Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-01-09


DDr7 s,,rroN, 1r viso pasaulio Lietuviai, ku-
rfSf1 A sMhioNA rems Lietuvos Nepriklaus m y e|
sudaro autru Strides rekala, tada suprato kad Prezi
dento A. smetonos mirtis yra didels smugis Letuvos
laisvnimo bylai.
Bet . zmones mrsta, gi Tauta turi gyvent to-
liau j turi verztis kranta vsu savo narsumu, vsoms
Kaip lavo kapitono mirtis tolimoje juroe neledzia
kittens reivams nulest ranku ir pasiduoti veu talp
ir Sausio denos C944) Letuvos neaime tik nelei
do nusivt atetim bet parekalavo is vsQ Letuvos val
k daugiau smintes, daugau vaos, venybes ir pasltl
kejmo
Istisus 40 metu velionis Prezdentas tk tu dayku il
reikalavo is vsu Letuviu: is pavenu asenu, is drau
giju ir is partu 10 visa 40ties metu veikos progra
ma buvo kas kita kap reikalavimas drbt venngai,
mokytis is pates gyvenmo, sekti Wis geresnes atetes
niekados nenusvti vsur vadOvautis dorOs, elsybes
ir meiles desniais.
lAU praejo keturi metal ka Prezdento A. Smetonos
kunas paladotas Amerikoje (patalpntas mauzole-I
june Cevelande) Bet o pavyzdzio jo dvasios jo zo-I
dzu r rast jo darby ir jo selos nepajegs uzdengt
joke metal Jokios kandys r joios rudys nepaegs SUI
grauzt to paminko kuri pastate velonis A. Smetona
Lietuvoje.
zmoniu mes nedieviname, bet laikome zemu jausmu
pankima niekint kitus tk del to kad u gavojmas bel
nusistatymas nesutinka musuou. 1r tap jau lemta
is Dangaus" kad kekvienas didesns protas, kekvena
praknesne sirdis ir bendrai ekviena aukstesne as
menybe laimedama draugu ir pasekeq, butinai yra y
dina ir priesininkQ.
A. Smetona turejo Lietuviu Tautojai nemazai drau-
gu jo minties If jo potnes programos draugQ, bet
turejo ir priesq kurie nesut!ko su 10 nusstatymas
kados ju nusistatymo nelaike nuskatimu Priesingal
minties ivairuma ziureo Jis kaip reikalnga medzla
ga krasto pazangai.
Jau siadien gaima atvirai ir neabejojancai pasaky
ii kad Antano Smetonos potka per paskutn Lletuvos
Nepriklausomybes desmtmeti turejo tiksla apsaugot
Lietuva nuo tu pavoju kurie tykoo is venos puses Hit
lero is antros Staino siekmuose. lr naconalsocla
lizmas r komunizmas buvo vertnami A. Smetonos kalp
nuodai kure meie pakeicia neapykanta elsybe paVer
cia atatas is melo padaro dorybe ir lalsve apkala
pancias Ir vadovaudamas valstybei s atydzlal sau-
colo kad ioks statymas ir joks vadzos veksmas menu
slystu nuo svekos demokratjos pagrndq If neapgau-
dnetu pieciu zemos partnes demokratijos zaldlmals
Gyvenimas parode kaip pavojinga mazoms tautoms
isileis dideu tautu smtametines vadymosi santvar-
kas kol jos nera susidarusos tvrtu r nuslstoveuslu
ukniu pagrindu ir kol jos neturi pakankamo saugumo
savo neprikausomybei Daug kan tas desfis nebuvo
askus r tk dabartis pamoke ka reiska mazai tautal
astrnga partne demokratija per kurios angus sulap
vastyben jos duobkasai.
VELIONIUI A. Smetonai buvo priekaistaujama kan
lis nuo 1926 metu Gruodzio II dienos suvarze "par
tine demokratiia". Istora kada gal placiau at
skes ano ivykio prase; tue tarpu rekia pasakyti Tx
tick kad ie ne tos uzuoaidos kuros buvo uzestos ant
"partnes demokratos' langu tai Lietuvos Nepriklau-
somybe nebutu joku budu isteseus Xxi 1910 metu. Ja
butq daug anksciau pakase Hiterio ar Salino tarna
riotnes partijos nebutu pajegusios Q sutramdyt Ia
auka kuri buvo pareikaauta is paru yra atiduota Lie
tuvos neprklausomybes praiginimo aukurui. Ia fax
ia aikas suprast visems r nei vienam nevaa gaetis
tos aukos kuria jis atidave Lietuvai.
Rezultatai tu "politinu auku' yra tie kad siadien
Lietlva gall pasiddzuoti jog jos sdavkQj judy tarpe
terra tik venas Paeckis, k vienas Gedva, tk vienas
Smkus r tik vienas Sneckus. il gall pasdidziuoti
kad tukstancai Lietuvos vyru tebekovoja mskuose s
nelygiu presu r kad rs tukstancai LietuvQ sutinka
mieau kesti sal ir alk negu priimt vergija stai o