Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-07-02
"DOMOV"
BULLETIN CSL. USTAVU
Myslbek - velky objevitel
pravdy.

DVdCdUGI1O COIVIId UyIO COIIlI
sto let, co Sc Cechoslovakdn
narodil jeden z hledac1 prav.
dy = Josef Vaclav Mylsbek
Ably 81 Tide nemyslili, re jenom
1sty je mono %promlouvat, vo-
lat, bourit k svemu narodu a
nejen k sve dobe.
Je v tom jakasi symbolika,
re vkrocil do tohoto nespora-
daneho sveta prave divokem
roce 1913. Cele jeho dflo Sc
pax vyvfji We znameni prema-
hanf teto nesporadanosti. Jeho
zacatky nenesou pecet mladi-
stve rozmachle "geniality" a
nebetycneho sebevedomf. Jeho
dflo nenf buTicske ami boTitol-
ske. Je to sam rad a stavba.
W v prvnfch pracfch, jeste
nedokonalych, je nejak to u
vazene a vyvazene. Snad pro
tuhle d1kladnost a vaznost ne
nj a nebyl epik Myslbek biz
ky mladym. Celia generace je-
no zak1 - Stursa, Saloun, Dvo-
Tak a JIM - vyrostla vlastne v
odboji proti svemu uciteli. Je-
no zdanliva studenost a rozu-
movost mic ner1kaly mladi, KITE
re je bud bourlive radostne,
nebo melancholicke, nebo roz-
vracene, pine rozpor1 a oply-
vajfcf vsemi moznymi proti-
chGdnymi vlastnostmi, jen ne
tim myslbekovskym soustrede-
nym klidem.
V jeho tvorbe nen1 parade
XII, slepych ulicek a zbrklych
rozbehG. Vsechny cesty u ne
no vedou Ike klasicke pTisnosti,
zosobnene v alegorii Oddanost
a vrchol1cf v iezdeckem POM
nlku sv. Vaclava. Dobove vii
Wy i vliv docasneho pobytu v
Paffzi pomahaly dotvaret jeho
osobnost, ale zadnemu z Mich
Sc nepodafilo vysinout il z jejf
urcite drahy jasne spej1ci k
prohloubenemu realismu.
Mezi prvnimi jeho pracemi,
jeste klasicistickymi nebo ro-
mantickymi, jake je Apotheo-
sa Rukopisu kralovodvorskeho
a Pieta, ktere delal jeste v do
be studio ma prazske Akademii
nebo alegorie Opera a Drama.
vytvorene ctyriadvacetiletym
Myslbekem pro Narodnf diva
do, a mezi svatym Vaclavem
lstojf Tada pracf, v nichz Sc sta
lie plneji nachazel: znama
Hudba, divka S lyrou, We foye-
ru Narodnfho divadla, Odda-
most a Stalost We smyslenf pro
vldensky parliament, portrety
hodnostard, mestanG a histo-
rickych o%sobnosti, sousosi z
teskeho baje slow ma Palacke-
no moste: Libuse a Pfemysl,
Zaboy a Slavoj, Lum1r a p1sen
Ctirad a sarka. Svaty Vaclav
celych 35 let prodelaval zme-
ny, nez Sc definitivne usidlil
ma hornim konci Vaclavskeho
namest1. Posledn1 sochu ma
podstavci dokoncil Myslbek r.
1923 We svych petasedmdesati
letech.
Idealismus, klasicismus, my
thelogicky pathos a realisticka
| characteristics Sc prollnajf v
die, ktere je uzavrene a uce-
lene a jehoz rust Sc dele zako-
mite jake rust psenice, ktera je
usetrena pozvolneho vadnuti a
padne pod kosou, kdyz docela
dozrala k bohate mi. Tuhletu
zralost, jadrnost a positivnost
Myslbekovy tvorby zacne clio
vek pomalu vychutnavat, snad
az sam dospeje do zraleho We
ku. Teprve kdyz pochopil Ii
vot v cele jeho hloubce a siri,
je schopen postfehnout drama
tickle napetf pod klidnou, roz-
vaznou formou povrchu, vnitf-
nj pathos pod ukaznenou pro-
stotou Maslbekovych plastik.
Temer u kazdeho jednotlive-
no 1kolu mezi prvni skicou a
hotovou sochou stojl mnoho
nacrtG, znovu a znovu meme
nych. Prvni nacrt nese jeste
stopy temperament sochafo-
Wy spachtle. Sala z nej citove
vzruseni. Muzske postavy, hra-
jfcf svaly a slachami, divcl =
manesovsky rozezpfvane. Ko-
necny tvar je ~ukazneny, prud-
ky cit je ztlumen hluboko do
mira, dusevn1 hnut1 z rozvlne-
nych tel Sc prestehuje spls do
vyrazu tvaTe.
Myslbek je jednlm z mala
umelcd, kterl byli pochopeni
soucasniky jeste "a zivota. Byl
oficielnim sochafem, uznava-
nym donna i "a hranicemi. Jen