Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-09-24
SAVAITES VEIDAS
RaSO DzIM-BIM.
POVILAS 'REYNAUD

POVILAS REYNAUD
KAIP zmones, taip ir valstybes, kada pra
deda skesti, griebiasi uz kiekvieno siaudo. Kick
vlenas maziausias Sapas jiems tue metu vaide
nasi kaip didziausias gelbejim laivas. Kai,
zmones, taip ir valstybes, savo kelioneje sutin
ka nuslvyllmQ, nesekmes, pavoju ir vsokiu XII
! tQ kliuclu, kurioms nugaleti reikia naujos jegos
vaos r laimes
Prancuzija yra viena is tu Europos valsty
blu kurios nuo pat II Karo pradzios baskosi
silpsta, jiesko ir nebegali surasti lygsvaros ne
ukiniame, ne politiname gyvenime Trys meta
nuo jos islaisvinimo jau praejo il Wis tebe
vaiksto beveik bedugnes pakrascias ir nekai1
negali atsitolinti nuo mirties pavoju Per tue:
iris metus il keite visa ellie vadovu r nei vienas
ju nepajege ikvepti krastui pilno pasitikejime
savimi; nei vienas nesugebejo patenkinti kras
to vilciu, ir visi po keliu ar kelioikos menesir
darbo vaira yra atidave ar palike Dievo valiai
/ De Gaulle, Blum, Bidaut, Ramadier, Schuman
Marie. Wis tai vardai, kuriuos Prancuzija de-
| jo savo Willis tkedamasi gaesianti ju pagalbs
isplaukti j laiminga pakrante. Deja Prancuzijos
alvas lr tOllau metOsi ant bangu.
Beveik nustojus tikejimo kad il gales pat
viena savo jegomis atsitesti is po ukiniu ir diva.
siniu griuvesM, paskutiniu laiku Prancuzija pa
sisauke pagalbon buvusi ministra pirmininks
Povila Reynaud. Pasisauke tvarkyti ukinius rel
kalus r padare j finansu ir ukio ministru. Ta
senas lr patyreS ukio zinovas SUBSIDIARIES sau gar.
su varda drasiais panais aiskioms mintimis il
savo ypatingomis paziuroms ukio klausimus
Advokatas, 70 metu amziaus, parlamento atsto-
vas, daug kartQ savo gyvenime buves finansq
ministras, mazutis Povilas Reynaud Prancuzijos
istorijoje lks animal kartojan1as mokyklos va
doveliuose Ir j mines busiancios kartos ne kahn
energinga finansu mnstra, O kaip ministra pir-
mlnlnka, kuriam dangus nedave laimes 1910 me-
tais, tals metals, kada Prancuzija kapituliavo r
kada pats Reynaud, po savo aistringos maldos
Paryzlaus katedroJe pareiske, jog norint Pran-
cuzia isgelbeti, neko kito nebelieka kaip tik ti-
keti stebuklus. Bet stebukas nepasirode ir
Reynaud perdaves mnstro pirmininko vieta
Petainui, nukeliavo poilsio savo gimtaji miesta
netoli Ispanijos sienos. Po to kas ivyko Prancu-
zioje - nebeturejo jokios reiksmes nei karo Ell
gal, nei pasaulio istorijai. Gi paciai Prancuzjai
toks Reynaud pasielgimas kainavo keturiu metu
VokieCiu okupacija kainavo Prancuzijos garbes
netekimu ir jos isskirimu is Europos politikos.
Pats Reynaud uz tai buvo pastatytas prizes teis-
ma Riome ir buvo nuteistas tvirtoves kalejimu
Teisme jis gynesi, kaip galejo bet neapsgyne.
Xxi 1913 metu jis buvo lakomas Portalet tvirto-
veje, Pyren6jq kalnuose, kartu SUI kelioika kitty
zymiQ politikos vyru (Blumu, Daladier'u, Gen.
Weygand'u ir kit)
Bet gyvenimas suko savo rata toliau. Karas
ejo j gala. Vokieciams rupejo, kad Prancuzija pa
siliktu istikma savo kapituliacijos parasui. Ru-
pejo, kad "senieji karo kurstytojai' vel neiseitu
j aikste ta valanda, kada reikes Vokieciams
trauktis is Prancuzijos Tada jie pareikalavo,
duoti Vokietijos zinai. lr 1943' metu pavasari
P. Reynaud, kartu su kitais, buvo perveztas Vo-
kietijon ir patalpintas Buchenwade. Ir tik 1945
metals Geguzes men. Amerkeciu kariuomene j
isaisvino Po to Reynaud vel istojo politika,
vel pasdare daug zadanciu. zmogumi, vel pri-
rase pora story knygu ir lauke eiles vadovau-
janca vieta
Povilo Reynaud atejimas j finansu ir ukio
ministrus reskia Prancuzijos ukio passukima
is sociastines vagos j kaptalistine. Reynaud
yra arsus salininkas privatino uko ir kapita-
istines santvarkos, panasios kaip Amerikoje.
Nelengva jam bus atsukti rata. Tai didelis ir
sunkus uzdavinys. Ir daug kas pacioje Prancu-
zijoje abejoja, ar tam nuostabiai mazo ugio (jis
nedidesnis uz Dewey vyrui passeks nugaet
Ioka didee kupeta dideliu darby. Jei pasirodys
<ad ir Povilas Reynaud nepajegia istraukti gi-
iai balon kmpusi Prancuzijos vezima, tai be-
iks sauktis "ddziausio zmogaus' - Gen. De
1aulle.
Reynaud rysai SUI Amerka yra seni ir gerai
;inomi. Per JUGS tkimasi ir didesno pastikeji-l
no sulaukti is Amerikos. Bet jei Reynaud yra
,tipriai mylimas Amerikos, tai dar stipriau jis |
IRA neapkenciamas Sovietu Sajungos r pacios |
partijos Prancuzijoje. "Kuo daugiau
names neapkencia, tue as jauciuosi vertinges-
lis', tokiu iSdidzu pasitikejimu savimi Reynaud
ltsakineja j kiekviena komunistu jam mesta ne
pykanta.
sANGLAS chrurgas DR.. Cade tikrina kad
,imimu sumazejimas yra svarbi prezastis mo-