Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-07-16
L AISVA LIETUV A
W Spy9|iuotu VieIy

Kada Hitleris sieke valdzios jis, kartu su
kitais Vokieciu didziaisiais pramonininkas pa
RENE nacius pininginiai. Igus metus buvo geruo-
Sc asmeniskuose santykiuose SUI Hitleriu, kai Sis
jau buvo I11-jo Reicho gava. Taciau, kai ILL., jam
pradejo kare nebesisekti, Rechberg perejo opo-
zicija Hitleriui, svajojo apie suradma kompro-
misc su Anglosaksas, dejo atitinkamu pastangu
uzmegsti SUI jais kontakta, panaudodamas save
savo senas paints ir IT, 10 pagrindine mintis
buvo gelbeti Vokietija nuo katastrofos, Euro
pa nuo bolsevizmo. Ideja puk bet rezultatas.
Rechherg atsidure "Hotel Dresser, kur jis buvo
SIS. puskarininkiu dar pikciau traktuojamas
kaip kiti internuotieji, mes negalejo susivaldyti
nediskutaves.
Kai del jo sesers Amos tai il atsidure "Ho-
tel Dresser nenoredama savo brolio niekur pa
leisti vieno, lyg butu isimylejusi. Kaip per visa
savo gyvenima, taip ir 81 karta j juo rupinosi
kaip koks Angelas Sargas ir todel ryzosi kartu
eiti uz spygliuotu vieQ.. Juodu abu galejau ge-
raj pazinti, mes kartu valgeme prie vieno stalo
per visa musu internavimo laika ''Hotel Dree-
SEM. Nors jie buvo Vokieciai ir todel lyg ir ne
pritiko kittens "Hotel Dresser" "sveciams" Xxi
tatauciams, bet buvo geri draugai: Anna Rech-
berg savo angeliska sirdimi Arnold - neisse-
miamais anekdotais ir savo "mamutiskais' jul
desiais, kure suteikdavo karikaturistams pui
kiausiu temu. Rechberg del to nei kick neuzsi-
gaudavo, atbulai, pats kaip menininkas, pasigro'
Izedavo tomis kurios autoriams pasisekdavo, IL
sukritikuodavo kitas.
Kaip jau minejau jokems darbams vercia
mi nebuvome. Todel laiko turejome Xxi kaklo
Problema buvo tame kaip j sunaudoti, tikriar
pasakius, kaip j uzslopint, kartu uzslopinti il
sielvartas apie seimu likima tamsias mintis apie
savo krasto padeti ir kitokius slogucius, KURT
kekvienas netekes laisves turf, paprastai ne
mazai ir ivairaus pobudzio, atsizvelgiant i prie
zasti, privedusia prie laisves netekimo.
Kad laika kaip nors sutrumpinus, kiekvie
mas stengdavosi kuo nors uzsibovytl. Kadangl vi
81 buvo ssimoksline zmones, tai daugelis ka nor
rasydavo, darydavo sau uzrasus- -atsmnmus, XII
ii rase romanus, ktas triuse ant filosofinlo po
budzio veikalo, kitas vel komponavo eierascius
keli gimnastkavos begalinemis matematiko
formulemis menininkai liejo vidujinius save
pergyvenimus ant popierio spalvotais dazais, ar
ba paprastu piestuku. Sunku buvo politicians
visa laika debatuoti igrisdavo, ka rasyti poll
tinemis temomis buvo rizikinga, mes nebuvo ga
rantijos, kad gestapiniai musu globejai tue ne
susidometu, Taciau, asmeniskai rodziau drasos
parasiau ilgesne brosiura Lietuvos klausimu
Bet, kad neiklimpciau daug ka joje surasiau at
vrksciai, negu kad buvo ar kaip galvojau is
tikruju. Maniau veliau atgaves laisve ismest
visas tas vietas, kurios buvo skrtos Gestapu
suklaidinti, ir brosiura butu paruosta. Tx, deja
visus tariamus rasytojus pjove viena ir ia pat
gjotina - stoka popierio. Nors ir stengdavo
mes butt abai ekonomiski ir sunaudodavomt
kiekviena jo gabaliuka, bet vistiek jo neuztekda
vo. Dauguma, taciau, uzmusdavo laika kortavi
mu, sachmatais ir, pirmoje eileje, knygu skal
tymu Apart individualinio uzsbovijimo laiku
laimeti, buvo dar praktikuojamas kolektyvinis
paskaitomis r svetimu kalbu kursais. Ypac daue
ir graziu paskaitu paskaite buv. PrancuzQ ava
cijos vice minister's Generolas Carayon, laba
auksto inteekto karininkas ir puikiausias kalbe
tojas. Jis isdeste, rodos, per paskaitas visa bu
|liu kovu Ispanijoje istorija ir technika. sia me
dziaga jis sugebejo taip patraukliai nusviesti
kad buvo vienas malonumas jo klausyti Per XII
ia serija paskaitQ, jis, kaip aviacjos srities Ii
novas, puikiai deste karo ir civilines aviacijos
issivystima, pazanga, technika, taktika ir atei
ties perspektyvas. Kausant sios jo paskaitos
prisimine Belgu Karo Academia ir susidariau
ispudi, kad Gen. Carayon asmenyje Prancuzijs
turf nepaprastai talentinga aviacijos profesoriq
Kitas zymus paskaitininkas buvo Pulk. Van
gehuchten, Flamandu kilmes. Per keleta ilgu
paskaitu jis deste savo gimtojo krasto paprocius,
tautini mena ir Flamandu sieos ypatybes. Jis
kabejo taip graziai ir su tokiu jautrumu, kad, jo
klausant gavosi ispudis jog klausais jo tautie-
ciu muzikos eerasciu, ir natal ju meniskus ku-
rinius cia pat vietoje.
Buvo daug ir kitokiu idomiu paskaitq irgi
puikiai paskaitytu, mes visi Prancuzai, kaip Ii
noma, pasizymi dideliu iskalbingumu Greta
skaitlingQ paskaitu, nemaziau produktingai bu-
vo laikas sllnaudoiamas svetimu kalhu mnky-