Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-02-27
Raso KAZYS SKIRPA.
(Tesinys is pereito nr.)

te, kaip anuomet rasiau is Berlyno Is savo pu-
ses, Generalinai Tarejai, skaitydamies SUI ben
dru visuomenes ni1sistatynnu prizes mobilizacija,
parode drasos itekti Recho Generalkomisarui
Won Renteln'ui atitinkama memoranduma, kuria-
me jie atkreipe jo demesi tai jog numatoma
mobzacija butu nesuderinama SUI tarptautines
teises (nuostatais ir kad jie, kap Generaliniai
Tarejai, neskaito save kompetetingu organu jal
pravest Nurode kad tam butq reikalinga ture-
ii teseta krasto Vyriausybe, kadangi tik tokia
tegaletu skelbt mobilizacija, kaip Lietuvos Kon-
stitucijoje numatyta.
Savo ruoztu as lojalia ispejau Voke6iu
kompetentingas vietas Beryne kad bandymas
sumobilizuoti musu tautos vyrus karo tarnybai,
neatstacius prizes tai Lietuvos valstybes, gall SUI
tikti paspriesinimo is Letuviu puses ir pasi-
baigti fiasko.
Taciau nei Berlyne ne Kaune Vokieciai
visus tuos spejimus nekreipe demesio. Kada
Generaliniai Tarejai atsisake pasirasyti mobili-
zacijos akta, ta akta paskelbe nuo saves Vokie-
ciu okupacine valdzia Lietuvoje. j pasirase
pats Reicho Generalkomisaras Won Renteln, lyg
iis butu buves koks Lietuvos suverenas Taciau
jis skate reikalinga savo parasa sustiprinti dar
ktais dviem parasais butent, jam subordinuo-
tu SIS r Policijos sefo Vysocki ir Vokieciu 'Ka-
70 Komendanto Generolo Just.
Paskelbtas mobiizacios atsisaukmas j Lie
tuviu tauta buvo sustatytas patrotiskai-L Lletu-
viskoje dvasioje. Jane netruko graziQ zodziq
apie laisve ir reikaa kovoti prizes bolsevizma
Taciau, jane truko pagrindinio dalyko = pa
reiskmo jog reikalaujama kraujo auku Letu-
vos nepriklausomybei atstatyti.
Kadangi apie neprikausomybes atstatyma
ne zodziu nebuvo uzsminta tai atsisaukimo
'patriotskumas' praejo pro Lietuviu ausis be
jokios itakos. Jis tik sudare Lietuviams ska
naus juoko is to kad j pasirasusieji III Reicho
jegos potikos vykdytojai Lietuvoje staigiai pa
moro tapti Letuviskas patriotais, yg pamirse
kad visa Lietuviu tauta JUGS skate jos lasves
ir neprikausomybes pavergejais.
Kada tas atsisaukimas Kovo pirmomis die
nomis (1943) buvo skelbiamas per radio, laik-
rascius ir okupanto paredymu lipdomas ant vi
su gatviu kampu miestuose ir kaimuose, Lietu-
viu pogrndzio organizacijos ir politlnes sroves
iau buvo prizes tai davusios visai Lietuviu tautai
nurodymu nacu paskelbta mobzacija energin-
gai sabotazuoti, 0 jauniems vyrams neiti regis
truotis ] nurodytas vietas. Pasekmes gavosl
efektingos: tauta paklause ne vsagao III Rel
cho paredymo, bet Lietuviu pogrindzio organi-
zaciju slaptu nurodymu sabotazuot mobilizaci-
ia, kaip akta priesinga tarptautinei teise ir Lie
tuvos interesams.
driso mobilizacijai pasipriesinti kreipesi ma
ne, jei nekystu 10 Kovo vienas RytQ Ministe-
rios drektoriu, Dr. Br. Keist SUI vienu is savo
bendradarbiu, referentu Pabaltijo krastams, pa
siteirauti kuo butu galima paaisnti tokia skirt
ma Lietuviu laikysena, atsizvelgiant tai kad
Latviai ir Estai sutiko SIS. legionus sudaryti IL
mobilizacijai nesipresina ! tai tegaejau items
pasiteirautojams atsakyti jog as buvau JUGS ais
kia ispejes dar prizes tai kad nei nebandytq mo-
bilizacjos daryti kol Reichas neatpazsta Lietu,
nepriklausomybes.
Askinau kaip kokiems vaikams, kad krau-
jo auku is tautinia susipratusios tautos negah-
ma reikalauti Kittens tikslams kaip jos pacios
idealams siekti. Priminiau Birzelio % d. 194l)
Lietuviu sukma ir Vokieciq padaryta klaida
kad nesiskaite su to sukimo teisiniu rezultatu
atstatymu Lietuvos nepriklausomybes.
Pc sio atsitikimo, Lietuviai negi gall pasit
keti bendro pobudzio pazadui apie islaisvinima
kaip tai pasakyta mobilizaciniame atsisaukime
Dr. Kleist teisinos kad nepriklausomybes nebu
We galima vienai Lietuva pazadeti, kada to ne
1eikalave nei Latviai nei Estai. TOks pazada'
butu sudares procedenta visoms kitoms tautom
reikalauti nepriklausomybes. Tai verstq kelst
visa politika Rytuose, kas esq neimanoma, ko
tebeina karas ir bolsevizmas nenugaletas. Ji
dave man suprasti kad mobilizacijos sukliudy
mas Lietuvoje paliecia Vokieciu valdzios presti
ia ir kad Reicho Generalkomisaras gall butt pri
verstas pavartoti prizes Lietuvius grieztesni
priemoniu Teiravosi ar negaleciau ka patart
kaip is susidarusios padeties butu galima iseit
Patariau nuo bent kokiu represiju susila
xvii. nes Jos padetj ir santikius tarp Lietuvo
ir Vokietijos tik dar daugiau sudrumstu ir pa
~, Vyo1cf at