Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-04-02
Evoluce Obcanskych PRAY
" Americe.

A41AOA Ave.
Prvn1 americt1 osadnfci po-
lozili zaklady prftomn6 demo-
kraticke formy zdejs1 vlady a
lidskych pray a svobod davno
pred tim, nezli Spojene Staty
pfijaly ma sebe formu naroda,
"pocateho We svobode a zasve-
ceneho zasade, re vSichni Tide
Jsou stvoTeni navzajem 81 row.
MI. Dobrou pTipomfnkou to-
hoto fakta jsou nektere z dra-
hocennych historickych doku-
mentG a zaznam6, jez Ameri-
cane vsech styryceti osmi stat1
mali pf1lezitost shlednouti We
"Vlaku svobody''.
Mezi listinami, potvrzuifcf-
mi vyvoj svobody naroda i kaz-
deho jednotlivce ma pevnine
Noveho sveta, pouta pozornost
prvn1 vydany text "Mayflower
Compact. Byla to dohoda sku-
piny PoutnfkG, uzavrena roku
1920, pc pfiplutf jejich lodi
Mayflower do prfstavu Ply
mouthskeho. We shode S touto
dohodou Sc podpisuj1cf Java
zovali podrfditi Sc "takove VIA
de a guvernerGm, ktere Sc spo-
lecnym souhlasem zavedou g
zvol1". Toto sjednocenf bylo
zakladem demokraticke formy
vlady, zT1zene v Plymouthske
kolonii, vlady, jez byla pred
zvesti 1stavn1 formy vladn1,
prijate pozdeji tTinacti -pGvod-
mimi koloniemi.
We Vlaku svobody je tez mo-
Emo spatTiti prvn1 vydan1
! (1644) drobne knfzky, v nfz
Roger Williams tvrdf, re vsich-
nj jednotlivci a vsechna nabo-
zenstvf - pohanske, zidovske,
katolick6 i protestantske =
isou opravn6ni povazovati ma
bozenskou svobodu "a priroze-
ne pravo. Vypuzen pro tyto
sve pokrokove nazory z Massa-
chussets Bay Colony, stal Sc
tento mlady duchovn1 zaklada-
telem prvn1 osady v Rhode Is
land, Providence. Tam polozil
zaklady k nabozenske svobo-
de, upevnene teprve pozdeii
statn1mi zakony a federaln1 IL
stinou prav.
Take whisky novin, V nichz
mlady, v Nemecku narozeny
tiskaT Jan Petr Zenger hail
roku 1884 svobodu tisku, ma
lezajf Sc We vystavce Vlaku
svobody.
V jin1ch dokumentech a "a
znamech mohou n~avstevn1ci
Vlaku svobody sledovati histo-
ricke udalosti. vedoucf k anne
ricke neodvislosti. UzT1 tam
koncept osudov6ho dokumen-
tn, v nemz Tomas Jefferson
prohlasuje, re "povazujeme
tyto pravdy "a samozfejme
re vsichni Tide jsou stvoTeni So
be rovni :. -; uzT1 kopii navr-
hovan6 1stavy Spojenych Sta
til a p1vodnf oficialni resoluci
kongresu, znamou pode jm6-
mem Listing prav (prvn1ch de
set dodatk6 k 1stave). Dalsi
vyvoi lidskych pray spatTuii
navstevn1ci v emancipacnim
prohlasen1, v nemz Abraham
Lincoln oznamuje osvobozent
cernYch otrokG, a v puvodnlm
senatnfm navrhu ma 1stavni
dodatek, jez mel uciniti zakaz
otroctv1 zakonem cele zeme
Jine doklady upomfnaii nav
stevn1ky ma vlekle 1sil1 anne
rickych zen o vybojovanf hla.
sovac1ho prava; ma postupne
pronikani osobn1ch svobod g
prav i do ostrovn1ho vlastnictv.
Spojenych StatG; ma plan ne
zachovani mfru a z~ajistenf lid.
skVch pray VSEM narodun
sveta, plan vt6elny do Charity
|Spojenych narodn.
Mnoha AmericanGm IDA 81
marianne pTilehavym, re prav@
letos, kdy Wax svobody podni
ka svou historickou cestu, roz
hodl Sc president Spoj. Staff
navrhnouti upevnen1 obcan
skych pray tech Americana
kteT1 stale jeste trpf diskrimi
nacf pro svou rasu, nabozenskt
pTesvedceni. narodnostnf pG
vod nebo hospodafske posta
veni. Sleduifce vystavku W
Vlaku svobody. dochaz1me ]
nazoru, re zadne z lidskycl
pray nebylo zfskano bez boje
o 10 nTiiat1 ktar6hO SO nreSi