Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-01-09
sAvAITEs vEIDAs
RaSO DzIM-BIM.
GEORGE MARSHALL

TAI buvo prizes 40 metu: Filipinu karinis
stabas gavo smulku plana kaip reiketu sutvarky-
ii Manilos gynima. Pana buvo pasirases jaunes-
nysis leitenantas George Marshall. Filipinu ka-
rine vadovybe, susipaznus tue planu, pasun-
te Washingtona toki laiska: "Nepaleiskit akiu
nuo George Marshall: jis bus didziausias karlnls
GENIUS koki Amerika yra turejus nuo Stonewall
Jackson laiku" Sis drasus pranasavlmas Duvo
ateities pilnai patvirtintas net pats Gen.. Per-
shing, kurs buvo labai atsargus zmoniu vertinl-
me, veiau ape Marshall pasake: isis vyras SUI
pranta puikiai karo mena".
Kol Marshall tryne mokyklos suolus, buvo
jis beveik paskutiniqjQ eileje. Turedamas staclai
stebuklinga atmintl, jis Wis del to nemego mel
daug skatyti nei mokytis is knygu. Geriausia
knyga jam buvo gyvenmas, kur jis stebedavo
kiekviena smulkmena ir jose jieskojo sau pamo-
kymu. Niekados is niekur negaves joko karinio
diploma Marshall Wis del to isejo is Virginijos
Karo Institute SUI dideliu rnokso bagazu, kuri jis
daugiausia surinko lankydamas musiu laukus.
Visi 19-to smtmecio karai r visi musiai
buvo smulkiai jo isnagrineti, ir apie kiekviena
Marshall gall papasakoti su visomis smulkmeno-
mis- Toks puikus karu istorijos znojimas is
kee George Marshall aukstas pareigas.
Xxi 1924 metu jis buvo Gen. Pershing'o pa
vaduotoju; po to buvo pasiustas kariniams uz-
davniams Kinija; is ten gryzes, buvo paskir
tas sefu kariniu planu departments, kol paga-
liau 1889 metals tapo vyriausiu karinio stabo
virsininku.
visa $40 karO meta JlS neSe SunKla aCSaKO-
mybe uz Americas karinius zygius ir gall skai-
tytis vienas tu kuris laimejo Amerikai kara
prizes Voketija, Japonija ir Italia bel ju sajun-
gininkus. Tuoj pat po to kai jis 1915 m. Spa
liu 10 d. pateike Prezidentui Trumanui savo
galutini pranesima is kurio paaiskejo sesiq me-
tu darbas, Marshalo atktas, jis buvo pasiqs-
tas Kinija sutaikinti Ciang-Kai seka SUI komu-
nistu generolu Cou En- Lai. Bet po vienu metu
kantraus darbo Kinijoje Marshall pamate kad
diplomatniai musiai yra daug sunkesn negu
ginklu musiai.
Neziurint kad jis isvazinejo visa Kinija
skersai ir silgai; neziurint kad jis pats norejo
viska "sayo akim' matyti ir "savo ausim" Cir
deti, Wis del to Marshall nepaj6ge Kinijai duoti
taikos, nors Kinai j ir pravardziavo "taikos
dievu". Pats Marshall skundesi viename laiske
Prezidentui Truman kad "taikos augalas" tue
tarpu neranda dirvos Kinijos zemeje Pc to
skundo il Truman pakviete pajieskoti tam au-
galui drvos Europoje
Jau antri metal Marshall vargsta panasiais
uzdaviniais Europos laukuose. Negalima pasa-
kyti kad jam eitqsi lengvai
10 diplomatines veiklos balansas yra toll
atsllikes nuo jo kariniu yaisiu, kuriuos jis is
reiske savo raporte: "Po sesiu metu darbo as
galiu pirma karta pasakyt kad Americas sau-
gumas yra pilnai musu rankose. - Nezinia
ka pasakytu Marshall jeigu jam Dangus leistu
vadovauti sesis metus Amerikos diplomatijai ir
politikai. Gi pirmieji metal jo sunki,h pastan-
gu neatrodo riebqs Su Molotovu lam nesi-
seka. Rusjos jis .niekaip negali paklupdyti di-
plomatlniuose musiuose. Is Maskvos parvazia-
yo tusciom rankom; is Londono sugryzo piktas;
is Lake Success isejo Visinskio apspjaudytas. $.
Marshall jau yra izenges j 68 metus. Gal
voja ir tvarkosi kariskai kiekvienai konferen-
cijai pran1ato atstraukimo kelius. puolimu ir
gynimosi barus r iskart saukia priesa kovon
keuose frontuose
Deja, diplojatija siek-tiek skiriasi nuo stra-
tegijos: jei strategija yra prieso visu silpnybiu
lsnaudojimas, tai diplomatija "yra daryti if sa-
kyti slykscausius dalykus graziausiu budu".
Marshall lures dar daug darbo su Molotovu.
Jis tiki savo plana, kuri jis paskelbe praejusiu
metu Birzelio menesi. Bet geriausias diploma
tijoje planas yra butt stipriu, nesvyruojanciu If
pasitiknciu. Londono konferencija ir 20 jos
pasakyti Marshallo zodziai parode kad Gen.
Marshall jau suprato jog is dipomatijos jis pri-
|verstas daryti "slyksciausius dalykus''