Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1948-08-13
Kos Privede prize KIupeiojimu StoIinui

Salno snpus-bernus, dirbusius vediui sovietu Anne
Maskvos kruvnej valdova be abeo turf gardaus iuo-
ko is Americas, Angjos ir Prancuzijos pasuntnu
sizeminusu klupciojmu Stainu ir nuolankiu prasymu
au pernai Mootovas atmete kaip neieciamus r Ketu-
ru Didziuju tarybas nutrauke, kaip nereikalingas.
Kas Amerika If jos vakaru sajunginnkes prie to-
kio pasizeminimo privede?
Paziurekime kes metus atga, kaip ta dabar jau
askai patys Americas vada Zinc r kaip ia atvra ske
bia Amerikeciu spauda.
SALES eise Beryna yra legaai poltiska r moralnai
neuzgincijama r tue remnants Amerka gall r privalo
ia tese islakyt tacau jos aukstej vadai ak
luu ir nesugebejmais atidave Sovetans tese uzdary
ii keius Berlyna ir Maskva tue naudojasi.
Kuri puse laimes ir kaip Amerika bel jos sajungi-
ninkes pajegs suauzyti SovietQ barerus Beryna tu-
res parodyti keli sekantys menesia
Jeigu ne Amerikos Valdzos vadu zioplumas ir ne
sugebejimas, dabarne Beryno krze dabar nebutu nei
znoma nei nesudarytQ padetes kokioje dabar vakaru
Butu tkrai begedska pragaistinga ir visam pa
sauui pavojinga eigu butu Sovetams nuseista If is
Berlyno pasitraukta
Berlyno storija trumpai apsakant buvo tola: 1916
metu Balandzio vduryje, Americas kariuomene per-
eo Elbos upe tktai so myiu atstu Berlyno. Nors
Amerikiecu inejimas Berlyna butQ buves visai eng-
vas oficiau sakymu is Washngtono buvo paliepta y.
S. kariuomenei toesni pirmyn zygiavima sulaikyt.
Gen. Marshall, vyriausias stabo virsninkas, dabar-
tns Valstybes SeTetorus, pranese kad toks yra Anne
rikos sutarimas Rusais.
Kuomet Amerikecia susiaike prie Elbos, Rllsai zy-
giavo Berlyna apsupo mesta ir j paeme, po vrs dve-
u menesiu Amerikiecu kariuomenes stovejmo il neko
nevekimo. Mat, raudonoji armija rados dar per 250
myiu Berlyno Toks buvo Jaltoje Quotas Stalnui
przadas: Rusams tur TEXT Be1lyno uzkarautou gabe
Velau 1916 metals, Europos Patareju Komisija, s1-
sdedant is Americas, Rusijos il Britanos atstovQ
tare kokas Vokietjos sritis kur valstybe opuos ir
taipgi padaino zonas Berlyno miesta
Taciau, nors ia Komisija aiskiai nustate VakarQ
vasybiu teises Berlyne nekas nepasirupno aSkai pa
BRETT kaip Amerka arba Britannia gales savo zonas
Berlyne ineiti.
Generolo Clay, Valstybes DEPARTMENT. atstovo R.
Murphy if Britu deegatQ pastangas uztikIinti aisva
ivazavma r Svykma Berl lyna grieztai atmete Sovie-
tu marsalas zukovas. RusQ komendantas parode Va
kar saungninku atstovams ankstyvesni sutarima arp
keturiu marniu komendanQ, kad jie kiekvienas tu1i
aukscausia autorteta savo zonoje Vokietijoje Ma
Berlynas visas radosi Sovietu zonoje.
Kaipo nuolada Rusai veliau sutiko ant plano ku-
nustate transporto koridorus Berlyna. Amerikie-
cai su tue godzai sutko tikedam jog tai bus lasvas
Beryna vaziavimas. Taciau ia sutarima jie padare
grynu zodziu, be joko paraso is Rusu puses.
Toks nesugebejimas is Amerikiecu if Britu puses
uzstkrinti galmybes Berlyna if is Berlyno isvyk
tt ir sudare dabartines painiavas
Americas Ambasadorius Angjai, John Winant, b1-
yes u S. atstovu toje Europos Paareu Komisoje ais
kno atssakyma derets Rusu atstoVais del kori
doraus is Vakaru zonQ Beryna, kad toks rekalavmas
parodytu Amerkos nepaskejma Sovetais ir ju gerais
nOrais.
Taigi siaden apgautiems Amerikeciams teko lex
tuvais gabent maista Beryna isledziant kas savate
mlijonus dolariu kadangi buvo pastiketa il pavesta
sutartys daryt tokens ge1u nor amaorams kaip WI
nant. 10 apsvymai sakoma privede j prize nusizudy
pernai Lapkrico menes.
Amerikiecu tarpe dabar siauca dveopas gavojmas:
Gen. Donovan, karo metu OSS vadas, til<rina kad U.
S. tureu pasiQsti gnkluota burr pralauzt kelia
Rusu valdoma Beryno teritorija.
Xiii nor tik grieztos laikysenos ir dipomatniu ke
liu stengtis prversti isprasyti Stalina sutekti
galimybes j Berlyna ivaziuoti vengant suket saudo-
ma kara Oar kita grupe ragina Amerika visai apeis
Berlyna r apsstoti zonoje vakaru Voketijoe.
Kas liko Amerikai daryti toliau?
Rimtai gavojantie Amerikieciai tiesog sake kad
rekia pasrnkti tarp Gen. Donovano patarmu ir grez
tu dplomatniu derybu, paremiant tai padidinoms
su pajegomis Europoje
Siaden, Americas zmones yra aukos neapsakomo
zioplumo aukstuju vadu Jie davesi apgau Tehe-
rano, Jaltos if Potsdamo pasarmuose Net vsu laiku
laslxa