Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-07-23
JUGOSLAVSKE OSVETLENf
v CSR.


(Tiskova sluzba Ceskosloven-
ske narodnf rady v Americe.)
Posledn1 udalosti v Jugosla-
vii vrhly ostre sv6tlo i ma to, co
Sc nedavno sbehlo v Ceskoslo-
vensku. Posvftily zejmena ma
ztratu narodnf a statnf neza-
vislosti a ma uplnou zavislost
osudu lidu ceskoslovenskeho
ma ruskem porucnictvi.
Jugoslavsky prfpad ukazuje
S jasnostf az pTfsernou, re re
me, ktere propadnou samovla-
de komunisticke, prestavaji 81
urcovat svoje veci. re upada-
il v CHI porucnictvf. re nejen
o zahranicnfch. ale i vnitrnich
jejich vecech rozhoduje pax
ne uz jejich vlada a teprve ne
lidem zvoleny parliament, ale
1zky vybor zahranicnf, sloze-
ny z komunistickych politikG
cizfch zemf a jednaj1ci podle
direktiv ruske strany komunis-
ticke. Tito Tide, nemajfcf INA
losti pomerG a nizadneho pra-
va vmesovat sc do pomer1 il
nych zemf, rozhodujf O osudech
zeme, jake je ma pr. Ceskoslo-
vensko nebo Jugoslavie, jen
Poole politickych nebo hospo-
dafskych potreb sve strany a
Sovetskeho svazu.
Jugoslavie byla nemene YER
nym spojencem Sovetskeho sva-
zu nez Ceskoslovensko. Expo
novala Sc pro Rusko tax dale
ce, re jeji vojaci sveho casu Sc
stTelili americka letadla a pri-
vodili smrt nekolika americ-
kych letcG. S~louzila pod SWIM
vGdcem Titem verne i komu-
nistickemu hnuti. Marsal Tito
byl z nejvazenejslch vGdcG
komunisticke internationally
Jeho jmeno bylo heslem. By
opevan jake hrdina narodn1 j
mezinarodnf. Titovo jmeno ne
sou = ci do poslednf krise ne
sly = cetne ulice a zavody v
zem1ch, v nichz komuniste
vladnou, mezi mimi i znamy
ceskoslovensky zavod ma vyro-
bu alektromotorG We Vysoca-
mech v Praze.
Ale Tito dovolil 81 v posledn1
dobe vec v monoliticke strane
komunisticke neslychanou. O.
deprel podrobit Sc nekterym
pTfkaz1m Kominformy (komu-
nisticke internationally, KITE
rou ovlada rusky general IDA
nov, jenz loni ostTe pokritiso-
val i ceskoslovenske komunis-
ty, re jsou pTilis umirneni a ma
rysoval jim plan pro postup O.
stfejs1, ktery potion v 1noru O.
pravdu provedli. Ceskosloven-
sti komuniste Sc prikazu IDA
nova podrobili. Tito vsak O.
depfel a proto stall Sc naraz
pfedmetem nejnenavistnejsfch
1tokG komunistickych stran v
Kominforme zastoupenych j
neZastoupenych ii nasi americ-
ke). Je nahle vyhlasen "a ka-
clre a 1chylku pr~avicovou i le-
vicovou; "a sprezence zapadni-
no Imperialism i "a trockistu,
"a nacionalistu a velikase.
Dive vecf, nichz Tito vypo-
vedel poslusnost agentGm Mos
kvy, jsou velike ddlezitosti pro
poznani pozadl i pTevratu v
Ceskoslovensku.
Jugoslavie je zemi drobnych
roln1kG a jugoslavstf komunis-
te obdrzeli cd Kominformy pri-
kaz provost novou p~ozemkovou
feIOfmu, ktera by l 2 malych
sedlakd ucinila bezzemky. pra-
cujlcf ma pGde statni. Tito Una
pomery sve zeme, vi, jak dale
ko NIUE j1t a kan az jit nemn-
re, a uznal, re provedenf prf-
kazu by vedlo k revolte nej-
vetsl casti obyvatelstva zeme.
Povazoval i "a socialisticky ne
oduvodneny pokus O zniceni
maleho rolnfka. Pr likvidaci
velkostatkarG i komuniste sill
bovali, re jejich politika je "a
mefesa proti velkostatkarrGm,
nikoli prot drobnemu cloveku
ma p1de pracujicfmu. Odeprel
proto pTfkaz provost.
V Titove Wade rozhoduif O.
vsem komuniste. Ii udavajf
i ell. A mali obsazena
vsecka nejdGlezitejsf minister
Ale jsou v te Wade do
sud zastoupeny i jine strany a
e. -