Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-08-20
W Spy9|iuotu Vie|u
RaSo KAZYS SKIRPA.
(Tesinys is pereito nr.)

teko pergyventi leisiu sau cia kick nukrypti
nuo temos ir grizti prize savo likimo draugu j
kitty internuotuju. Juo daugau jautesi, kad Vo-
kieciams kare nebesiseka ir kad jis pamazu ar
teja prie gallo, tue daugiau visi mano draugai
debatuodavo tarpusavyje ir SUI manim, kaip poll
tikos zmogumi, ivarius bendro pobudzio klausi-
mus bel ateites perspektyvas. Visa tai, kas ta
ola, neturint ka veikti buvo prikalbeta ir aptar-
ia, butu sunku cia atpasakoti Todel pasitenkin-
stu tik apibudinimu kai kuriu dalykq kurie man
daugiausiai istrigo atminti bel pako didesnl
ispudi.
Kadangi buvau patekes kaip ir Prancuzu
Generalini staba, tai pirmoje eileje man, kaip
buvusiam generalinio stabo pulkininkui, buvo
smalsu patirti is paciq Prancuzu kuo paaiskinti
ta reiskini kad Prancuzu kariuomene 1910 me-
tais tapo Vokieciu nugaleta kelias savaites lai-
ko.
Dauguma kan toki klausima pastaciau, at
sakydavo, jog Prancuzai tada is viso nenorejo
kariauti: istisi pulkai pasiduodave, nepaleide j
Vokiecius nei vieno suvio, nebekalbant jau apie
visos municijos sunaudojima priesu naiknti
pirm, negu numesti gnkla ir eiti pakeltoms ran
komis nelaisve. Pagrindines priezasties toxic
sugniuzimo, pasirodo, reikia jieskoti ne tick
Prancucijos nepakankamame materialiniame pa
sruosime karui, kick Prancuzu tautos maralinia-
krasto vidaus politika, teisingiau pasakus, Pran-
cuzu susiskaldymas ir defetstinis jaunuomenes
auklejmas Perdaug buvo propagandos uz taika
ir permazai balsu uz pasiruosma gnti Prancuzi-
jos nepriklausomybe. Partijos kovojo uz savo
atskirus tkslus, pamirsdamos bendra tautos rel
kala Oar blogiau: ia partiju makalyne kick
viena jQ stengesi itraukti daugiau jaunimo, O
mokyklu mokytojus paversti partijY propagan-
distais. Liaudes mokyku mokytojai buvo prizes
karineje Prancuzjoje tikr pacifizmo apastalai.
Tode mokyklose budavo daugiau kalama moki-
MANS galva pacifistu sukis "salin bet koks ka-
ras" r visokios partnes deoogijos negu sva-
rus patriotizmas bel pareigos supratimas ginti
tevyne.
Kada Sitaip, is venos puses tauta buvo
migdoma pacifizmo pataluose is kitos puses il
buvO partijQ vardan politnes laisves, draskoma
! smoteus. Rezultatas to - jokios tautines dis
cplinos ir jokio valdzios autoriteto. PrancuzQ
vadzla buvo virtusi partju tarpusavio prekybos
objektu Todel il buvo beige tvarkyti krasto
reikalus ir paruosti valstybe ir tauta gynmuisi
karo atsitikime. Prancuzja jau buvo kara pra-
lalmeJusl tada, kai jis isviso dar nebuvo kiles.
Paskelbus mobilizacija kiekvienas Prancuzas,
prizes tai isauketas defetistneje dvasioje nors ir
uzsidejo kariska unforma bet visai nesijaute
kariu. Jis lko toks, koks buvo prizes tai t. y. tik
geras taikos salininkas. Karo drausme, be ku-
rios kariuomene nera jokia kariuomene, jam at
rode jo laisves varzymas Vardan laisves bet
kladingai suprastos, tautai per daug metu
lskiepytos, Prancuzu tauta ir Prancuzijos valsty-
be sumokejo 1910 m. tikrosios laisves prarad-
mu = tapo Vokieciu okupuota
Ar Prancuza is sos savo klaidos ir 1910 m.
nelaimes pasmoke? Tai buvo kitas kausimas,
kuris name idomavo ir kuri daznai padiskutuo-
davome. Jis buvo netik siaip idomus, bet ir tu-
rejo nepaprastos reiksmes Europos ateicia Vo
kietija vrto griuvesiais. Sekanti po jos didesne
tauta VakarQ Europoje skaitosi Prancuzai.
Jiems tad priseitQ permit pagrindini vaidmen
Shame kontinente, kaip tai buvo po. 1914-18 m.
karo Bet tam reikalinga, kad patti Prancuzja
vel atsistotQ ant tvirtQ kojQ, tai pasidarytQ
imanoma tik tada, jei Prancuzu tauta surastu
sau teisinga kelia j nauja nacionalini revansa.
Koks tas kelias galetu butt? Deja vieningo atsa-
kymo is savo Prancuzisku draugu nesusilaukiau:
tikriau pasakius, niekas ju o apibrezh ne
istenge. Vieni mane kad toki kea galetu nuties-
tt Gen. De Gaulle. Xiii buvo del Gen. De Gaulle
apastalavimQ gerokai rezervuoti. Prisibijo kad
jis, isjudines Prancuzu masses savo agtacinems
kalbomis gall nebepajegti ju suvaldyti ir jos pa
siduotq komunizmui Reka pasakyti, jog mano
likimo draugu tarpe netruko ir komunizmo sa-
lininku, nedaug, bet keleta atsirado Vienas pull
kininkas, inzinierius, su kuriuo CANA daznai pa
diskutuodavome apie komunizma, viena karta
issikarscaves pareiske, jog Prancuzq tautos
ateiciai iseitu tik j nauda, jei kokiam milijonui
ar pusantro milijono Prancuzu burzuazines in
teligentijos butu nukirstos galvos. Vis jie igije
mokslus ir praturteje nesvarais kelais, pagal-
so1ss ~-