Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-05-14
krasna Morava jest srdcem
ceskoslovenska a jest zemf
mnoha protikladI.

Morava, srdce a sired Cesko-
slovenske republiky, je slozena
jake prekrasna umelecka mo-
saika z nekolika navzajem Cd
lisnych kraj1, ktere vsak pres
vs1 odlisnost tvorf ethnicky, kul-
turni a hospodarsky celek, bez
nehoz nelze 81 Ceskoslovensko
predstavit.
Z jihovychodn1ch Czech pre-
chaz1 ma jihozapadn1 Moravu
Ceskomoravska vysocina a wy
tvafl tn moravske Horacko, We
trny, chudy kraj lesnatych pa
hork1 s pol1cky ma stranich,
podobajfc1ch Sc sachovnicim.
Je to teskny, ale l1bezny kraj
tiche kontemplace, kraj nabo-
zenskych hloubavc6 a reforma-
tori. Ceskych bratTf, kraj, kde
kol r. 1900 I'll a tvoril tvGrce
ceskeho basnickeho symbols
mu Otakar Brezina sv6 podivu-
hodne metafory, pine extase a
mystiky. Jeho d1lo tvorilo by
davno 1helny kamen svetove
poesie, kdyby nebylo zakleto
nesnadnou pTflezitelnostf z re-
ci maleho naroda.
Horacko prechaz1 v Podyji
v bohatou n1zinu ma same hra-
nici rakouske. Tam, kde Sc VIE
va feka Dyke do reky Moray,
zac1na Slovacko. Slovacko -
tot zahrada Moray, to jsou
1rodna pole, luka, dediny v re
leni, vinohrady. ovocne stromo-
Vi, jasn6 nebe a zhave slunce.
Zde vid1s jeste o pout1ch a v
nedeli pred kostelem nadherne
narodn1 kroje pestrych a zha-
yych barev. To je kraj mal1re
EJozi Uprky a krajinaTe Lotka,
zeme p1sn1 a tancG, veseleho a
vasniveho lidu, kde Sc narodil
Ii T. G.. Masaryk a ucitel naro-
Id6 J. A. Komensky.
V Brine, hlavnim meste re
me, prudce sc rozbehl Ouch
prGmyslov6ho podnikanf a Sc
vrel tezkym olejovitym de-
chem a rachot1c1mi stavy me-
Isto, jez Sc dlouho nemohlo zba-
Wit truchlive sedi a barevne bez-
vyraznosti. Povazliva germani-
SAGE, podporovana "a nadvla-
dy cizacke habsburske monar-
chic az do r. 1913 bl1zkost1 vi
dine, byla prec jen ma konec
zlomena stalym pr1livem pra-
covn1ch sill z ceskeho venkova.
A dnes sc osvezuje 1rednicke a
delnicke Brno v cistych obla-
stech lest, vod a strani, ktere
v Sirokem kruhu obklopuj1 ros-
Itoucf mesta. Romantika nedale-
kych krasovych jeskyn1, propa-
sti Macochy a tajemneho pod
zemn1ho sveta ponorne r1cky
Punkvy laka cizince i z dale
kych zem1.
K severn dial podel Teky Mo-
ravy Sc rozprost1ra pozehnana
Hama, obilna kognora moray
ska. Pc stalet1 tn sed1 zdravy
hanacky kmen, ktery preEonal
vsechny mory a valky. Kid ha-
nackych lan6 je cftit i z jadr-
ne hanacke reci, obcas humor-
ne, Stroke a tezke jake plody
teto zeme. Zmizela Hama ari-
stokratickeho kroje, ktery pred
100 lety ucaroval velkemu ces-
kemu mal1Ti Josefu Manesovi,
vyrostla Hama nova S tovarn1-
mi kom1ny, hospodafskyml
druzstvy a penezn1mi 1stavy,
oblast racionalniho zemedel-
stv1 a pr1myslu.
Ma vychod cd Hane az Ike
slovenske hranici zdvihajf Sc
hory Vsatske a Bezkydy, cd
posvatneho Hostyna pres po-
vestmi opredeny Radhost az k
legendarnf Lyse Hofe. To je
Valassko, kraj sveraznych zvyk
lost1, pohnute historic, more
nadhernych lest a hor, zpes-
tfeny pasekami, 1dolfmi a sve-
raznymi dedinami, z nichz uz
bohuzel miz1 krasne originalni
dTevene stavby. Nelze 81 pred
stavit valassky zivot bez ovcf a
salasnictvf. Valasi jsou lid ST.
decny, udatny a bojovny. Cd
vek6 hajili zemi proti divokym
vpaddm zaskodnickych Get z
Uher a jeste dnes velebf jejich
p~Tecetne pov6sti a p1sne zboj-
Milky a portase, statecne straz-
&c hor. Tento kraj dial ceskemu
narodu diva velike syny, dele
pisce Frantiska Palackeho a