Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-12-19

lelStl S0vletamS lSlgaletl Euro
ropoje ir neleisti komunizmui
issiplesti pasaulyje. Pagal ia
plana Vokietija Ultima labai
svarbia pozicija, nuo kurios
islaikymo pareina visos Euro
pos ateitis. Amerikos vadovau-
jantieji asmenys laiko Vokieti-
ia Europos sirdimi ir centru,
| is kurio turf eiti pagrindines
prieskomunistines jegos. Stip-
ri, greitai atsistaciusi ir gerai
susiorganizavusi Vokietija su-
daro Amerikai butinaa salyga
visai jos (Amerikos) antiso-
vietiskai politikai Europoje.
Tuo tikslu j remia Vokietijos
pramones atsikurima, numaty-
DANA suteikti jai 1900 milijo-
nu dolariQ pagalba keturiu
metu begyje.
Per dvejus metus Vokietijos
okupacijos Amerikieciai isiti-
kino kad Americas antisovie-
tinis planas negales butt rim
tai ivykdytas jei jane nedaly-
vaus- Vokieciai. Taigi, nuo ku-
rio laiko Amerikieciai persio-
rientavo ir perziurejo savo po-
litika Vokietijoje.
Jau siadien girdetis balsu
kad reikia sustabdyti Vokieti-
joje tuos vadinamus karo nusi-
kalteliu teismus, kad reikia at
sisakyti nuo "denacifikacijos'
(isvalymas nuo naciu) ir kad
reikia Wis daugiau Vokieciu
pritraukti prie valdymo. Leng-
va suprasti kad vieninga, A
merikos kontroleje dirbanti
Vokietija butu ne tik puikus
sajungininkas prizes bolsevikus
bet ir nepakeiciamas klientas
prekyboje. Nereikia nuslepti il
tos aplinkybes, kad Americas
lkariniuose sluoksniuose randa-
ma nemaza Vokieciu kilmes
asmenQ, kuriu tevai ar sene-
liai kadaise atkeliavo is Vokie.
tijos. Tatai, aisku, veikia j A
merikos politika Vokietijos at
zvilgiu ir padaro ja svelnesne
SOVIETU SAJUNGOS pa.
ziura Vokietija ir jos ateitj
fisplaukia is jos bendro nusi.
statymo sukomunistinti, pir.
miausia Europa, o paskui il
visa pasauli. Stalinas Zinc ge
raj kad, norint pasiekti Marse'
Ii ir pagelbeti Prancuzijos ko
munistams, reikia pereiti Vo'
kietija. Vadinasi, reikia ka(
Vokietija butu itraukta j SO
vietu politinius sumanymus il
maziau ar daugiau tarnautl
Rusijos tikslams. Sovietai nor
pasiekti tokios sutarties kur
jiems duotu galimybiu Vokieti
joje placiai reikstis ir paleng
va siekti to ka jie, yra pasiekf
Lenkijoej, Rumunijoje ir XII
tuose krastuose.
Taigi, sovietu tikslai Vokie
tijoje yra pagfindinai priesin
gi Amerikieciu ir Anglu sieki
mans. Vieni ir antri, galims
sakyti, konkuruoja del Vokie
ciu "meiles" ir keturiu minis
tru konferencija Londone la
bal primena varzytyniu sale
kur Anglai - Amerikiecia
varzesi su sovietais katrie pa
siulys daugiau uz Vokiecius i
Vokietija.
J Jeigu Vokietija butu laisva
gal tuokart ir turetu kokio
prasmes tos varzytynes. Gi da
: bar kiekvienas is tu keturi,
ministry laiko savo zinioje Vo
kietijos tam tikra dali, ir sun
J ku surasti kama, uz kuria SUI
tiktu ia atiduoti. Jei is Angll
ir Prancuzq dar butu CALM;
tam tikra kama ispirkti ju 0
kupuotas zonas Vokietijoje ta
is Amerikieciu ir sovietu ME
kas jokiais pasiulymais nepa
jegs ju zonu ispirkti. Sovieta
sutiks is Vokietijos pasitrauk
tt tik tada kai bus tikri jog il
be ju ten bus vedama soviet
ne politika. o kol sovietai nesi
trauks, negali pasitraukti ne
Anglia nei Amerika.
Kai pro sitokius "lookouts'
ziurima j Vokietija, nieko kite
nelieka kaip ir tuoliau vaidint
"vienintelio sventojo role". G.
sioje srityje Sovietu Sajungs
tikrai savo propaganda gall XII
tus nukonkuruoti.
=.