Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-06-18
mek laum " \. i "
Deg u Mmw l. zA,l - l. i n
US. A. Vaidmuo Dabarties Istorijos
Posukyje

" NAAifcsA % AoAuHloo IL dCShlI
tautq egoizmas ir privede prie
Tautu Sajungos zlugimo ir II
jo Pasaulinio Karo. Kartu tai
turejo butt ir pamoka dideliu
tradiciju, bet dar didesniu am
biciju tautoms, kurios, deja, is
tos pamokos Wis dar per maza
turf naudos.
Negincijamai kontinentines ar
regijonines sajungos jokiu bu-
du nepatikrins tautoms, juo
labiau pasauliui saugumo ir
taikos. Priesingai, tokiu sajun-
gu ideja veda prie susikurimo
dideliu junginiQ, kurie atsira-
dus tarp jQ priesingumams, bu-
tu priezastimi tik dar didesniu
ir baisesniu karu. Todel sau-
gumo garantiju ir pasaulio tai
kos tautos tegali pasiekti tik
kolektyvineje saugumo siste-
mole, tikriau pasaulineje Lais-
WI Tautu Federacijoje. Tai yra
idealas ypac mazu ir vidutiniq
tautu.
Tokioje Federacijoje tautos
lures atsisakyti dalies savo su-
verenumo. apribodamos j pa
saulio taikos naudai.
Nesinoretu tiketi, bet gall
atsirasti tautose valdanciu xii
ku, kurios MEMORIES atsisakyti
savo nev.rzomo suverenumo,
kuris vykdomas neva tautos
vardu, taigi, teises skelbti ka-
ra ir toliau plesikauti pas XII
tas tautas. Tuo atveju bus ne
isvengiama tarptautiniu teisin-
gumo organu intervencija, lai-
kantis principe, kad visuotinai
tautos troksta saugiai ir ra-
miai gyventi ir kurti savo ger
buvi. Sis tautu troskimas tu-
ri butt patenkintas.
Cia prasosi dar viena mintis,
kad didziuju karq priezastis
nebuvO mazOsiOs valstybes.
Kaip tik didziuma mazuju
valstybiu istikimiausiai lake
81 tarptautiniu pasizadejimu ir
tautu bendruomenes tvarkos ir
palaike kolektyvinio saugumo
ideja. Tat be reikalo kartais
girdisi balsu prizes mazasias
valstybes. Tx isugdytu valsty-
blu vyrai galejo pasakyti kaip
Mussolini: italia fara de sa'' f,
arba kaip savo laiku Beckas
'Lenkija patti sau susikurs
"sauguma"!
Taciau tai buvo didziausia
kvailybe, mes net didziausia mi
litarine Vokietijos galybe bu-
vo ziauriausiu budu sutriuskin-
ia.
siais nepaprasto karo TEX
nikos issipletOjimO laikais
jokia, net ir galingiausia
valstybe ar net didziule sq-
junga negali uztikrinti pa
clos sau saugumo be ko-
lektyviniu pasaulio saugu-
mo ir visuotines ginklavi-
mOsi kOntrOles priemOniQ.
Reikia pasakyti, kad TautQ
Sajungos konstitucija ir U.N.
carteris reiske didele zmonijos
minties pazanga j Pasaulines
Valstybes sukurima, taciau
kaip pirmieji zingsniai buvo
nepakankami ir netobuli.
(2) Neapykanta vien aklal
pavartoti atomines b o m b a S
"zmonijos isganymui', sutrius-
kinant bolsevizma, O po to pa
likti pasauli chaose ir nevilty-
je, kaip tai atsitiko po abiejQ
pirmesniu pasauliniu karu. Pa
sauliui reikia duoti ne tik po-
litinio bet taip pat ekonoml-
nio, socialinio ir kulturinio gy-
venimo santvarkos pagrindus'
Reikia sukurti tarptautines in
stitucijas, pajegias taikiu IL
teisingu budu isspresti visus
tautq konfliktus, pasalinti VI
sus tautu nesantaikos zidinius
ir ekonomini chaosa, nutlestl
pagrindus socialinio teisingu-
mo jgyvendinimui, taip pat
uztikrinti universalines kultu-
ros nevarzomo pletojimosi sa-
lygas.
Mes zinome kad dar prizes
ketverta ar net trejeta desimt-
meciu tokios idejos buvo lal.
komos utopiskomis (nelgyven
dinamomis). Net ir dabar dal
atsiranda vadinamq "karo flo
sofu" kurie mano jog pasaulie
apvienijimas ir visuotines tai
kos igyvendinimas nera imano
mi ir net priesingi zmoniu pri