Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-11-26
Jak F. A. Subert ziskaI Verdiho
pro ceske divadIo.

viii a kteTi svetu take neco da-
Ii, nutno jmenovat, a nikoli ma
nejposlednejsim m1ste, i Tere-
Iii S~tolzovou, nejslavnejsi dra-
matickou zpevacku sve dolby.
Italie byla vzdycky zarliva ma
primal, re ona ma nejslavnejs1
zpevaky. Ale Terezie Stolzo-
va tento primal porazila, a to
tax dokonale, re v letech sede-
satych az sedmdesatych ona,
Ceska, rozena v roce 1884 v
labskem Kostelci, byla prvn1
zpevackou dramatickou v TIA
lii, tax skvelou, re sam Giusep-
pc Verdi, nejslavnejsi italsky
.opern1 skladatel move dolby, il
zboznoval a psal pro nj zvlast
nescetne 1lohy We svych ope-
rach, pfedevs1m v Aide. Aida
Terezie Stolzove jeste nebyla
prekonana. Takova to by1a
zpevacka. A premiere teto
skvele opery, uskutecn6ne v r.
1869 v KahyTe ma oslavu do
koncenf Suezskeho pr1plavu,
byla vedle triumfu Verdiho ia
Ike triumfem Terezie Stolzove.
A teto okolnosti. zejmena
pax okolnosti, re Terezie Stol-
IOWA Sc stala takrka d1vernic1
slavneho Verdiho, vyuzil vecne
pohyblivy a sym zpGsobem
genialnf prvni Teditel Narodnf-
no divadla F. A. Subert k pod
niku, v jakych byl mistrem a
jake v te dobe ucinily rychle
scenu naseho Narodn1ho diva
ola jednou z vyhledavanych
seen evropskych. Kdyz Sc F..
A. Subert dovedel totiz O ne
sm1rnem triumfu Aidy v Ka-
hyfe a kdyz Sc rozl6tla pc ce-
lem svete povest O tonic die a
jeho slavnem skladateli, Giu-
seppe Verdim, vsechna evrop-
ska divadla Sc predhanela, a.
by ziskala provoznf pravo ne
jen Aidy, ale vsech Verdiovych
oper. A kteremu divadlu sc
podarilo ziskat vedle italske
premiery nektere z Verdiovych
oper nejdr1ve take premieru
svoji, tedy evropskou, bylo ma
vrcholu stest1. A chytry F. A.
subert 81 rekl = proc by to te-
to spolecnosti prvn1ch divadel
evropskych Sc nemohlo vsunou-
tt i nase Narodni divadlo?
Sebral Sc jednoho krasneho
dine, dobe, kdy svetem sla
zprava, re slavny Verdi dokon-
cuje novou operu, "Otella" a
jel "a maestrem do Milana.
Premiere "Otella" mela byt u
vedena ma scenu milanske Sea-
ly v povanocn1 staggione roku
1887. Vsechny velika evrop-
ska divadla zavodila O primal,
uvest pc prve pc italske premi-
rec "Otella" ma SVEN jevisti.
F. A. Subert, kdyz prijel do Mi
lana, nesel k Verdimu. Tam
by Sc asi take sotva dostal. Mel
stastny napad, S n1mz uz vyjel
z Prahy, re prvnf stanice jeho
navStev milanskych Dude byt
slavne ceske krajanky, Terezie
Stolzove. Nezklamal sc We
SVEN ocekavani. Stolzova pTi-
jala Teditele Narodnfho diva
ola We SVEN milanskem palaci,
zaffzenem S pohadkovou mad
herou. Subert sam We svych
pametech p1se, re byt t6to slav-
ne Cesky Sc podobal pokladni-
ci kralovny Sabske. Ale z ce-
no mas Teditel mel nejvetsl ra-
dost bylo, re Stolzova pfijala
sveho krajana a Teditele Ma
rodn1ho divadla S otevfenou ma
rucf a s prevelikou radost1.
Vlastn1 Subertovu zadost, a
by mu naSe Slavna ~kraJanka
zprostredkovala styk sc slav-
nym Verdim a ably Sc primluvi-
la "a splneni zadosti jiste hod-
ne neskromne vzhledem k teh-
dejs1mu postavenf naseho Ma
rodniho divadla We spolecnosti
evropskych divadel, ably slav-
ny Verdi vyhradil pro "Otella"
mimoitalskou premieru v Pra-
re, Stolzova s nadsenfm uprfm-
ne Cesky sl1bila podporovat.
Hned druhy den postal suber-
tow do jeho milanskeho hotelu
roztomily lfstek, v nemz psala
"Libo-li VAN, m1zete mluviti
S m~aesterem Ultra mezi II. a
IL v Albergo Milano." To byl
Verdivdv palac.
subert vypravuje We svych
vzpom1nkach, re byl 1plne
vzrusen skvelym vysledkem svt
cesty. S velikym ostychem Sc
drIlhV den do palace S1aVnehC