Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-07-09
SAVAITES VEIDAS
RaSO DZIM-BIM.
IOHN TABER

DAUG geru ir slauniu vardq pasiliktu sese-
liuose, jei je, issigarsine vertlngais darpal:'
staiga nepatrauktu pasaulio demeslo | savo kel-
sta buda, j savo elgesi ar koki ypatlnga 1u gy
venimo ivyki. Juk nedaug kas butu znoJes uz
Amerikos ribu, kad Americas storos plmgmles
saugotojas yra John Taber, jei js nebutu prlkal-
bejes kongresmenus sumazlntl Europal pasaiPa
beveik 25%. Ir tik po sio darbo nuskambeJo pla-
ciai Europoje Taber'io vardas. NuskamDeJo pa
lydetas priekaistu, pasipiktinimu r pravardzla-
vimu.
Kai daugelis kitu Amerikos asmenu pragar-
seio Europoje savo ypatingai jautriu atslneslmu
i Europos tautu sunkia padetl John Iaber prize
Singai pasidare znomas savO neprlelankumu If
savo abejonemis del Europos zmonlu gyvenlmo
ir del ju ateities Kai praejusiu metu gale sugrl.
ze is keliones 20 Europa Americas kongresmanal
ir senatorial pasakojo Amerkieciams savo lspu-
dzius, tai tik venas John Taber sakesi neko ge-
70 ten (Europoje) nerades Grid, ten tlk
tinginiu r sugedusiu zmOnlu gauJa. AS nema-
ciau ne vieno kuriam neuZtektu malstO Euro
roie Europieciai permazai dirba ir nedlrba
tick kick Amerikieciai'.
Klausant siuos zodzius ir zinant, kad jie
ateina is lupu ne paprasto Amerlkleclo, relks-
mingos kreditu komisijos pirmininko, jau pernai
buvo snektu, kad MarshalIo planas gales butt
Taber'io pakastas Mat, kalp, plrmln1nkas, Jis
Americas turtu paciu atsakingiausiu
globeju.
Nusistebejimas, O gal net apstulbimas, bu-
vo toks didelis suzinojus, kad Taber pastate
payoju visa Gen. Marshalo ir Vandenberg'o po-
litika, jog daugeliui pasdare nebeaisku, nuo ko
priklauso Amerikos politikos pastovumas. Tuo
tarpu jau pilnai paaiskejo, kad tikrasis Ameri-
kieciu pinigines guard yra Taber ir kad nuo
10 akies priklauso daug politikos dalykQ. Pats
Taber nelaiko saves tokiu galingu ir daznai kar-
toja kad jis nieku kitu nesiruplna, kaip tlk
Amerikos mokesciu moketojo gerove. GAS esu
zmogus, kuriam rup taupyti sunkial
uzdrbta Amerikieciu piniga', taip kukliai pri-
sstato Taber ne tik Amerikieciams bet ir vi
stems kuriuos vilioja Amerikos dolaris.
Greit Taber mines savo 70 metu amMaus
Is sio skaciaus Is metus jis atidave darbui At
stow Rumuose, kuriuos jis. pirma karta lzen-
IA metu is eiles jis priklause kreditu komisijai
ir per ta laika turejo progos prisziuret ir rasi-
mokyti, kaip sunaudojamas Amerikieciu prakai-
tas. Nuo 1947 metu pradzios jis pasidare tos ko-
misjos pirmininku r nuo tada sikale sau gal
Won mint, kad jam skirta pareiga ginti mokes-
ciu moketoju interesus. Ir juos gina greztais
mazinti islaidas, taupyti vastyhes
pinigus ir be butino reikalo nsduoti niekam nei
vieno cento.
Kaip zmogus,. Taber neturi priekaistp: sva-
rus visuose klausimuose, saziningas Xxi kaulo,
doras, kruopstus ir atsargus. -. Nesykstus bet
isladose visur smulkiai apskaiciuojas ir visada
jieskas lygsvaros. -Jis niekad nesleis daugau,
negu turf Tokia politika js siulo ir vastybei.
Taber prikauso Republikonu partial ir
linksta prie tu, kure vadinami "reakcionieriais'.
Slndlkatu, kontroles lr vlsu kitty uklniQ varztu
jis nemegsta Pima ir neribota laisve ukineje
srityje yra jo tikslas. Budamas taupus, lis kar-
tn yra beveik ir izoacionstas. Prizes kara lis
daug kalbejo uz Americas neutraluma O 1910
metals priesinosi visiems zygiams kuriais buvo
norma paruosti Amerika karui. Bet ka 1941 m
Amerika istojo kara, tada Taber visoms jego-
mis- sauke uz pagalba Anglijai, Rusijai ir vi
siems kurie kariavo prizes Vokietija Mat. Taber
teisingai galvoja kad kraujas yra daug bran
gesnis, negu pinigas. Karui pasibaigus. Taber
vel sugrlzo prize savo senos taupumo potikos ir
vel kalba If veikia prizes paramos suteikima
Graikijai,. Turkijai ir visa Europai. Ia savo
kelsta politika jis apvankavo Marshallo plano
apkarpymu visu ketvirtadaliu Uz toki 10 zygi ii
kritikuoja If 10 drauga Republikonai If Ameri- RI
kieciai, kurie ateiti numato placiau r sviesiau.
If visi Europieciai kuriems jau dabar reikia pa-
siruosti gintis ir ginti kitus. -