Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-07-02
NEDRzfME S
ALE S LIDEM.
(Tiskova sluzba Ceskosloven-
|ske narodni rady v Americe.)

Ske narOdnl rady v Amerlce.)
Obhajci noveho rezimu v
Praze s oblibou vytykaji Cd
pdrcGm totality a diktatury, re
drzf S kapitalem proti lidu a
"a prisluhovace kapitalistd o.
znacuji kazdeho, kdo neschva-
luje vladu Gottwaldovu.
Je to v pTipade velike vetsi-
nv nasich americkych krajanG
vytka nespravna a nepravdiva.
Obrovskou vetsinu nasich
krajanG Spojenych Statech a
v Kanade tvori Tide drobni:
prGmyslovf delnfci, farmari,
pracujfcf intelligence a Utmost
nictvo. Nen1 proto mezi Mani
s.ympatii s kapitalem, zvlaste
ne S kapitalem velkym. z tie
prfciny S velkou priznf prijaty
byly v naSem americkem lidu
socialnf reformy v prvni repu-
blice Ceskoslovenske, zavede-
ne "a T. G. Masaryka. A kdyz
po druhe svetove valce Cesko-
slovensko znarodnilo sv1j vel
ky prdmysl a peneznictvf, set
kalo Sc toto opatreni v nasem
|lidu S porozumenim. Zvlaste
delnicke vrstvy Sc zadostiuci-
n6nim vftaly, re lid v stare Via
sti buduje 81 demokratickym
zpGsobem novy sloh zivota a
novou hospodarskou soustavu,
Ijez Dude slouzit nejsirs1m vrst-
VAN pracuj1cfch mlsto hrstce
privilegovane tT1dy. I tt kra-
jane, kteri ma znarodneni nell
MAJOR jiny, uznavali, re lid v
Ceskoslovensku ma pine pra-
vo zaT1dit 81 svGj dun poole
svych tradic i svych potreb.
Jen malo HAST oposice prot
znarodneni vyskytlo Sc v kra-
ianskem tisku a vetsinou byly
to hlasy nikoli americke, nybr5
dopisy re stare vlasti psane lid
mi, kterf byli znarodnenim
hospodaTsky postizeni. Val
nych sympatii vsak tyto hlasy
v nasi krajanske obci nevzbu-
Oily.
Dokud process znarodnova.
nj dial Sc v stare vlasti MAST de.
mokratickym zpGsobem, an
jedna krajanska organisace sc
proti nemu nevyslovila.
Naopak nasi krajane S velm.
radostnymi pocity ctli projevy
americkych pozorovatel1 jake
je Maurice Hindus, ktefi sym.
paticky zhodnocovali dGlezi.
tost socialnfho experimental '
! Ceskoslovensku, jehoz zvlast.
MIN a prave AmericanGm sym
patickym znakem bylo, re i ra.
dikalnf socialni reformy pro-
vadeny byly pri zachovanf de
mokracie a obcanskych svobod
Fakt je, re vetsine naseho lidu
nebylo nijak proti mysli s1cto.
vanf S velkym kapitalem v sta.
re vlasti.
Tento zapas s velkym kapi-
talem, jenz Sc skoncil znarod.
nen1m takmer vsech velkyck
podnikG prGmyslovych a ban.
kovnictvi, vybojovan byl "a re.
publiky Benesovy. Ia Benese
znarodneny byly dive tretiny
podnikanf, a jest opakovat, &c
stale Sc tax Sc sympatiemi ma.
SIGH krajanG americkych, po.
nevada toto znarodneni posti.
hlo kapital velky. Ia novehc
rezimu Gottwaldova provede.
no bylo pc unorovem prevratu
znarodneni dals1ho, pouze ma.
leho 1seku podnikanl, jen as:
1909 a postihlo hlavne stay
stfednf a maly. Je proto de.
magogif predstavovat mas, kite.
RI jsme pfijali velkou naciona.
lISdcl, prOVeQonOu Ia BeneSe
jenz rail heslo O "demokracii
socialisujic1', Ia sprezence
velkeho kapitalu, ponevadz ne.
souhlaslme S Gottwaldovou via
dou, re znicila ceskosloven-
sko demokracii. Je demagogii
vydavat mas "a odpGrce social
nj reformy a nepratele lidu.
Tu vytku nelze chit ami kra-
jan1m, kteTf nesouhlasi Sc INA
rodnovanim jez postihuje sire
dn1 a maly stav. Vsak i socia-
listicke strany pc leta hlasaly,
re socialisace ma byt namfre-
ma jen proti kapitalu velkemu,
zvlaste tomu, jenz nabyl pova-
by monopolu a dusil opravdu
svobodne podnikani, nikoli
proti stavu stTednimu a xiv
nostnictvu.
Nepopfratelnym faktem ie,
re 1norovy prevrat byl prove
den v Ceskoslovensku nikoli "a