Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-12-12
TEVISKES VAIZDA
Raso vYTAUTAs X. sv1EDRYs.
(Tesinys)
(22) PAJURIAIs PAMARIAIS. +.

Aplanke Lietuvos zaliujq ezeru krasta ir
tap vadinama musaja sveicarija, persikelsime
j musu numyleta pajuri, kur aplankysime Klai-
peda- -Kopgali, Smiltyne, Juodkrante, Pervalka,
Preila, Nida, Rusne, siute Kintus, Priekule,
Dovilus, Gargzdus, Melnrage, Girulius, Kalote,
Kafkjninkus, Nimerzate, Palanga, sventaja, Dar-
benus, paskiau persikelsime zemaitija.
Atvyke 81 krasta, mes pirmiausia norime
susipazinti su musq istorija, ypac kur yra kali
bama ape Rytprusius, Mazaja Lietuva, nes IT,
kedami suauksia Nepriklausmos Letuvos atsi-
kurima, tikimes kad ir tie krastai bel vietoves,
kurie seniau nuo musu zemes kamieno buvo at
plesti, Teisingumo rankos vel bus NUNS gra-
zinti.
Nusluoste dulkiu kodus nuo senu knygu,
verskime ju puslapius ir prisiminkime istorija.
stai, prizes name gull storiskai-etnografiska
studija "Lietuvos rubeziai" Surasyta Lietuvos
NGsijos Amerikoje ir buvusio prie Taikos Kon-
ferencijos mario Jono ziaus. Lietuvos atstovas
Amerikoje j. Vileisis 1920 metu Valandzio d.
sia studija iteike 10 Malonybei Valstybes Sekre-
toriui Banbridge Colby, savo laiske pabrezdamas,
jog Lietuva visai nenori uzmti svetimuju zemiu,
bet nori turet tas sienas, kurios per igus am
zius be jokiu gincu buvo Letuvos sienos.
sioje studijoje, skyriuje "Litu-Baltu gen.
tys', rasoma kad seniausios Litu-Baltu gentys
nuo neatmenamu laiku gyveno Baltijos juros
netoli nuo Frishafo, Kurshafo ir
Rygos intakos, tarp upiu Vistulos pietuose il
upelio Sails siaureje. Tolyn nuo Juros pakras-
ciu tos gentys buvo uzemusios visa Pergulos
(Pergelio) r Nemuno baseina ir zemutine Dau-
guvos baseino dali virsum Xxi upu Drujos, o
gal ir Xxi Disnos
Stu genciu kalba buvo visai skirtinga nuo
Vokieciq ir Slavu kalbu Turejo savo
tikyba ir paprocius. Pagal ju tikyba visas pa
saus buvo gyvas' kunas. Gyviu ir augmenu
gyvybe, ju supratimu buvo ne kas ktas, kaip
tik viso pasaulio gyvybes dalis ir todel je ne
tikejo jog yra mirtis. Senoves rasytojai pa
prastai vadno JUGS Aestiais, t.y, vakaru gwen
tojas. Tacitas antrame simtmetyje po Kristaus
gimimo aprasineja, jog jie mokeje zeme tinka-
miau sdirbti, negu Vokieciai, jog jie buvo sutve-
re savo politini gyvenima, bet, kaip ir kitos
siaures tautos, r jie netureje daug laisves
Tas teokratijos laikais visos tautos virsininku
skaitesi ju vyriausiais kunigas, vadinamas "Kri-
We" kursai vardan tautos dievybiu valde visa
krasta Jis buvo ne tik tikybiniuose, bet r
politiniuose reikauose kariniu tautos vadovu.
Tauta buvo pasidalinusi j iris dalis: Prusus,
Latvius ir Lietuvius. Prusai,. arba Lotyniskai
Borusai gyveno tarp Vislos ir Pergulos Pre-
gelio) upes pietineje dalyje; Latviai gyveno
siaure ir buvo uzeme zemutine Dauguvos basel
no dali ir Lietuviai gyveno tarp Prusu ir Latviu
Nemuno upes pakrasciais. Kiekviena is siu gen.
siu vartojo skirtinga kalbos dialekta, kuris We
lau issivyste skirtinga kalba. Kiekvena is tu
trju genciu valdesi atskirai, savotiskai bet dal
prizes pat krikscionybes ivedima vyriausieji tau
tos "Krives", nebuvo nustoje savo ltakos ant
visu triju genciu, politiniai jos valdesi at
skirai. Tokiu budu senoves Batai prisilaike vie
nybes deka tikybos ir jos itakos j Lietuvius
Latvius ir Prusus.
(Bus daugau)