Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-09-03
RasO KAZYS SKIRPA.
(Tesinys is pereito nr.)

\AfSIHyS Is peTelLO mr.
Sitaip vykstant artileriios dvikovai, Amer-
keciu motorizuotos dalys prasiverze link Co.
desbergo. AS buvau prmas is internuotuju, ku-
rlam teko laime 81 ivyki nusaugoti. Kai prane-
siau draugams, visi sujudo Bet tue daykas
ir pasibaige Uzeme Godesberga, Amerikieciai
toliau zygiuoti nebegalejo, mes turejo prizes save
didele upe. Uztat vyko intensyvus saudymasis
per upe, nebe tik sunkiaisiais pabuklais bet kul-
kasvydzais ir paprastais sautuvais. Mes gi Wis
dar turejome tupeti savo lizde. Tikejomes, kad
gal Amerikieciams kaip nors pavyks greitai per-
sokti Reina ir jie atsiskubns musu islaisvinti
Tai nebutu buve sunku, mes tame rajone Vokie-
ciu jegq buvo vsai nedaug. Bet Reinas pats sa-
vaime buvo didele kliutis, kurios be atitinkamu
pasirengimu nebuvo galima nugaleti.
Taciau, kaip kita diena patyreme, Ameri-
kieciai veikdami greitai vistik j dar ia pacia
diena buvo pereje, tik kick auksciau, butent apie
z kilometrus pietu-rytus nuo musu. Tai ivyko
Kovo d. vakare, t. y. tik ka Amerikieciams uze-
mus Godesberga
Galimas daiktas, kad jie uzsuke "Hote
Dresser, patyre, kas jane buvo ir j kur mes
tapome nugabenti. Ju kariuomenes dalinys, per-
ejes Reina, stengesi priarteti prie Petersberg
kalno is kitos puses, taigi prie musu lizdo. Bet
jau buvo pervelu Kovo anksti ryta, apie
4 val, mes buvome staigiai priketi ir priverst
is "Berghotel Petersburg pasitraukti, palikus
ten visus musu lagaminus SUI rekalingiausiais
daiktais, kick kas ju dar turejo. Kada kick We
liau komendantas Rautenberg pasiunte kelis ka-
reivius SUI is kazkur gautu sunkvezimu paimti
daiktQ, tai prie viesbucio privaziuoti jau nebe-
galejo. Kareiviai buvo priversti nunesioti nuo
kalno daiktus darydami perbegimus, kaip pesti
ninku kautyniQ metu, mes buvo apiberiami Ame-
rkeciu kulkosvydziu ugnmi
Is vienos puses dziaugiames kad dar isliko-
me gyvi, bet, is kitos puses teko apgailestauti,
kad "kautynes", kurios tesudare NUNS tik ner-
WI sbandyma, pralaimejome, t. Y. nebegalejome
baigti sulaukti Amerikieciu, kurie butu mus is
lasvine Ypac del toxic nepasisekmo buvo nusi-
mine musu Amerikoniskoj kompanijone, Mrs.
Legendre. il spjaudesi ir zarste zarijomis ant
savo kompatriotu Amerikiecu karininku, kan
Sic pasivelavo uzimti "Berghotel Petersberg'.
Jai atrode, kad jau wien del jos venos Amerikie-
ciu kariai turejo pasiaukoti. Bet buvo SUI mu-
mis- dar ir kta ponia, tai Madame Cailliau Gen.
De Gaulle SeSuO Jei Amerikiecams butu pavy-
Ike ia r visus mus tada iSlaisvinti, ta neabejo-
ju, Gen. De Gaulle nebutu pasigailejes Prancu-
Zu ordenu keliems Amerikieciams uz parodyta
narsuma ir dzentelmeniskuma jo sesers atzvil-
giu.
Kadangi "pralaimejome'' kautynes, tai ir
turejome pastraukti, kaip koke vandalai pes
ciomis, su mazais rysuukais rankose ar ant
kupros brisdami per purvynus ir pagal pelkes,
kol neisejome is pavoingos zonos. Laime, kad
teko trauktis miskuota kryptimi. Tai isgelbejo
mus nuo sajungininku lakunu akies. Nekarta
prazvimbe pro musu kolona Sic ''priesai' jiesko-
dami sau taikiniu ypac Vokieciu artilerijos po-
ziciju ir Vokieciu kariuomenes rezervu, bet mu-
SUI jie nepastebedavo Jei pastebedavo, tai gal
galedavo atskirti, jog nesame joks Vokieciu ka-
riuomenes junginys, bet kazkas savotisko: CRU
pc zmoniQ, apsirengusiu daugumoje civiliai, bet
graziai Vokieciu kareivq grandines is visu pusq
apsuptu ir dar graziau globojamQ, su atstatytals
mus sautuvas. Tiesa, turejome ir mes savotis-
ka "artilerija". Tai buvo piles Anna Rechberg
ratukai.
Kaip jau buvau minejes, il buvo luosa: te-
gaejo judeti tk kambariuose ar viesbucio sod
nelyje ir tai, vek dvigubai susilenkdama ir pasi-
'remdama azda Taip pat buvo nelaba paslankus
ir jos brolis, Arnold Rechberg. Nors jis buvo di-
delis, kaip "mamutas", bet kai eidavo, tai vos
budavo galima pastebeti, kad jis kruta: mazute-
as zingsniais ir taip, kad kiausinis, padetas ant
jo plikos galvos, nebutu nuriedejes. Po kiekvieno
MISUNDERSTANDING vieSbucio sodnelyje, js skube-
davo kur nors prisesti, nusiskusdamas dideliu
Strides plakimu, medicines sesele Anna sku-
bedavo il "pasivyti" SUI vaistQ dezute, kuria il
visad nesiojasi SUI savim. Buvo kiekvienam ais
ku, kad p. p. Rechberg'ai nera pajegQs marsui,
ypac per purvyna, pagal pelkes bel pakrumemis,
prisitaikant prie vetos, kad nekritus sajunginin-
ku lakunams ] axis. Buvo dar ir vienas Prancu-
zas, butent, pukninkas Daubert, kuris buvo
silpnos Strides ir todel nepajegus zygiui. Nedaug
;rd: ~