip "ardinarciko' vaikas jis is mazens prisi-
zurejo kaimieciu gyvenima. Beaugdamas ir
suauges jis pats isijunge ukininku dvasia ir
per savo dideli judruma per savo praktiska nu-
jautima ir per savo atkakluma isejo i Lenku
ukininku partijos vadovaujancias eiles. Vos 30
metu pasiekes, is jau galeo didziuotis didele sa-
vo itaka Lenkjos ukininkuose. Nuo 1880 me-
tn inejes j selma Mikolajczykas atstovavo ir gy-
ne ukininkijos-kaimieciu reikalus.
1889 metu Lenkijos nelaime nutrauke ir Mi
koajczyko karjera Kai Lenkijos vyriausybe pa
sitrauke Rumunija, Mikolajczykas sY> keliais
savo draugais ir Selma persikele Vengrija II
isgyvenes ten keeta n'enesiu pabegeliu stovyk-
loje, Anglijos ambasados padedamas atkeliavo i
Londona, kur nuo 1941 metu skaitesi LenkiJos
"vidaus reikalu ministru' ir "ministro pirminin-
ko pavaduotoju''. Pasakoja kad Mikolajczykas
budamas salia Skorskio, Wis megno prisitaikln-
ii prie Anglu politikos ir reikalavimu ir daznai
nesiderino SUI isdidzia r net ambicnga Slkors-
kio linija.-
Kaip ten nebutu buve, Wis del to Mkolaj-
czykas pasidare Lenkjos vyriausybes galva ne
he Angu itakos. Nuo 1943 metu Liepos me
nesio Xxi 1914 metu Lapkricio menesio Mikolaj-
czykas vadovavo Londoniskei Lenkijos politikai
SUI dideliais sunkumais, kol pagaliau "Trys Dl-
dieji' nutare Jaltoje kad Londono Lenkai turl
susitarti su Lublino Lenkais ir turi kartu suda-
ryti "tautine vyriausybe"
Anglu-A -Amerikieciu Willis buvo Mikolajczy-
kas. Churchlio ragnamas ir net .spaudzamas
Mikolaj jczykas sutiko ineiti j nauja Lenkijos Wy
riausybe vadovaujama socialisto Osubkos-Mu-
ravskio Inejo kaip ministro pirmininko pava-
duotojas ir kaip zemes ukio ministras. Nuo
1916 metu Birzelio meneso Xxi 1947 metQ Vasa-
rio menesio Mikoaj jczykas ir islaike ta posta
kol "visuotini rinkimai' atnese jam paskutini
smug Ukininku partija kurios vadas buvo Mi
kolajczykas, tegavo tik % atstovus. Tuo If
buvo Mikolajczyko musis Lenkijoje SUI komunis-
tais ir kairaisiais socialistais galutinai praai-
metaS.
Puse metu dar jis megino pergrupuoti savo
iegas ir bande priesintis komunistu-socialistu
blokui Anglijos r Americas ambasadoriai Var
suyoje Wis jam patarinejo laikytis ir cementuo-
ii "demokratini fronta". Bet sovietu ddeianti
TAXA Balkanu valstybese, Petkovo pakorimas
Bulgarijoje ir Manu- nuteisimas Rumunjoje
Kominterno "atgimdymas' pacioje Lenkijoje ir
apskritai supratimas kad komunistai nepakes
jokios opozicijos sovietu itakoje priklausanciose
valstybsse paragino Mkolaiczyka antra kart
sprukti is Lenkijos ir pasidaryti DIP.
Praejusiu meta Lapkricio 20 diena buvo
Mikolaiczyko paskutine diena Lenkijoje. Gruo-
1zio 8 d. jis buvo Anglu lektuvo atgabentas j
Londona siuo metu jis jau randasi Ameriko-
e kartu su Vengru Macy, su Bulgaru Dmi-
trovu su Kroatu Matceku ir. su buv. Letu-
vos Prezidentu DR.. K. Grinium.
Kai 1915 metals Birzelio menesi Mikolaj-
czykas keliavo is Londono Varsavon, jis vezesi
dide cemodana Anglijos vyriausybes patarimu
ir dovanu. Kai js Gruodzio 3 gryzo Lon
dona, teturejo 'tik skustuva, ranksluosti ir ak-
MUS. -" kurie gal pades Anglijos vyriausybei
aiskau matvti kur nuvede Jaltos susitarimai
Lenkijos valstybe.... ir kur nuves pasauli su-
|sltarlmai SUI Sovietais.