Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-07-30

kuomet eina kova uz Lietuvos
valstybes ir net pacios Lietuviu
Iautos egzistencija, iskele ivai-
rlu sumanymQ egzilinei Lietuvos
vyriansybei sudaryti.
Jeigu pasitraukiant is Lietu-
vos valstybes Prezidentui Sme-
tonai, protestui prizes bolseviku
okupacija 1910 m. Birzelio men.
butu pasitraukes ir visas Lietu-
vos ministry kabinetas, tuometi-
niam ministrui pirmininkui A.
Merkiui nebutq reikeje pasida-
ryti bolseviku irankiu, griau-
nant Lietuvos nepriklausomybe
ir Lietuviu tauta dabar turetu
savo pilnateise egziline vyriau-
sybe.
To nepadarius, kyla nemazi
sunkumai, kai reikia surasti
teisinga kelia autoritetingai Lie
tuviu tautos atstovybei sudary-
ii. Cia tenka paboti visos eiles
politiniu ir juridiniu sumetimu.
Geros valios Lietuviai, ku-
riems tevynes gerove yra auks-
ciausias istatymas, siandien jun
giasi apie VLIK'a ir skelbia j
vadovaujanciu Lietuviu tautos
kovai autoritetu. Kai kas galvo-
ia, kad einant tikrajai kOvai uZ
Lietuvos islaisvinima pacioje
Lietuvoje, tai kovai turinti va
dovauti rezistencijos vadovybe.
o neseniai Lietuviu tremtiniu
tarpe Vokietijoje kilo sumany-
mas pasiulyti buv. Lietuvos pre-
zidentui DR.. K. Griniui pasi-
skelbti prezidentu ir sudaryti
Lietuvos vyriausybe tremtyje.
Grupe buvusiu Lietuvos sci
mu atstovu tremtyje paskelbe
atsisaukima, kuriame smerkia
separating politine veikla ir pa
sisako uz VLIK'a. Toki zygl, sic
kianti islaikyti Lietuviu pastan-
gu vieninguma ir drausme, gall
ma tik sveikinti. Taciau tenka
apgailestauti, kad tame atsisau-
kline siekiama apimti per daug
ir jau dabar norma nustatyti
gaires, kuriomis atsistaciusi Lie
tuva turetu valdytis. Pasiulymas
tue tuojau pradeti vykdyti 1922
m. konstitucija, apeinant veles-
ne 1923 m. konstitucija, kuri ga
liojo Lietuvoje prizes bolsevikQ
okupacija, stumia LietuviQ tau
ia j savotiska revoliucini kelia,
isbraukianti is Nepriklausomos
Lietuvos istorijos beveik du jos
trecdalius. Tuo tarpu patinka
kan, ar ne, O Smetonos laikotar-
pis Lietuvos gyvenime palieka
faktu, kurio paneigti negalima.
Santykiu SUI uzsieniais reikalai,
vaidinantieji nemaza vaidmenl
Lietuvos islaisvinimo klausime,
verste vercia nuolat ir nuolat
prie to laikotarpio sugrlzti. lr ar
nekyla daugiausiai sunkumQ, su-
darant dabar atstovaujanti Lie
tuviu tauta organa, is to, kad
mineta fakta siekiama apeiti?
Nelauzkime sakOs, ant ku-
rios sedime.
Lietuvos padetis po antrojo
pasaulinio karo skiriasi nuo
1918 metu padeties tue, kad po
pirmojo karo Lietuviu tauta tu-
rejo issirupinti savo suverenu-
mo pripazinima is svetimu vals-
tybiu. Dabar tas pripazinimas
yra. Yra ir ir to pripazinimo re-
gimas isreiskimas tebeveikian-
ciu kai kuriose salyse Lietuvos
atstovybiu formoje. Tu atstovy-
blu uzimami plotai tebera llgl
siol neokupuota Lietuvos vals-
tybes teritorija. Tu atstovybiq
sefai yra legalus Lietuvos atsto-
val tuose krastuose, kur jie yra
akredituoti. Per tuos atstovus
Lietuviu tauta, nepareinamal
nuo egzilines vyriausybes suda-
rymo, turi galimuma kelti savo
balsa tarptautiniame fortune ir
reikalauti savo pazeistu telslQ
atitaisymo.
Taciau visi Sic atstovai buvo
Smetonos valdzios paskirti. Prl-
imdamos tuos atstovus, uzsle-
niu valstybes yra davusios pri-
pazinima Smetonos vyriausybel.
Ia uzsieniu pripazinta Smetonos
vyriausybe ir buvo paskutlne
Lietuvos vyriausybe prizes boise.
viku okupacija. Visokia nauJal
sudaryta vyriausybe, kokiu var.
du il nesivadintu, sueidama !
santykius su uzsieniais, lures
dar toki pripazinima issirupintl'
ieigu il nores, kad su jos velks-
mais uzsienis skaitytusi. Dabar-
tinemis Lietuviu tautos gyvenl-
mo salygomis tai yra nelengvas
dalykas. O grizimas prize l9zz