Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-02-13

sllna ceskoslovenska komunls-
tlcka strana Sc vynofila. Je to
domoroda s1la teto strany spo-
lu $ tvrdostf, pilnostf a sllou
souladu, ktera az posud zasa-
hovala do vnitTnfho zivota a
vecl Ceskoslovenska, nikoli nut
ne z ruskeho hlediska a nemy-
slltelne pro Cechoslovaky.
Nejvet$i re vsech chyb.
Proto nejvetsf chybou re
vsech je davati Ceskoslovensko
do jedne skupiny Sc zememi
vychodni Evropy a Balkanu a
predpokladati, re pomery jeho
zlvota jsou v kazdem smeru
steJne jake Mich. Jiz pro sa-
motnou povahu ceskoslovenske
no lidu pomery nemohou byti
steJne. Je to lid tax vasnive
oddany demokraticke svobode
jake my sami, lid, jehoz histo-
RE pc celia staletf je jedinym
souvislym odporem k spatnemu
zachazen1, ovladnutf nebo po-
hlcenl. Cesi T1kajf s 1sm6vem:
"Jsme velmi nestravitelnym
soustem. Wine, jak byti hroz-
nym bolenfm bricha."
Take vedf, jak byti 1zasne
sporadanymi, organisovanymi
a rozumnymi. Ale chit byti ia
kovymi jen pro dobre a posta-
citelne spontannf pTfciny sve
vlastnl. Zadna vlada, ami je-
jich vlastnf, nemohla by z Mich
dostati mic jake z obcann nebo
volicG nebo producentn, kdyby
pokusila Sc S mimi spatne "a
chazeti, diktovati jim nebo u
pratt Jim jejich lidske, a ro-
zumne svobody. Vsichni jejich
podmanitele v minulosti dosta-
Ii tuto lekci. Kdyby bylo ctyTi-
KRAFT nebo p6tkrat tolik CechG,
kolik jich zije ma svete a kdyby
jejich vlast nebyla zemepisne
a p~rGmyslove tax neodolatelna
koristnickym mocfm, snad by
byli nikdy nebyli podmaneni.
Ale dnes Ceci r1kaif: "V Evro-
pc ie jedenact milionI Cecho-
slovakI a sedmdesat milionIG
NemcG - zrovna vedle dveTi.
Zkouseli jsme jeden zpHsob Iii
vota - pojisteni prot tomu,
nevyplatilo Sc nam to. Nuze,
pokousime Sc ted o nsco jine-
no."
0 vysokem stupni vzdslani.
A v teto snaze jsou velmi bliz-
ko forme. Pc celia staleti byli
lidem vasnive oddanym VIDE
lan1 a vsem kulturnfm dobro-
dinfm, jez jdou s MIN. V &C.
chach a ma Morave negramot-
most nejen nenf znama, nybrz i
pomer pracujlcich muz1 a zen
IS vyss1m vzdelanim je tax vel
ky, jake kdekoli v Europe. u
University a vysoke technicke
skoly jez Nemci zavreli pc sest
let, ably snfzili Cechy ma reser-
voar hrube prace, jsou dnes
pfeplneny. Nedavno jsem mlu-
villa v seminari ma Karlove u
niversite; beh tykal sc anglicke
a americke literatury a Teci.
(Fakticky vsichni mladf Tide
mluv1 plynne anglicky 9 ctou
hltave; naucili sc to "a okupa-
ce re vzdoru k NemcGm. Nez
Nemci pTisli, prGmerne bylo
zapsano do kursu anglictiny
padesat student1 sa semestr;
nyn1 je jich sedm set.)
Jak velka vetSina sveta dnes
vi, fisk v Ceskoslovensku sm1
pfinesti vSe, co chce S vyjim-
kou kritisovan1 Ruska. Svobo-
da tisku znamena pro mne, re
muslin c1st nejmene ctyri caso-
pisy v nanejvys t6zk6m jazyku
chci-li obdrzeti plnou pfedsta-
WI o mlneni strany sporneho
pTedmetu. Kazda politicka
stra ma ma svuj casopis a kaz-
dy vyjadruje dGrazne sve VIA
Stnl mlnenl.
V dalsfm spisovatelka mluv1
o svobode shromazdovaci, KITE
ra jde do krajnosti, l1cf volnost
pohybG V Ceskoslovensku a po-
kracuje: Nejsem favorisovanou
ami privilegovanou osobou; ne
mann oficielnfho postaveni; ne
jsem zamestnana zadnou orga-
nisac1 ami casopisem, ktery by
byl "a mne zodpoveden. Bere
Sc tn proste jake fakt, re ziji
rada v Praze, protoze il miluji
uz dvacet let, protoze mi po-
skytuje latku k mym kniham,
jez vyzadujf leta prace a v me-
zidobi nemam, co bych ukaza-
la "a cas-, ztraveny tam; re ne
jen nejsem komunistkou, ny
brz i re nikde v zadne Zemi