Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1948-06-25
NAKLAD MA PRESIDENTSKE
VOLBY.
Frank j. Rosner:

Stare prislovi mi, re ten kdo
81 nechava zahrati ma pravo ma
to, ably 81 vybral melodii. Nevy-
pravf Sc tudfz prflis mnoho O
tom, odkud pen1ze ma zvolen1
p%residenta prichazejf. Avsak je
dGlezitou vecf, odkud tyto penf-
re pfisly nebo jak byly vydany,
nebot castokrate z toho jest
mono seznati, kdo vlastne
vskutku vyhral politickou kam-
pan. Ones to stojl hodne penez
zvolitf kandidata. Nezalezi ma
tom ,ja uprfmne kandidat smy-
Isli, jaky ma zvucny HAS, zalezi
ma tom veru velice malo zda-h
volici kdy o mem slyseli 81 ne.
Kdyz mas narod vznikal, sku-
tecne agilni kandidat mohl pro-
cestovati volebn1 kraje v kry-
tenn voze - nekolik malo sch1-
II We vybranych mfstech zaru-
covalo, re no temeT kazdy volic
uslysel. Ones vsak must kan
didat spolehati Sc ma velice
rozvetveny system propagace a
reklamy, coz vsechno znamena
velike vydani penez.
V posledn1 Rampant, predvo-
lebn1 rozhlas zemTeleho presi-
denta Roosevelta stall priblizne
$100, 900, kdyz promluvil gu o.
hniste". Konecnych nekolik
proslovG v nekterem pochyb-
mem state stall republikany ST.
900 jeden.
Letosnfho roku ceny jsou roz-
hodne vyssf neil kdykoliv pred
tim. Jest pravda, re volby Sc ne
vyhravaj1 pouze pencil. Ale po-
maha to. Reklamni technika,
ktera povzbuzuje Americany
Ike koupi mydla a zubnf pasty,
tez je pTimeje k tomu, ably vo-
iii toho "praveho" kandidata.
Mimo rozhlasu, ktery jest nej-
novejsim reklamnim prostred-
KEN, jest tn naklad ma novinar-
skou reklamu, zvukova auta,
fabory, knofl1ky, btozurky, po-
stovne, mzdy,, provoz, atd.
U poctu vice nez so milion6
schopnych volicd, naklad ma ro-
zeslan1 jedineho kusu propa-
gacn1ho materialu Ia jeden a
p1l centu ma osobu, prinasf Wy.
dan1 jen "a postovne v obnose
5000, 900. Tisk, papfr a zacha-
zen1 S materialem by pozvedle
tuto cifru ma $4,000, 900!
Zakon Hatch Act. ktery ma
zabranit korupci pTi volbach
stanovil cifru $3,OOO,O 900 jake
nejvyss1, kterou kterykoliv "po-
liticky vybor" NIUE vydati "a
.ljeden rok. V praksi sc vsak ten.
to zakon obchazi zakladan1m
zvlaStn1ch narodn1ch vyborG
spffznenych organisaci,, anebo
.ljeSte We vetS1m rozsahu statn1ch
vyborG.
V roce 1914 ODE politickf
strany teoreticky vydaly dale
ko meme neil $3.000,00O De.
mokraticky narodnf vybor Ultra
til $2,169,O77 a republikansky
l$2, 1923, 652, We skutecnosti vsak
Tbylo vydano pres $7,44O, OOC
rGznymi skupinami pro zvoleni
volebniho lfstku Roosevelt
Trumana. A celkove vydan1 ma
kampan Dewey a Brickera OBJ
naselo hodne pres SIS, 900, 900,
Tudfz ODE strany vydaly pres
$40, 600.
To jest vsak jen cast, nebot
nikdo nedozfra ma to kdo plat
1vodniky, zpravy a reklamni
plochy venovane vlastnimi ca
sopisy a publikacemi We pros
pech jejich obllbenych kandi-
datG. Radiovi komentatori a
jejich sponsori tez vypraveji
lien pekne veci o kandidatech,
pax jsou tn organisace, spolec-
nosti, ktere provadej1 tuto Gin
most i prostrednictvim posty
Celkove vydan1 tedy by skutec-
ne obnaselo daleko pres $780,
600, obou politickych
stran.
Kdo platf tyto penfze?
AZ do pT1choda Franklina D.
Roosevetla, pen1ze pro demo
kratickou i repubilkanskou stra
nu pfichazely cd bohatych a.
merickych robin a korporac1,
ktere jsou pod jejich ko~ntrolou.
Obcas nektera vetsf spolecnost
by pTispela stejnym d1lem ma
ODE politicke strany a tudfz
fondy byly dosti vyrovnane u
obou.
Avsak cd roku 1886, velike
obchodn1 podniky Sc obratily
prOti New Dealu a pTlspevkv ma