Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-16
ZAJEMANJE VODE Z REsETOM

Italijanski premier Alcide de Gasperi Sc Sc vedno
nahaja v Zedinjenih drzavah in DO verjetno oh priliki ME
govega odhoda uradno naznanjeno, koliko miijonov do
larjev je odnesel v Italijo "a oajsanje tezkega ekonom-
skega polozaja in nasicenje italjanskega ljudstva. Prva
"velikodusna' gesta ameriske Wade je bila, da Sc je de
Gasperiju osebno izrocilo eek V znesku 30 mlEjonoV do-
larjev ia stroske ameriske okupacijske armada v Itali-
il. V znak globoke hvaleznosti je de Casper s~pregoVoril
tiste, v diplonaciji obicajne besede o hvaleznosti in glo-
boki simpatiji italijanskega. ljudstva napram Zedinjenim
drzavam, ida upa, da boz re nekaj prispevano v narnene
ucvrscenja demokracije v Italiji", it'd. (Vladi Zedinjenih
draw treba Same on1eniti nekaj V zvezi z nevarnostjo, V
kateri Sc nahaja "demokracija", pa Sc DO mosnja sama cd
sebe odprla) Vsi taksni postopki kot je sucaj pri temu
posojilu Italiji, "a katerega DO yes kredit Eel de Casper,
SO vkljuceni v tisti splosni pojem "dolarske diplomacije.
a De Gasperi je breZ vsakega dvoma ne samo predstaV-
mix tako imenovane stranke 'krscanskih denokratov',
ternvei v veliki meri tudi predstavnik italijanskih IL
nancnih in industrijskih mogotcev, XII zeijo italijansko
ekonomijo vkljuciti v podroeje anglo-ameriskega bloka in
XII Sc pc svoji naravi zoperstavljajo katerikoli spremembi
socijalnih in ekonomskih odnosov v Italiji. Z druge stra-
nj bodo pc podpisu in r%atifikaciji mirovne pogodbe z tia.
lilo (verjetno 20 10: februarju) angloameriske okupacj-
ske cete morale zapustiti Italijo ter tako pustile italijan-
sko finaneno in industrijsko reakcijo v nevarnen poloza-
jl Kajti okupacija ItaEje cd strani anglo-ameriskih Get
j. bila "a tie kroge ~najboljse jamstvo, da ohranijo svojo
pozicijo v dezeI.
&c Sc gornjemu p~risteje poraz, XII so ga doziveli kr-
seanski demokratje pr zadnjih volitvah V Italiji, potem je
jasno, ola Sc z "dolarji' resuje zeo kocljiv poiticen pro-
blem, boil kocljiv "a Waldo Zedinjenih draw, kot pa "a de
Gasperija samega. Kajti de Gasperi ina samo nalogo, da
opozoruje mas drzavni oddeek ma nevarnost, v kateri Sc
nahaja "denaokracija" v Italiji sprico jacanja levicarskih
strank, mas drzavni oddelek pa, da zopet in zopet globoko
posega v mosnjo:
Isti motivi, XII SO igrali odlocilno vlogo pri posojlu
Franciji (potonn socijahsticnega prvaka Leona Bluma),
igrajo glavno vlogo pr posojilu Itaiji potion sedanjega
premierja de Gasperija. Nj dvoma, da Sc DO poskusalo
DAFT YES kredit "a to posojlo samemu de G%asperiju. Kajti
mocno omajana pozieija de Gasperija V 1taiji ~potrebuje
novih injekcij, predvsem IL razloga, kr njegova seda-
MIA vlada nj bila kos ekonomskim, socialnim in politicnim
prob1enom Italije. Toda skusnje S Francijo so pokazale,
da ia dolarska diplomacija konGno nj tako uspeSna, kot Sc
to ma videz zdi. Tudi tn je postavljena dolocena mea, do
katere sega moe dolarja. Namen posojila, XII je bill dan
\ Franciii je vsekakor bill V prvi vrsti, da Sc ojaci vpl iv
"zsnernih socialistov' (vsaj verjelo Sc je, da bodo inner
ri) in da Sc vzpostavi proti-komunistiGen biloxi, XII bi, &c
ne drugega, vsaj pristrigel moo najbolj income politiene
stranke Flancije. Ceravno je yes kredit "a dobitev tega
posoiia sci Leonu Blurnu, je bia ravno socijalisticna
stranka ona, XII je pri volitvah dozive]a poraz.
Teh 'skusenj Sc p-av gotovo zavedajo v san1em Wash
ingtonu, kot v Vatikanu. Vprasanje na3tane, koliko casa
ho efekt tie dolarske diplonaacije vplival ma ohraritev Sc
danieza polozaja v Italiji in jaeenje omajane pozicije de
Gasperiia? " popolni koordinaciji s tenn vprasanjem ma
stsne drugo: koIiso casa DO nogla vatikanska intervenci
II u ~nofranje p~oIiticfe zadeve itaHjanskega ljudstva VIZ:
sti p.ogo "resevalca Italije pred nevarnostjo militantnega
ateizrna, fkaE lie metafizicni izraz "a "~levicarske stranke'l
Brezs dvonna ne dolgo. "1 r. 5I#zg=&an +
MI rresitye glavnih problenaov Eodisi ekonornskih af'
sdrnaIhih vi ITEM, da Sc te probleme z dolarskim injekci
i1rf zacasno podvrzc norfijskemu uspavanju, ko je po-
t6ebr1o1 izvrsiti radikalno in nujno operaeijo Tudi nj re-
sTRttsev tenn, da se " isscnu 'pogubajenja Y peklu' apehra
ssAs