Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-11-05

pfoJeV pIoCeSCu. Ale JoJlcn re-
signace nebyly pTijaty. Komu-
nisti chtejf vzbudit zdani, jake
by to jejich zatykani a falesne
obzaloby mely 1Tednf schvale-
nj Sokolskeho pTedstavenstva.
Sokolske hnut1 je podezira-
no, re je to kadr pro vycvik pod
zemn1ch pracovn1kG; re lie to
1stredi protisovetske oposice We
vetSine NEST a vesnic v CeskO-
slovensku.
Zejmena vSak ia skutecnost,
re re zeme, ktera Sc jen jezi
tajnou polici 1 a ozbrojenymi
hlfdkami, pfece stale utikaji
vynikaj1c1 osobnosti, dokazuje,
re tn PRAGUE celonarodnf pod
zemn1 hut1, jehoz clenove zee
la jiste jsou cinni i komunis-
tickych ministerstvech a orga-
nizac1ch. Mezi nedavnymi u
prchlfky jsou vynikajfcf verej-
nj pracovn1ci, kterf jsou v Ces-
koslovensku neobycejne popu-
larn1 a kteff v pr1padu valky
mohli by Sc zorganizovat v pro-
zatimni vladu podobnou csl.
Wade We. vyhnanstv1, ktera "a
druhe svetove valky pracovala
v Londyne.
Jsou mezi mimi DIR. Ivor Du-
chacek, jeden z nejznamejsfch
novinaTdv a publicist1 v Cesko-
slovensku; vysoce popularnf dir.
Petr Zenkl, nekdejsf starosta
mesta Prahy, ktery n6kolik lei
byl veznen v nemeckem kon-
centracnfm taboTe, DR.. Ant
HTebfk, starosta G. O. S., DIR
Hubert Ripka, nekdejsi minist1
zahranicn1ho obchodu. Jsou tn
jeste sta jinych, i jest zrejmo.
re nemohli re zeme uprchnou-
tt, kdyby Sc jim nebylo dostalo
pomoci ma cele care.
Komunisti radi by Sokolskt
hnutl likvidovali docela. Ale
nemohou tax ucinit, protoze by
.je zahnali do podzemf. Jehc
clenove by Sc i nadale navza.
jem znali, a dohlldka ma jejick
cinnost byla by jeste obtfznej-
81. Mimo toto vse, hnutf vzdy
bylo polou vojenskou. Rusovt
dycht1 z1skati jeho oddanos1
komunismu a pouz1ti no jake
vypomocneho vojska.
Ma nestest1 pro Rusy, Soko
zacal svuj zivot jake hutf pod.
zemn1. Jeho clenove vyznal
Sc We vsech zp6sobech odporu
jiz V roce 1862, kdy komunisn
byl jeste We SVEN detstv1 a kdJ
ruska monarchie byla v pew.
mem sedel. Sokol vzdy byl ma.
strojem a vGdcem csl. naciona
lismu a pred rokem 1918 by
iednfm z kl1nG, kterymi rozra.
zena byla s1la rakousko-uher-
skeho mocnarstv1.
Dlouha historic vyvoje toho.
to hnutf dokazuje, re men.
pravde podobno, re by jeho Gle.
move mohli dnes byti najednor
zlskani, ably radi prijali vladl
CHI velmoci.
Pred rokem 1918 Ceskoslo
vensko bylo castf Habsburskt
rise, ale melo slime narodni hnu.
tt, ackoli Cechy byly ztratily
nezavislost w pred 800 lety
Clenove tohoto hnut1 mluvil
cesky, udrzovali souvislost ces
Ike kultury a hlasali myslenkl
ceske samostatnosti.
Roku 1862 toto hnutf vy1sti
10 We hnuti Sokolskem. Ably u
niklo potlacenf, omezovalo sc
zdanlive ma cinnost kulturnf g
telovychovnou. Jeho clenovt
zakladali sbory, wall Sc bratr
a sestry a pf1sahali, re 81 budou
navzajem pomahati; pecovati {
telesne i dusevni zdravf a pra.
covati pro .nezavislost Ceskoslo.
venska.
Hnut1 rozvinulo cilou polite
kou cinnost pred prvnf svetovou
valkou, a zakladatele move re.
publiky, Tomas Masaryk, Ed.
ward Benes a general stefanik
pouzili jeho sluzeb k sabotazi
nemecke.valecn6 masiny. Kdy5
pax roku 1918 S podporou Spo-
iencd republika byla zalozena,
Sokolstvo pTislo k svemu pravu
a rostlo tax rychle, re r. 1898
uz melo 5000 SHORTY a million
clen6. Podobna hnuti Sc stej-
nymi pr1ruckami a ucebnicemi
byla zalozena We Velke Brita-
nil. Spojenych Statech, v Ar
gentine, Belgii, Brazilii, Bulhar-
sku, Francii, Kanade, Polsku,
Rumunsku a Svycarsku. Jenom
" Americe same jest vice nez