Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-05-07
Americka vychova pro rGzna
povolani.

sloVych, technologicky pokrok
a specialisace v zavedenych jiz
odvetvi pr1myslu vyzadujl 81
neustale pozornosti americ-
kych pedagogI. Jejich 1kolem
Je postarati Sc, ably americky
delnik, mlady i starry, byl rad
ne vyzbrojen do zivota zrucno-
stl a znalostmi, jak 81 je nase
modernl a progressive Sc me-
nicl hospodarstvi zada.
V tonic jejich 1silf dostava
Sc vzdelavatel1m soukromeho
prumyslu; farmarskych i delnic
kych organisacf; zivnosten-
skych, prGmyslovych i zemedel-
skych podnikn; mfstnfch, stat
Mich i federalnfch 1rad1. w
sledkem jejich spoluprace jest,
re We Spojenych Statech ma
dnes skoro kazdy moznost Sc
znamiti Sc do podrobnosti Sc
kterymkoli z tisfc1 specialist
vanych povolanf, vcetn9 tako-
vych oborG, jake je televise,
radar, zednictv1, architektonic-
Ike sochafstvf, atd. atd.
Vychovou pro povolanf Wy
rozumiva sc povsechne vycvik
pro zemed6lstvf, prdmysl nebo
femeslo, Utmost nebo domacf
hospodarstvf. Prvnf instrukce
" techto oborech byly mfn6ny
pro lidi, kter1 hodlali pracovati
v povolanf, cinlcfch ma ne vets1
pozadavky pc STRANGE fysicke
zdatnosti nezli dusevnf poho-
tovosti. Spise svaly, neil mo-
EEK. Ones vsak Sc do vychovy
zahrnuje i mnoho jinych vecf
i zakladnf vycvik politickych
kulturn1, moralnf = jez vzdy
byly soucastf latky student1
pfipravujicich Sc pro vyssf po-
volani.
Americka vychova byla v jis-
ITEM slova smyslu vychovou pro
povolan1, nebot pripravovala
zaky pro uzitecnou praci. La
,ltinske skoly z dob kolonialnfch
pfipravovaly mladez pro teolo-
gii, prava nebo jina takovato
vyssf povolan1. Academic ri
zene v dobe, kdy narod byl mia
Idly, vychovavaly mladez pro
navigaci, zem6d6lstv1, obchod
nebo financnictvl.
TAX zvana vychova pro po-
volanf zapocala ucednfky, sko-
lenymi pro vyvolene Temeslo
kvalifikovanymi mistry. jed
MIN z jejich nedostatkG bylo,
re pfi rychle vzrGstaj1cfch po-
tzadavcfch americkeho prImy-
slu n~estacila ~postaviti do vyde-
lecneho. sveta dostatek vysko-
} lenych lidf. Move zavadene
stroje krone toho predpokla-
| daily zhusta vycvik, mozny je-
!. nom We specialisovanych sko-
ZACH. Nova doba vyzadala 81
obchodn1ch kolejf, zTizovanych
nekdy vyrobci, jindy naklada-
tell ucebnic tesnopisu, zamest-
navateli, kteTf potfebovali vice
personalu, nebo samymi kvali-
lfikovanymi d6lnfky, jejichz INA
LOST opravnovaly je poucovati
mlads1 %generaci.
Take nekolik odborovych or
ganisac1 vzdalo sc tradicnfho
zpGsobu vycviku ucn1 a zalo-
zilo vycvikova 1stredf pro spe-
cialisovana povolani. Profesio-
nalnf skupiny zrfdily uciliste
pro advokaty, chemiky, archi-
tekty, lekaTe a osetrovatelky.
Vyznamnym doprovodem k
ltemto rdznym system6m vycvi-
ku americkych zamestnancG
byl neustale vzrGstajfcf zajem
vefejneho skolstvf O zrizovanf
bezplatnych skol, v nichz Sc
mladez pfipravovala pro vyde-
lecnou karieru. Pocet zak1, "a
psanych do takovychto skol,
Ijez jsou aspon z cast placene
vladou federalnf. vzrostl re
100000 roku 1918 ma prftom-
nych 2,500.0OO. Tento pocet
lie jeste maly u porovnanf s po-
ctem zakG podobnych tTfd ma
High schools, nebo zak1, kteTf
Sc .~pfipravujf Ike zvolen6mu po-
volan1 korespondencnfmi kur-
sy.
Ac nekterf pedagogove jsou
ltoho nazoru. re v1cvik pro ur-
cita povolanf nema spadati pod
~kompetenci skol. vydrzovanych
2 DAM, vetsina jich naopak We
RI, re p%ovinnostf veTejne-vzde-
lavaclho systemu jest pripra-
viii mladez nejen k zivotu. ale
k vydelavanf 81 ma zivobytf.
Gill POOLE SLOW profesora Elliota