Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-12-17
FEDERALNf SOUDY STREZf
PRAVA.

L ~ ~
ma ochranu obcanskych pray,
pavrhovanych pres. Trumanem
prece doznala obcanska prava,
chranlc1 zajmy americkych
mensin, "a posledn1ho roku
znacneho pokroku. O tonic
pokroku, jev1c1m Sc hlavne V
pGdsobnosti federaln1ch soudd,
docftame Sc v nedavno vydane
rocence organisace american
Civil Liberties Union, v nfz Sc
uvadf, re federalni soudy mali
vlastn1 program" obcanskych
pray. Program zaklada Sc ma
1stavou zarucene tradici svo-
bod a ma existujlcfch zakonech
o obcanskych pravech = "a
konech, ktere Sc presidentGv
program obcanskvch pray sna-
ii ~rozS1Titi a upevniti.
Jedno z nejvyznamnejs1ch
soudn1ch rozhodnuti tykalo Sc
|pripadu, V nemz slo O pravo
Americana zfti, kde Sc mu Iii
b1. We sporu, pfedlozenem
Nejvyss1mu soudu Spojenych
Statd, jednalo Sc o legalnosti
restrikcnlch dohod V pr1pade
soukromeho majetku. Ma "a
klad6 techto dohod je prona-
jimanl jistych DON'T omezeno
ma Indemnify, vyhovuj1cf po
STRANGE rasy a vyznan1. S Ia
kovouto restrikcf setkavame Sc
zhusta V pfedpisech, sestave-
nych majiteli DON'T, kterf jsou
ochotni pronajmouti nebo pro-
dati dun S tou podm1nkou, re
i novy najemn1k nebo MATTEL
Sc temto pTedpisGm podTid1.
|OpatTeni tohoto druhu je nej-
casteji namlfen6 prot cerno-
chGm, &C posledn1 dobou uz1va
Sc no i proti nescetnym jinym
lidem: zidGm, pTistehovalc6r
re zemf Latinske Ameriky, Cl-
nan6m, Indiandm, JaponcGm,
RekGm, ArmencGm, Assyra-
MIN, FilipincGm, KoreancGm,
ArabGm, HabesanGm, Mexica-
MIN, H~avajcGm, PuertoicanGm
a vdbec "nekavkazcGm". Re
strikcinf pfedpisy objevujf Sc
obycejn6 drobnym tiskem ma
konci smlouvy. kde je zajem-
&c snadno pfehledne a objevl
teprve tehdy, kdyz ma ne svym
podpisem jiz pristoupil.
Rozhodnutfm 6 ku 0 (tTi z
dewitt soudcG Nejvyss1ho SOU
du Sc sami diskvalifikovali)
Nejvyss1 soud zeme rozhodl, re
dodrzen1 restrikcn1ch dohod
nemGze byti vymahano zako-
nem. Toto rozhodnutf zabra-
milo dals1m soudnfm zakrokum
ma vystehovani cernochG, zidG,
americkych Japonc1 a jinych
lid, ktef1 Sc casio zcela nev8-
domky nastehovali do domI:
spadaj1clch pod takovouto do
hodu. Rozhodnut1 NejvySsihc
soudu nebrani ovsem zadn6mT
jednotlivci, ably odepTel pro.
najati byt nebo prodati dim
cernochovi, zidovi, americke-
mu Japonci nebo komukoli il
nemu, oznacuje vSak takovytC
Gin jake pr1c1cf Sc litere a du.
chu 1stavy Spoj. StatG. Fanny.
slete Sc ma pf1klad mad t6mitc
prfpady: V Marylandu byla il
sta kfestanka pozadana souse.
dy, ably vypovedela z domovs
sv6ho zidovskeho manzela
tTi male d6ti; v Ohiu bylo Ger.
nemu duchovnlmu naT1zenC
soudem, ably opustil svou far.
most, protoze slo o "vyrazene'
sousedstv1. Americana, kter
veTf V demokracii nejen v teo.
Ri, ale. i v praksi, pTijali S pow
Idekem rozhodnut1 Nejvyss1ho
soudu,, re aspon zakon nebu-
de jiz nadale pfisp1vati k ia
koveto discriminate.
Demokracie V praksi byla
~dodatecn6 podpofena jest6 dal
Sim soudn1m zakrokem We pro
speech Americana, kteTf byli
zbavovani volebniho prava Sc
zretelem ma jejich rasu. V jed
nom pffpade slo o zamftnuti
Nejvyss1ho soudu Spoj. StatG
pTezkoumati rozhodnuti soudu
nizs1 instance, re cernosi mali
pravo hlasovati v demokratic-
kych "belosskych primarkach''
V JIM Karoline IDA Sc, re
tim re skoncil i pokus jiznfch
statG o obejit1 soudnfho roz-
hodnutf, pTipoustej1c1ho k de-
mokratickym primarkam v jiz-
Mich statech cernochy.
Jine soudnf rozhodnutf roz-
SfTi1O vOlebni bravo ma notion