Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-08-20

10 ausys buvo tam lyg kurcos. Js jautesi ap-
svaigintas dideliais Rusu raudonosios armijos
militariniais laimejimais prizes Vokieciu kariuo-
meme Jis dare is to isvada kad sovietu santvar-
ka tegali butt pavyzdziu Prancuzijai, jei Prancu-
zu tauta nenori lkti kitu didzuju tautu pastum-
dele, kaip esq buve Xxi tol. Taigi, jo planas
PrancuzQ tautos revansas per komunizma ir sa-
junga SUI Sovietu Sajunga. Netruko mano Pran-
cuziskQ draugu tarpe ir monarchistinio nusista-
tymo asmenu, bet nedaug. Jie temate geresne
ateiti Prancuzu tautai ir valstybe tik atstatyme
monarchijos. Ju manymu, Prancuzai esa perdi-
deli indivdualistai, kad galetu valdytis demokra-
tiniu budu. Toks valdymosi budas JUGS tik dar
daugiau suskado ir Wis daugiau nusipnina vals-
tybe Turejau ispudzio jog didzioji dalis mano
Prancuzisku draugu simpatizavo marsalui Petain
nors kai kuriuos jo aktus ir pakritikuodavo. Jie
skate, kad po 1910 m. katastrofos Prancuzijai
nebuvo like kito kelio, kap tas, kur pasirinko
marsalas: pasirasyti kapituliacija, stengtis lai-
meti laika r issaugoti Prancuzu inteligentija
ateiciai, pacia tauta nuo komunistiniu itaku,
kad momentui atejus Prancuzija vel gaetu atsi-
stoti ant tvirtu koju ir uzimti jai priderama vie
ia ddziuju valstybu tarpe Ju nuomone, De
Gaulle ir Petain turetu vienas kita papildyti bet
ne vienas antra pasmerkti. Petain isgelbejo tau
ia, De Gaule jos Wits Prancuzijos prisikeli-
ma.
Kai marsaas Petain pasitrauke j sveicarija
r veliau ruosesi grizti Prancuzija, kur jau vies
patavo De Gaulle, as buvau ir venu ir kitty, t. y.
"petinistu' ir "degaullistu" klausine jamas kaip
turetu suodu Prancuzu vadai pasielgti. Atsa
kau, jog, mano nuomone, turetu vienas kitam
paduoti ranka vardan Prancuzu tautos vieny
bes Prancuzijos tarptautnio prestizo ir Euro
pos gelbejimo nuo bolsevizmo pavojaus. Deja,
kaip yra zinoma De Gaulle pasielge kitaip atsi-
remdamas pusiau komunistini Prancuzu rezi-
stencijos sajudi, jis marsala Petain netik nepa-
sitiko asmeniskai, kaip dera pagerbti sena EMO
GU 1914-18 m. karo heroju, bet net isake j ares
tuoti bel patrauke teisman. Jis tue nieko nelal-
mejo, bet uztat pralaimejo Prancuzija: proga
atstatyti tautos vienybe buvo palaidota. W Sito-
ka savo kaida De Gaulle gavo neuzilgo BRAN
gai sumoketi: turejo pats nuo valstybes vaira-
Vino pasitraukti Atrode, kad is 1910 m. kata-
strofos Prancuzai mazai ko tepasimoke. Todell
dabar vel paskendo vidaus rietenose, patys sto-
vedam ant komunistinio pavojaus slenkscio
Apart Prancuzu vidaus padeties, buvo daz-
mai padiskutuojami ir bendri Europos klausimal.
Deja, tk SUI tokiu pat pasisekimu, kaip De Gaul-
le-Petain santykiu issprendimas.
Pagrindinis kausimas buvo Sis: kas galetQ
atsitkti SUI Europa, jei Rusu raudonajai armlJal,
triuskinant nacus, pavyktu prasiverzti gilal Il
vakarus. Tada dar nezinojome, kad Churchill sui
Roosevelt'u pazadejo Stalinui uzleisti didzlaJa
Vokietijos dali ir veik visus Balkanus. Turiu pa
sakyti, Jog pats tas klausimas nebuvo daugumal
mano Prancuzu nei prie Strides nel kalp nors
ypatingai idomus Jie tik dziaugesi, kad Ru-
sans sekasi musti Vokiecius, ir visai nesuko sau
galvos kokios is to gall kilt pasekn1es po karo VI
sal Europai, taigi r paciai Prancuzijai. Ju mel
kick nejaudino, kad ju sajungininke Lenkija jau
atsidure 20 raudonaja okupacija. kai del Lletu-
vos tai vienas-kitas reiske uzuojautos, matyda-
mi Jog buvau susirupines savo krasto llklmu.
Bet tai tebuvo tk draugiskas mandagumas. Is
tikruiu gi, musu krasto naujas patekimas pol
bolsevikine vergiia, mano Prancuziskiems lalsves
myletojams tereske tick, kick netekimas guzlko
is nesegamos patio puses. Be to, pakvipo Jurls-
nrudenciia: Lietuva nesiskaitanti sajungininke
Is to isvada: jei nesi sajungnnkas, tai tegu ta-
We venas is sajungininku smaugia vardan to pa
ties islaisvinimo kuri visi sajungininkai drauge
skelbe naciu pavergtoms tautoms. Taciau ne as
vienas buyau toks nelaimingas. Oar nelaiminges-
niu jautesi o. Rechberg'as Jis juk buvo daug
daugiau negu nesajungininkas, priesskos tautos
atstOvas Jis nujaute kad bOlSevikal lslverZe
pacia Vokietija jokio Vokiecio nepaslgalles If
nesivarzys priemonemis, kad atslkersytl uz ma
ciu ziaurumus Sow Rusijoje. Be to, Jls galeJo ge-
riau uz Prancuzus suprasti kas tai yra bolsevlz-
mas ir koki baisu pavoju jis sudaro ne tik paciai
Vokietijai, bet vsai vakaru civilizaclJal Jlesko-
damas atsluginti tai, kas gulejo jam ant strides,
jis kalbindavo Prancuzus, kad reiketu Europos
didziosioms tautoms Prancuzams, Anglams,
Vokieciams, susiprasti, t. y. suprasti, koks JOINS
visoms gresia pavojus is Rusu ir skubiai susita-
rus gintis bendromis jegomis nuo bolsevizmo,
kol dar nevelu. Jis pranasavo, jog sajunginin-
kams Vokietija sutriuskinus, bolsevikams atsi-