Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-04-16
SAVAITES VEIDAS
RaSO DzIM-BIM.
CARLO SFORZA

CARLO SFORZA
VISI keliai veda j Roma, - taip sakydavc
zmones anais laikais kada Roma buvo galings
If viespataujanti Besiartinant visuotiniems rim
kimams Italijoje, snekama kad visi keliai prasi
des is Romos. -. Gal ir neverta tick daug deme.
sio paskrti Romai. Bent tue tarpu neverta.
Geriau bus aki pasukti j viena didziai kilmin-
ga Romos gyventoja, aristokrata, pagarsejusios
gimines palikuoni, -daug "vetyta ir metyta" as.
meni dabartini Italijos uzsienu reikalu ministra
kunigaiksti Carlo SFORZA. Jei kan nors reike.
tu 75-kiQ metu diplomatic, auksto ir tiesaus, is
didzios laikysenos ir Europejines kuturos atsto.
vo, igu metu enigranto, keto, bet ir elegantis-
ko demokrato, visur ir visados savimi pasitikin.
clio asmens, tam niekas kitas taip gerai netiks
kaip G. Sforza.
Verta net nustebti kad tokios aristokratis-
kos dvasios zmogus galetu taip atkakiai nekesti
monarchijos zinomiausios Italy gimines = kaip
Medici, Strozz Farnesi - visos klestejo po vie
nokios ar kitokios monarchiskos valdysenos
sparnu 1r kaip saisknti kad Carlo Sforza kurio
gimme gall lygintis ka tik paminetomis, nuo
pat savo jaunystes nemego karaaus? Tur but
del to kad likimas neeido jam pacam karaliumi
butt.
Jau praejo daugiau kaip puse simto metQ, kal
Carlo Sforza verciasi politikos ir diplomatic me
nu. 1896 metals jis kukliai pradejo diplomatine
karjera Bet kukliai pradejes, js smarkiu tempu
kyle aukstyn ir Xxi 1922 metu = Xxi tu metu ka-
da Mussolini atejo valdzia - Carlo Sforza jau
buvo suspejes keleta kartu pasidaryti karallaus
Emanueo ministru.
Tuo metu kada Mussoini zygiavo j Roma,
Sforza ejo ambasadoriaus pareigas ParyzluJe.
Nepatiko jam tas Mussolini zygis, ir jis, nieko
nelaukes, pasiunte Romai atsistatydlnlma, ku-
riame pareiske - kad jo sazines balsas neslde-
rina su "naujosios fasstnes Italijos sauksmais" .
Ir 20 to jis tick pat isddus, kaip r prizes tai, s-
grizo Roma.
1924 metals nuzudzius garsu italy socialista
Mateotti, Carlo Sforza pasake labai pikta kalba
pries Mussolnio rezima. To ir uzteko, kad Jls
tuoi pat turetu apleisti Italia. Ja apeides, ~
metu Sforza kaidziojo po pasaull su emgranto
bietu Paryzius-L -Londonas-New Yorkas buvo pa
grindines jo gyvenimo stotys Visur jis kabeJo,
rase ir skelbe kad Europai ir visam pasaullui ar
tinasi Vokietios revansas. Galima sakytl, Jls De-
veik ispranasavo pasauliniu lvykiu llnlJa.
1914 metals kartu SUI sajungininkQ desantu
ir Carlo Sforza issikee Italia, kurlos Jau ~
metu lis nebuvo mates. Italija zinoma, RADIO Jls
kitoka, negu paliko Bet pats Carlo Storza pasl-
1iko toks pat koks buvo: SUI neriboto pasltlkeJl-
mo iausmu, SUI neapykanta monarchijai su Wis
ka zinanciu ir viska ismananciu zvilgsniu. Pasa-
kytum kad Carlo Sforzos budas daugeu atveJu
panasus aa Prof Augustine Voldemaro. 0 kal
toxic budo zmogus = tai sunku buvo suslkalbetl
SUI juo ne tk Italijos valdzia bet ir paclam
Churchilliui Ir tada jis vel buvo issiustas =
bet 81 karta geruoju = pakeliauti po pasaul
kaip nepakeiciamas Italijos ambasadorius. l945-
46 metus jis praleido kelionese po Pietu Amerl-
ka, kur viska dare, kad Italijos santykiai su pa
sauliu sugriztu gera vaga.
Bet Carlo SfOrza nera tas kurs pasltenklntu
lazda 1947 metals Vasario M
lis buvo pakviestas uzsienio reikalu ministrus
Kad taikos sutartis SUI Italia buvo ''minksta" ,
kad Triestas grazinamas Italjai, kad Italia nau-
dojasi visokeriopa Americas pagalba = uz visa
tai Italai is dalies turf padekoti Sforzai kurs
tarptautinese konferencjose nesivarzo pateksno-
ii per pet nei Bevin'ui ne Bidault'ui. -.
Jei Balandzio 18 dienos rinkimai Italijai at
mes pergale omunstams-socialistams tai pir-
masis kurs lures begti is Italijos bus Carlo
Sforza. Ir jis begs ne is baimes, del to jog jis
negali prileisti kad "kunigaikstis Sforza nusi-
lenktu prievartai'. Sforza niekados neprikause
jokiai partial: jis priklauso jo vieno asmens
partial - savo protui ir savo sazinei.
S A P NININ K A S