Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-17

prosperiteto Jugoslavije, kajti njihova pozornost je bila
usrnerjena predvsen v cilju najbolj grobega izkoriscanja
tistih bogastev Jugoslavije, XII pc vseh naravnih zakonih
%pripadajo narodu. E~konomskega suzenjstva Sc je Jugosla-
via osvobodila sele pc zmagi Narodae osvobodi1ne from
tie, XII je postavila temelje novi Jugoslaviji ma demokra-
ticnih nace1ih, toda XII Sc je obenem. zavedala, da SO ia
demokratska nacela lahko ohranjena edino z izvojeva:
MEM ekonomske .svobode in neodvisnosti.
Proti nacifasisticnemu sovrazniku SO jugoslovanski
narodi vodili hrabro borbo, XII je postala epicna zaradi
hrabrosti, S katero SO 10 jugoslovanski narodi vodili in "a
radi tezkih pogojev, pod katerimi Sc ,je ista vrsila. O tel
borbi je bilo dosti pisano in govorjeno, kajti nj Sc je mo
gla prezreti, skozi razdobje petih krvavih in trpljenja
polnih let vojne. Malo pa je znano O tel drugi borbi, Dor
hi, XII Sc je vodila proti ekonomskim zavojevalcem, pro
tt zunanjim kapitalisticnim podjetjen, XII SO pred vojno
pc zaslugi 18TH rezimov, XII so vodili Jugoslavijo v objem
Hitlerja in Mussolinija, brezvestno %prodajali naravne "a
klade Jugoslavije tujim kapialisticnim podjetjem. Sc SO
nam v spominu prvi protest., XII so padi v zvezi S podr
zavljenjem INDUSTRY, XII so bile v rokah francoskih in an
gleskih kapitalisticnih podjetij, toda katere so ~izkorisca1
Ii nacisti in fasisti vecji del Vojne zaradi tega, ker SO v
mnogih slucajih obstojale pogodbe kot V slucaju rudnika
v Boru), ali pa ker SO iste obratovale brez ozra, da obra:
tujejo "a sovraznika v prvi vrsti cato, ker v kapitalistic
mem podjetnistvu nj taksne morale, XII hi profile zrtvo
vale "a "sentimentalne cute" Prve proteste lie naslovila
~angleska delavska vlada, potem francoska in seveda tudi
amerska.
PRAY sigurno, da v pogledu nacrtne industrializacije
Jugosavija nina pricakovati nobene pomoci cd strani
tujih kapitalisticnih podjetij, ali pa draw, v katerih kapi-
talsticni sistem p%rodukcije tvori osnovo meme ekonomske
%strukture. Ameriska podjetja, ceravno so ma videz pri-
pravljena ma vzpostavo trgovinskih ~odnosajev z ~Jugosla-
WHO, MISC nti malo naklonjena, da bi prodajala Jugoslavi
ii izdelke, XII hi pospesevali industrijahzacijo Jugoslavije
ter V nekaj letih ~prispevai k njeni ekonomski neodvis-
nosti. Visoko Observation-Disclosures dezelez kot so Anglia, ali
pa Zedinjene drzave, MISC nikoli bile naklonjene vzpostav.
ljanju in razvoju industry v dezelah, XII SO Jim sluzile "a
trzisca in "a izvore surovin in cato nj misliti, da hi Sc de-
+1a1a iziproa " S11cail Tl1OOc1aviia
Ko covek zasleduje deo obnove v danasnji Jugosla
viii, ko cita V jugoslovanskem tsku 0 uspehih, XII Jill do
sega ma vseh podroejih, ko cita o bodocih naertih, 0 "udar
niskemu tekmovanju' posameznih vasii in NEST, in pri tenn
~uposteva, da Sc to vrsi pod neverjetno tezkimi pogojf
pod katerini ma primer kanaen eesto nadomestuje kladi
vfeT pohaanjkanje malaga orodja,, kladiv, Tag, klescsi lie y
Jugoslavjiizelo veliko), potem ne more kaj, da ne bi Gu.
til iskrenega spostovanja@ "a tie nase "bratske narode, ki
posedujejo tako silen borbeni zanos, da je III sovrazne sile,
Ii Ri jim mogla ~prepreciti, da 81 izgradiio balsi in srei.
nejsi dom.