Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-05-07
SANAITES VEIDAS
RaSO DzIM-BIM.
JUOZAS BROZ-TlTO

JUDAS BROZ-lIlO
KAI Tx PASUKI aki j Balkanus, tuoj pat
sutinki visa eile pasakisku veidq, ape kuriuos
prizes kara niekas nieko negirdejo r apie kuriuos
dabar sklinda tick daug visokiu kabu. Ir pirmon
vieton natal "marsala" Tito, slaunu Jugoslavi-
jos diktatoriu, istikima Maskvos tarna r pikta
kaptalizmo priesa. Jau pats jo veido rustumas
rodo, kad Sis kalvio vaikas, ilgai ranka mix
lines prie kuo ir priekalo puikiai tinka geleziai
lankstyti. 49,. Niekados savo gyvenme nepazi-
mes tkrojo Strides juoko "marsalas'' Tito test
rodo vsur viesumoj tik sukastas dantimis pa
niurosiomis akimis, istemptais smakro nervais
ir grieztais judesiais. Kai Sis "marsalas' kalba,
calcium pasakyti, kad jis stipria musa kuju
priekala ir po kiekvieno smugio ziuri, ar geezis
plojasi. 1r vargas tam, kas patenka ant Tito
priekalo. 49,: jis j sutraisko taip, kap sutras-
ke garsuji Michailovicu.
Mazame Kroatijos miesteyje netoli Zagre-
bo gall rasti dar daug zmoniQ kurie nesunkiai
prisimena Juozapa Broz'a Prisimena vargnga
kalve ir dar vargingesni paisina, suskurusi ir
nervinga Juozapo teva. 1898 metals tam angliu
dulkemis istisa diena kvepuojanciam kalviui at
nese gandras busimaji marsala. -. Ir vos de-
STINT metu praejus, tevas pristate Juozuka min
ii dumpliu ziureti, kaip kalama gelezis, kol il
karsta, ir mokytis tevo amatui. Nuo ryto Xxi va
karo desimtametis Juozukas, mazos HALVES dull
kese SUI pajuodavusiomis snervemis, kapste ang-
lis pute dumples ir kale tick kick gaejo. Istisa
desimti metu jis nieko kito ir nemate kaip tik
ugnl, gelezi, dukes
Bet viena diena, kai Juozapas Broz jau tu-
rejo 21 metus, susidomejo jis miesteyje saukia-
mu socalistu mitingu. Tai buvo diena, kuri pa
suko busimaji Tito nauju noru ir platesnu sic
kimu pasauli. Jis greitai isijunge socialism, bu
|ri ir uzeme vieta ju kairiame sparne su visais
tais, kurie turejo pusletas rankas, mazai duonos
ir dar maziau ateties. Revoliuciniais sukiais
luznuodytas Juozapas Broz metes visa aistra i
darbininku judejima ir per keleta metu prasimu-
So j pirmasias linijas Policijos budri axis il
"globojo' jau pirmoj jo jaunysteje.
Prasidejus 1914 metu karui, Juozapas Broz
nueina fronta. Bet nueina be moro kovotl uz
Habsburgo dinastijos veliava. Su keliais savo
draugais jis dezertyruoja Rusu puse. Apie iris
metus jis praeidzia atbegusiu dezertyrQ lagery-
| je Bet 1917 metu komunistine revoiucija Ru-
sijoj atidare vartus r visiems kareiviams, kurle
pareiske nora prisideti prie kovos uz revollucl-
l. jos laimejma. Juozapas Broz istojo raudonaJa
kariuomene ir kartu SUI Rusijos revoliucionle-
riais dalyvavo pilietiniame kare prizes "baltuo-
sius" Kaukaze, Sibre ir -. Suomijoj. Revoliu-
cijai laimejus, J. Broz buvo priimtas j komunls-
tine mokykla kuri j paruose p,aciam komunisti-
niam darbu If grazino 1923 metals atgal i Ju-
Maskvoj buvo ismokes Taciau uz presvalstybi-
nj darba gauna penkis metus kalejimo. Athkes
sutrumpinta bausme, jis vel organizuoja sla ota
veikima, ir pocijos gaudomas, pabega j uzs ie-
nj.
Ispanijos pilietiniam karui prasidejus, roz
atsiranda Ispanijoj ir organizuoja Jugoslavus
savanorius prizes Franco. Istoja tarptautine
brigada Tito vardu, kuri ir dabar tebenesoja
1893 metals Tito sugrizo Jugoslavija. Voke-
CLANS uzemus Jugosaxija, ir prasdejus ju ka-
rui SUI sovietais, Tito pradejo organizuoti komu-
nistu gaujas-partizanus Savo drasiais puolimais
jis greitai pragarsejo, ir 1943 metals Churchill
lis j pakrikstjo marsalu, pareiksdamas, jog
Anglia j rems visomis jegomis Su Anglu- u-Ame-
rikieciu nusikalstama pagalba Tito apginklavo
apie 100000 vyru ir SUI tais "raudonas vyrais'
|zygiavo Belgrade. Tuo ir uzsibaige komunis-
; tinio rezimo steigimas Jugoslavijoje.
i siandien Tito sudaro nemazai rupesciu il
Anglams ir Amerikieciams. Isnesiotas ant ju
rankq ismaitintas ir apginkluotas, ''marsalas
Tito" atsilygina dabar grasinimais, kaltinimais
lr pikciausais paniekos zodzias. Churchillis ap.
|gailestavo padares didele klaida, kan isauginc
Tito. Nei Anglijos nei Amerikos vadovu Saline
negai butt rami uz ta kad leido nuzudyti Mi
chailoviciu, tikrai nuosirdu sajungininka ir kad
savo "pienu' ismaitino Staino tarna ir atkakly
nriesa zmogaus laisvei ir demokratijai Trieste
kausimas parodo, kas buyo ir. kuo pasilieks
marsalas Tito. -...-..--.4.I1-l.-.