Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-02-28


Taryba surado pagaliau compromising iseiti ir
nutare pareiksti Vokieciams: IL kad Vasario 10
dienos dekaracija nera priesinga 1917 metu nu-
tarimui ir p kad 1917 metu Gruodzio IL d. nu-
tarimas, kapo pamatas santikiams tarp Lletu-
vos ir Vokietijos, nera Lietuvos Tarybos atmai-
nytas Apie tai buvo Letuvos PreZidiumo 1913
metu Vasario 28 d. pranesta Vokietijos reichs-
kanzleriui grafui " Hertng, kartu pareiskiant
vilties kad Reicho vyriausybe parems Lietuvos
Taryba kitty vyriausybiu atzvilgiu, kai 81 kreip-
sis Lietuvos neprikausomybes pripazinimo rel
kau savo vasario 16 d. dekaracijos pamatu.
Pagaliau Reicho vyriausybe, CANA ilgai del
sus, reichstago spiriama pasiryzo Wis delto pri-
pazinti Lietuvos nepriklausomybe.
LIETUVOS Tarybos buvo 1918 m. Kovo 20
di isrinkta delegacija, susidedant is Kunigo j.
Staugaicio, Jono Vileisio ir names, kuriai paves-
ia buvo praneSh Reicho vyriausybei savo neprl-
klausomybes paskelbima ir prasyt jos pripazin-
ii Lietuvos vyriausybe. Kartu buvo leista de-
legacijai pareksti kad Lietuvos Taryba stojanti
uz tok tarpusaviu Letuvos ir Reicho santikiu
nustatyma kaip jie formuluoti yra jos 1917 m.
Gruodzio II d. nutarime. TIA prasme buvo su-
rasytas delegacijai igaiojimas, visu Letuvos
Tarybos nariu pasrasytas.
Lietuvos Tarybos nariams, kurie ziurejo to-
liau ateit buvo aisku kad laimejus Vokieciams
kara vargu ir is 1917 M Gruodzio II d. formu-
les tektu kas teigiama Lietuvai, pralaimejus
kara Vokieciams, kas atrode jau tuomet grei-
cau lauktina, risancios Lietuva pasiremus ia
formule, konvencijos, lures atskristi savaime.
Iteikus 1918 m. Kovo % d. deegacijos SUI
fasyta Vokietijos vyriausybes adresu atitinka-
ma rasta su prasymu pripazinti Lietuvos nepri-
klausomybe, Vokietijos reichskanzleris grafas v.
Hertling iskimingame priemime, aukstu militia
riniu ir civiliniu pareigunu apsuptas, paskaite
deegacijai Voketjos kaizerio Wilhemo akta,
datuota 1918 m. % d. is vyriausios karo stovyk-
los, kuriuo pareiskamas Lietuvos nepriklauso-
mybes atstatymo pripazinimas su visomis Ii
n rIyStO OroiS
kliauzuemis
Padekojes deegacijos vardu reichskanzle-
riui uz nepriklausomybes pripaznima, as, dele
gacjos pavedamas, isreiskiau ca pat reichskanz-
leriui Lietuvos Tarybos prezidumo (Berlynan
buvo ia proga atvykes ir Lietuvos Tarybos pir-
mininkas A. Smetona) prasyma kad malonetu
jis paskirti diena ir valanda kada Letuvos Ia
rybos prezldlumas gaetu j aplankyti ir pas-
tarti visais aktualias Lietuvos kausimais. I
tai reichskanzleris tuoj atsake kad tatai deja,
Sluo tarpu nebusla gallma, mes okupacine wy
siausybe laukianti musu Vilniuje tuoj gryztant
Irengiamoms ten pripazinimo proga iskilmems.
Toksai reichskanzerio pareiskimas buvo
vlsal nelauktas, O buves cia pat okupacines wy
riausybes sefas atrode NUNS kick susmaises,
tartum kate paliejus piena Ia stagmena mes
issaiskinome sau Vokieciu nepasitenkinimu Lie
tuvos Tarybos potika ir nenoru daryti siuo mo-
mentu tolesniu svadu is Lietuvos nepriklauso-
mybes pripaznimo akto po moraline reichstago
presija padaryto. Tatai visai patvirtino tolesni
liVykiai.
KOKIA nuotaika istikruju viespatavo tuo-
met artimuose Vokieciu vyriausybei sluogsniuo-
sc gavome ia pat diena patirti, kai dar anksciau
barono Fr. Roppo sudaryta Berlyne vadinana
Vokieciu-L -Lietuviu Draugija (tikriau pasakius,
Vokieciu ekspozitura Lietuvos klausmams SEX
tD suruose Adlono viesbutyje pusrycius Lietu-
vos Tarybos deegacija pagerbti Ten dalyvavo
be musu deegacijos dar is Lietuviu puses Lie
tuvos Tarybos pirmininkas A. Smetona, Prof
!
Lietuvos Brasto (ten jam buvo pasiseke ISL
sprausti Ukrainos taikos delegacija) Kun DR..
J. Purickis, is Vokieciu tarp kita ko Vokieti-
jos Uzsieniu reikalu Ministerijos atstovai: Ma
dolny ir Trautmann, gi is Vokieciu-Lietuviu Dr.
JOS puses be FIR. Roppo dar Prof. Weber, Prof.
Sering ir KIT.
Pabaiga ant 6-to pusl)