Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-05-07
Pomoc Europe ma zaklade
Marshallova Planu.

Pld1lCIIA Id OOIOuu EVrOpy d III
koli planem nouzovym, prece
mnoz1 obyvatele zapadnf Evro-
py dostanou z nej jiz brzy pri-
|spenf We forme potravin. satstva
a pffstresi. Move jmenovany
administrator programu pro O.
brodu Evropy, Pavel C. Hoff-
man, naf1dil jiz zakoupenf nou-
zovych potfeb v Gene $21,OOO,-
900. Tyto zivotnf nezbytnosti
mali byti rozdeleny v Italii,
Francii, Recku, Rakousku a Nj
zozemf.
Vyvoz nouzovych zasob do
techto peti, jakoz i jedenacti
dalslch zeml, jez Sc ma progra-
mu podflejf, ma napomoci ivy
lseni zivotnf 1rovne v zapadni
Europe a tim i dosazeni konec-
neho zameru americke pomoci.
Lide, ktef1 Sc budou lepe stra-
vovati, budou lepe osaceni a bu-
dou m1ti slusnejsf pffstfesf, bu-
dou moci 1celneji pomahati pri
znovuvybudovavani hospodar-
Istv1 We svych zemfch.
PrGmerny dennf prfdel oby-
vatel1 sestnacti zem1, ~1castne-
nych ma programu, je dnes asi
l2,25O kalorif. Toto cfslo, byt i
~statisticky spravne, nevystihuje
ovsem pravy stav v6cf, kdyz jde
O p%osuzovan1 diety kazdeho je-
dnotlivce, nebot ma lidi S dosta-
tecnymi prostfedky financn1mi
pfipada mnohem vice kalorif,
ale ma pfevaznou vetsinu oby-
vatelstva naopak meme. Pres to
vsak i tento statisticky primer
mutt mas k premftanf, uvedomf-
nell 81, re prdmerny American
potrebuje Ike svemu zivotu
1880 kalorif denne.
Ably obyvatele zapadnf Evro-
py mohli jfsti l6pe a vice, bu-
dou Spojene Staty financovati
vyvoz obili re zapadni polo
koule do Evropy. Soucasne po-
skytnou pen1ze i ma vyvoz tukI
a olejG, cukru, masa, ml6kaT-
skych produkt1, vajec, susen6-
no ovoce, rye a kavy. Glen
teto faze programu je postup-
ne zvysovanf evropskych zasob
potravin = zvysoyanf, ktere "a
branf moznosti hladu v dobe,
nez Sc zapadnf Europe podarl
~postaviti ma nohy, taktez s a.
merickou pomocl.
Program ma pomoci. obyva-
telGm sestnacti zem1 i k zakou-
penf leps1ho ~satstva. Ia tim u
celem poslou tam Spojene Sta
lty bavlnu, jakoz i vlnu, ktera
Dude upTedena teprve v evrop-
skych podnic1ch. Ma trhu O.
citne sc tax vice satstva, a Evro-
pane budou 81 moci pc mnoha
letech odTikanf doplniti svou
garderobu.
Rodinam, ktere pTitomnosti
zijf v pTepln6nych a jinak ne
vyhovuj1cich bytech v rozbi-
tych mestech, sv1ta nova made
ie z americke pomoci pTi stav-
be obytnych budov. Spojene
Staty poskytnou penfze ma "a
koupen1 stavebniho dT1v1 a u
hi, ktereho Dude aspon z casti
uzito pTi vyrobe vec1, potfeb-
nych We stavitelstv1.
Poole pTedbeznych c1slic ma
III byti necele dive tTetiny z $5,-
800, 600, 900, povolenych kon-
gresem ma prvnf rok, venovany
ma veci t. Nv. "nouzoveho typu"
It. j. ma potraviny, stavby, tex
tile a hnojivo, a teprve zbyva-
jfcf cast ma pripadnouti ma
zbozf a sluzby, vedoucf k po-
stupnemu navratu do normal
mich pomer6.
V pTedbeznych cfslicfch kla-
dl Sc hlavnf dGraz ma potreby
nOuZOVenO typu, neDOt DylO Jas
no, re n6ktere zeme zapadnf
Evropy jiz CO nejdrfve vycer-
pajf sve zdroje a nebudou pro-
to moci platiti "a dovazene zbo-
Ii, aniz budou samy moci n6co
vyvazeti. Vysledkem takove-
hoto stavu bylo by jeste doda-
tecne snfzenf zivotnf 1rovne a
dals1 podkopavanf beztak jiz
porouchaneho zdravi obyvatez
liz. z toho dGvodu Sc soudilo,
re konecny naklad ma program
Dude mensf, postarajf-li Sc Spo-
,ljene Staty pTedevsfm O dodani
nouzovych potfeb. Az evrop-
ska produktivnf vykonnost sta
lei z v6tsf casti ukojiti mfstni
potTeby, pax Dude mono ustati
lis dodavkou takovychto potfeb
\ --