Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-02-20
"%TELEGRAF", BALTIMORE. MD, FEBRUARY 20, 194s
isl vykonal a zejmena "a "a
slanOu Zpravu a jsem
Tv1j,
Volta Dundra.
MAS KRAJAN, zIJfCf We
VZPOMfNA

MAS j zIJfCf We
VZPOMfNA 80.
We Filadelfii We SpojenJch
statech severoamerickych zije
Tuna, jediny re zakla-
.atel1 ''Prava lidu". V cer-
m. r. dovrsil 80 let sveho
S radostf vzpomfna ma
''Pravo lidu" a ma stranu. je-l
jimz byl vernym pTfslusnfkem
a obetavym pracovnikem. Stal
Sc soudr. Lad. Pavlem v roce
1893 kolebky "Prava lidu" a
byv pozadan Slavnost
MIN vyborem Csl. socialnf de-
mokracie, napsal sve vzpomin-
ky nejen ma pocatky "Prava
ale zaroven i ma kus sve-
no zivota, zivota socialnlho de-
mokrata, pronasledovaneho ra
kouskymi 1rady.
Narodil Sc %. cervence 1867
a kdyz Sc vyucil kosfkafem,
pracoval v Novych Benatkach,
potion Liberci, kde Sc prihla-
sill do Sokola a pGsobil pro ces-
kou vec a konecne We Frydlan-
tn, kde "a soucinnosti hrstky
ceskych delnfkG sc pokusil "a
lott cesky vzdelavacf spolek
To poboufilo nemecke mesta-
ky, kteTf vytloukali ceskym
delnfkGm okna a kazdeho &C.
cha, jakmile Sc objevil ma uli-
ci, do krve zbili. Kdyz stano-
Wy spolku byly povoleny, Wy
zval no mistr, u nehoz byl "a
mestnan, ably jejich pTfjem ne
podepsal, jinak re. neposlech-
nell, ma narfzeno, ably no z
'prace propustil. Kdyz Tuna
odmftl teto vyzv6 vyhovet, byl
propulsion. Ma tom vSak neby-
10 dosti. z Frydlantu musil
pred nemeckymi nasilniky tai
ne uteci. Takto pax lfcf sve O.
study:
Vratil jsem Sc do Liberce a
nastoupil zamestnanf u kraja-
ma Stepana, kde pracovalo ne
kolik stejne smyslejfcfch ces-
kych delnfkG. V tie dobe poca-
ly vychazeti v Brine "Cervan-
ky, z nichz jsem mnoho GER
pal. Stal jsem sc nejen nadse-
nym stoupencem socialism,,
nybrz i jednfm z nejeinnejsfch
+soudruhG. V r. 1889 jsem ma
stoupil vojenskou sluzbu u IL.
praporu myslivcG v Hradci
Kralove. Nastupoval jsem il S
myslenkou ma oslavu 1. MAZE
r. 1890, ktera sc Poole usne-
semi socialistickeho sjezdu v
Par1zi mela konati v celem sve
te. Domn1val jsem Sc, re osla-
va 1. kvetna Dude pocatkem
revoluce. Proto jsem Sc SNAIL
vojaky, kteff nastoupili Sc
mnou a k nimz jsem mohl NIT
dGveru - spravne informovat.
Ale take rakouska vlada a vo-
|jenska velitelstv1 sc pripravo-
valy. V 1noru 1890 jsme nell
byt poucovani, jak sc name
chovat, vypuknou-li stavky del
nictva a povstan1 lidu. V bTe-
znu 1890 byla naT1zena pro
hlidka vsech kufrG a pTi nj ma
lezli u mne "Cervanky" a vo-
jenska pravidla. Ale mas set
mix, ktery byl nejlidovejsfm
dGstojnikem a proto nebyl nj
kdy povysen, mne neudal.
Dne 20. dubna byli jsme "a
larmovani a v peti minutach
.jsme jiz musili nastoupit v pl-
ne zbroji. Druhy den jsme OBJ
drzeli konservy a dvojnasobny
zold a We 3 hodiny rano nastou-
pill cetsu k nadrazf. Pc pTf-
jezdu do Horic byl dan rozkaz
nabfjet ostre. U setniny jsme
byli pouze tfi, kterf jsme rozu-
nell: ia, myslivec Ryzek a
podmyslivec Pepper. S napet1m
jsme cekali, co sc Dude dit.
Pristine dine jsme byli pTidele-
nj do Goldschmiedovy tovarny.
Dostali jsme pTisny rozkaz, a.
bychom Sc nestykali S civilisty.
We volne chv1li jsem nasel ko-
sfkaTskou d1lnu, kde byl "a
mestnan uvedomely tovarys,
ktery mne vysvetlil, co Sc dele.
Tkalci We vsech dflnach firmy
Goldschmiedovy zadali zvyse-
nj mzdy, a kdyz byli odmftnu-
tt, zastavili praci. A proti stav-
kujfcim bylo poslano ma zadost
zpupneho tovarnfka vojsko.
Stavkui1cf Sc chovali klidne.
Take 1. male byl kid zacho-
van. Ia mestem byly lomy a
nam Sc Tfkalo, re skalaci /. ma
.je potahnou ma mesto. NeveTil
isem. re bv beZbrannf d6lnici