Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-02-06

TRECIAS klausimas Jaltos
konferencijoje buvo: nustaty-
mas politikos tuose krastuose
kurie bus islaisvinti is Vokie-
ciu okupacijos. Stettinius buvo
paruoses projekta kaip tur6tQ
tvarkytis tie islaisvinti kras-
tai. Bet Stettinijaus projektas
nepilnai patiko ir Rooseveltui,
o Molotovas SUI Churchilliu pa
siule nauju pataisu. Pc ilgu
diskusiju buvo nusistatyta: tie
krastai turf tvarkytis pagal
Atlantic Carterio desnius, lei
dziant tautoms laisvai pasirink-
tt valdzios formas, ir garantuo-
jant pilieciams visas demokra-
tiniu valstybiu laisves.
'Trys Didieji" isipareigojo
padeti tokens krastams susi-
organizuoti, pravesti rinkimus
ir uztikrinti vidaus taika. Ben
drai, Stalinas nepriestaravo
Roosevelto kalboms apie garan-
tavima laisves ir lygybes ir
apie demokratijos igyvendini-
ma Europos valstybese. ''As
noreciau'', kalbejo Rooseveltas,
''kad Lenkija butu sviesiausias
pavyzdys kitoms valstybems.
AS noreciau kad rinkimai Len
kijoje butu be priekaistQ, kaip
Cezario zmona, kurios as nepa-
zinojau, bet kuri, snekama, bu-
vusi skaisti. -" Stalinas syp-
sodamasis pastebejo: 'Taip tik
snekama, gi is .teisybes, ir ji-
mai nebuvo be nuodemiu. -"
1947 metu Sausio 19 dienos
rinkimai Lenkijoje parode kad
Stalino pastaba turejo paslep-
ta prasme: Lenkijos rinkimai
buvo vaizdingiausias klastos
pasireiskimas. Mykolaiciko pa
begimas ir visos opozicijos pa
naikinimas, o ir visas Lenki-
jos susovietinimas yra tikrai
Jaltos susitarimo "saziningo
vykdymo" irodymas.
KETVIRTAS klausimas jail
toje buvo sudarymas tarptau-
tines organizacijos, taikai ir
ramybei pasaulyje uztikrinti.
Prizes 60 dienu Rooseveltas bu-
vo iteikes Stalinui ilga memo
randuma apie tokios tarptauti-
mes organizacijos sudaryma.
Bet Jaltos konferencijoje Stall
mas pasisake to memorandum
dar nespejes gerai isnagrineti.
Wis delto gincai buvo ilgi ir
sunkus.
Molotovas pareikalavo kad
U.N. organizacijoje dalyvautu
salia Sovietu Sajungos pilnu
balsu dar trys respublikos: Gu
dija, Ukraina ir Lietuva. Stall
mas paremdamas Molotova pa
stebejo kad bent dvi pirmosios
respublikos turetu butinai da-
lyvauti U. Nations organizaci-
joje. Churchillis pareme Stall
no reikalavima. Rooseveltas BIZ
jodamas kad jo priestaravimas
nepakenktu U. N. organizaci-
jos pastangoms, pasiule kad
veliau uzsieniu reikalu minis
trai issprestu klausima ar rel
kia tam tikroms valstybems
suteikti daugiau negu viena
balsa tarptautineje taikos or
ganizacijoje. Ilgai ir placiai
buvo kalbetasi del veto teises,
bet jokiu konkreciq projektu
nebuvo pasiulyta ir jokio galu-
tino susitarimo tue klausimu
nebuvo padaryta.
PAGALIAU paskutinis kon-
ferencijos punktas buvo susi-
tarimas kad Sovietu Sajunga
istos kara prizes Japonija ir
kad jai bus perleistos Kurilq
salos, 0 taip pat Sahallno salos
siaurine dalis; bus isnuomotos
Port Arturas, kaip baze sovie-
tu laivynui, If bus sutarptau-
tintas Dairen uostas. Sis SUI
sitarimas buvo visiskai slaptas
ir net paciam Byrnes nezino-
mas Xxi tos dienos kol jis nebu-
vo pakviestas j uzsieniu reika-
lu sekretorius.
Jaltos konferencija buvo Sta
limo politikos laimejimas. Roo
seveltas ir Churchillis pripazi-
no Sow. Sajungai dideles tel
ses ir paliko placios vietos ju
ivairiems susitarimu aiskini-
nimams. Per iris metus nuo
Jaltos konferencijos "Trys Di-
dieji" kaltina vienas kita tq
susitarimu nesilaikymu.
Ir ivykiai rieda taip greitai
ir tokiais keistais keliais kad
visi Jaltos konferencijos susi-