Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-02-20
PRIMO A OTEVRENE:.
Pfse v.

J1ch" -. tax temef pred dive
ma tis1ci lety, rekl nejvetsf u
citel lidstva o starovekych re-
akcnich kolaborantech a je-
Jich pokryteckem oportunismu.
Ones pc velikych prevratovych
zmenach, ktere pTinesla druha
svetova valka, ocitli jsme Sc O.
petne tvaTf tvaT svetove stu
aci, ktera podoba Sc jake vel
&c vejci situaci ma pocatku ma
seho letopoctu,a ma svGj odraz
v novem pojeti socialn1, poll
ticke a hospodarske morally
naseho verejneho zivota.
Jake jsou hlavni znamky te-
to move morally praktisovane
v Ceskoslovensku a hlasane v
teto nas1 move vlasti pokroko-
wynn kandidatem presidentstv1
Henry A. Wallacem? Je to
predevS1m vernost zasadam
lidove demokracie, podtrhuji
slovo lidova demokracie ma roz
dill cd burzoasni demokracie,
vernost a uznani pracujfc1mu
lidu, narodu a republice. Ucta
a laska k pracujfcfmu lidu je v
pffmem odporu k vyvysovan1
a hyckanf privilejovanych
trfd zahalec1, vykoristovatel1
a obhajcG bezpracnych zisku
burzoasnl demokracie. A tn
je zakladni otazkou = proc Ii
dova demokracie? Vzdyt den
ne slys1me rozhlasovat radiem,
a cteme v dennfm tisku jaky
blahobyt name v tie nas1 anne
ricke demokracii, a proc pri
tonic naSem blahobytu u po-
rovnani S ostatn1m svetem hla-
sat nebo zavadet nejake socia-
listicke utopie? Kdo ma prav-
du, my tax zvani pokrokafi,
nebo reakcn1 konservativci?
Pravda lidova demokracie ne
nj zadny socialismus, ale take
ia naSe dnesn1 americka de-
mekracie nen1 nepohnutelny
zaklad blahobytu a svobody.
Jaky je tedy rozd1l mezi bur-
zoasni demokracif a lidovou
demokraci1? Historik Henry
Bamford Parkes We sve knize
"The American Experience"
vysvstluje americke dsjiny ia
ko zapas dvou taborII lidovs-
zemsdslskeho, jehoz idealem
je vlastnictvi nabyte poctivou
praci, svoboda, rovnost a O.
pravdova vlada lidem a pro
lid. Takova byfa d~emokracie
Lincolnova, Wilsonova, Roose-
vetlova a takovou je demokra-
Gle Wallace-ova. Pravym opa-
KEN teto demokracie je bur-
zoasni demokracie americkeho
velkoobchodu a velkopr1my-
stu jejfmz predstavitelem je
Americka Obchodnf Komora a
Narodni Sdruzenf PrGmysln1-
XII, ktera predstavuje stareho
nepr1tele S novou tvaf1: pluto
kratickou vladu velkeho obcho-
du, moderni prGmyslovou arts
tokracii, ktera dava jim plnou
moe a volnou ruku vyzdlmat z
lidu CO Sc da nejv1ce. Proto
kazdy mysl1c1 a svobody inflow
ny American a hlavne kazdy
CechOsolvak. iehoz neivZacn6j
Sim dedictvfm je p~etistylety
zapas Ceskoslovenskeho lidu
"a lidovou demokracii, nema-li
byti neverny tomuto odkazu,
must staff "a lidovou demokra-
eli. ktera do zakonem zaruce-
neho nespravedilveho social
n1ho radu, della prvnl prulom,
prave tax jake 1sil1 nas1ch pra-
otcG pred peti sly lety ucinilo
prvn1 pr1lom, do stfedovekeho
theoretickeho Tadu, kterym
ku svohode pc staletl vsouvali
Sc evropstf narodove.
zadny poctivy nasinec ne
NIUE byti lhostejny k tomu.
kterak povalecny pojem svo-
bodneho podnikani vybujel v
posledni dobe divokymi kvety
korupn1ch afer a spekulac1 na
luxor sirokych vrstev lidovych
spekulacf do mich zapleten.
pence lacni vysoci vladn1 Il.
Tednici ha ! GlenOve kOngreSJ
a senatu. A ruka hrabiveht
| kapitalu tel z krve tech ktef
polozili zivoty sve "a ocistl
sveta Cd fasisticke rakoviny
/ Nebylo ma tom dosti, re anne
ricky velkokapital byl Jedn;
ruka S nemeckymi vrahy, dne'
/ pres ujistovanf statn1ho de
: partmentu, re tam velkoprd
] mysl nezabral ami jediny pod
mix v americkem okupacnln