Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-07-23


valid proved s p~oslusnosti stu
by, Tito vsak odmltl. Ac mu.
bylo ostTe vytknuto, re trpf We
sve Wade jine strany, neroz-
pustil narodn1 frontu jugoslav-
skou a dodrzel slovo ostatnfm
stranam dane.
Byvalo zvykem v komunis-
ticke strane, re predak verej-
ne pokarary komunistickym
mezinarodnfm 1stTedfm Sc i
hned podrobil, sci jake hrfsnfk
do prosa, musel kaj1cne doznat
"omyl" a odstoupil.
Stal Sc vsak pTipad v komu-
nistickem hnut1 opravdu nesly-
chany. Tito odepTel poslusnost
Kominforme. A komunisticka
strana Jugoslavie, &C byla W.
zvana, ably Tita "vyrfdila",
postavila Sc "a Ttita a proti
Kominforme.
Kominforma odpovedela ma
rebelii nekolika zakroky. Wy
loucila Tita i jugoslavskou
stranu re sveho stTedu. Jejf
slozky v ruznych zemfch ostre
Tita a jugoslavskou stranu Cd
soudily. A nasledovala i opa-
trent jina. Nejdale sla proti
Jugoslavii Albanie, nejmensl
re zemf komunisty ovladanych
a proto take nejposlusnejsl. Ia
zasahla prot Jugoslavii i hos
podaTsky. Ia politicke kac1T-
stvf Titovo ma byt postizen hos
podarsky i vsechen jugoslav-
sky lid.
Tito vsak nepovolil. Svolava
|sjezd sve strany ma konec GER
vence a vyslovil Sc pro plan
balkanske federace narodd,
ktery byl nedavno Moskvou O.
sire odmftnut. Nebot Moskva
nemdze potrebovat federace
ami v spratelenych zem1ch, nek
takove spolky cin1 cleny jejich
znacne nezavislymi a Moskva
povazuje "a bezpecnejsi pre-
sebe "ovladat" je jake rozde-
lene ~jednotky, slabsi a memo
houcnejs1.
Je otazkou, jak sc vec jugo-
slavska vyvine. CO Sc vsak v
Jugoslavii sbehlo, podava ten.
to obraz statd, ktere propadly
komunistickemu porucnictv1:
Stat komunisty ovladany je
spravovan ne svou vladou 9
poole svych vlastnich potreb,
ale re zahranici a Poole potret
komunistickeho hnut1 a statu
sovetskeho. Zajmy narodn.
must ustoupit zajmdm ruskym
i kdyz vezmou ujmu. Kdyz
Ceskoslovensko potrebovalo Il.
castnit Sc ma Marshallova pla.
nu, bylo mu poruceno z nej Wy.
prahnout. Nepomohlo, re
komunistic1tf ministfi pdvodne
Sc pro ten plan vyslovili.
Toto porucnictvf zasahuje
do politiky vnitrni. NaT1dl-l
Kominforma novou pozemko-
YOU reformu, je povinnostl ko-
munistickych vlad il provost
bez ohledu ma sliby pri pTevze.
ii moci dane. Odeprou-li, jsou
postaveni mimo komunistickf
hnutl sc vsemi dGsledky z tohC
vyplyvaj1cimi. A naT1df-li Ko.
minforma likvidaci nekomunis-
tickych stran, jsou komunistt
povinni il provost. Jest jim pc.
slechnout pT1kazu z ciziny, nj
kohl rozhodnut1 lidem zvole.
zastupcd. Lidem zvolena spra'
va nerozhoduje. P~orucn1kuje
nezodpovedny vybor v zahra
nic1 a vlada CHI.
Jak nesmyslne mi potion
tvrzeni komunistG, re SovetskJ
svaz do vnitrnfch zalezitost:
spTatelenych statG Sc nevmesu.
je! Vmesuje Sc! A jak! A
ma pro toto vmesovan1 dokon.
&c cely aparat. Smlouvy sebe
slavnejs1 neplatl. Neplat1 an
stare pratelstv1. Benes a M
saryk jsou likvidovani stejne
Ijako zpatecnictf vGdci v Ma.
d'arsku a Rumunsku bez ohle-
du ma svou pokrokovost a ma
|sluzby, jez prave Rusku pro
kazali V minulosti.
Komunisticti ministri rIGznych
zemi nemajf vGbec vlastni Will.
Kdyz pfeb1raj1 moe, davajf sill
by, ale nemohou drzet slovC
dane ami vlastn1m spolupra-
covn1kGm a souputn1kGm, KITE
RI Jim k moci pomahajf. | kdy-
by dane slovo dodrzet chtsli,
nesmi, jestlize chtsji zH1stat ko-
munisty. Gottwald sc podrobil
a Poole pT1kazu zdanovovy or