Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-09-08
BEVIN Y DEZELI UTOPIJE

Angleski zunanji minister Ernest Bevn je nasel
zacisk kljuc resitev perech vpraSanj Angije. Ma
konvenc strokovnih uni je namrec predagal da Zed-
nene drzave razdejo velike zaloge zata, XII nahaa
nakopceno Ft. Knoxu, ces da je to najbolj zanesV
nacin, da Sc obnovi ekonomijo ma svetu
Bevnove slutne, da DO ia njegov predlog vznemiril
budne cuvae tega nasega zata uresnicile Sedaj
Bevina pereo urednki raznh ameriskih casopisov, XII
smatIa 10, da ameriski bos MISC potu ega obraza
kopci Ameriki e ogromne kolcine Il "a, da bi ma
predog nekega "norega angleskega socijasta to zlao
razde med proetarzirane drzave Europe, Aze in Juz
Amerike.
Neki uradnk drzavne zakadnice je izjavi] da vsaka
rzava ahko dob to amersko zlato ist kot smo
ga mi dob' Bevinu je ponudl zlato po ceni $1:5
unco Take it or leave it!
uredniskem clanku New York Timesa" kot tudi
urednskih Glankih ostah vekih casnikarskih podjet
jh Zedinjenih drzavah, okrega Bevna ces delo in
prdno delo Jim bo preskrbeo aksne zaloge zata
kot jih imamo 'm'
Koiko pa je prav "a prav tega zata, XII ga 'mamo"?
Usluzn casnikari takoj dali porebne nforrnacije
zvezi tenn priporociIom Mr. Bevna "a razdeitev anne
rSkega zata med proetare Casnikar Max Hall pravi
e prav prav Ft Knoxu lie isl del ameriSkega
zlata Zednjene drzave mao zlata okrog 0O0
OOO to e zato XII podpira navadne paprnate bankovce
drzavanov in jim ako omogoca, da hodjo
meso da bi hodli skluceni pod tezo kovine
Ia zao vrednost okrog S2 800 100000 ve je last
nina Strca Sama in samo $125O0 100000 istega Sc
nahaa Ft Knoxu Casnikar Hall pa temu brz pristav
liza, da je Ft Knox "moCno zastrazen')
Zlato e z]ito oblki opek IL popolnoma praktcnih
ozirov We pr da okroglo kovan denar sno rad
znika tece Strica Sama so skusne njegovih neca-
koV poducile, da je reba na prmerno obiko zla
to- obko, XII bi omogocila, da b zato stale pribto
tam kan1or ga postavi.
Pojasnjeno je nadalje da zato Ft. Knoxu nahaa
veikem oboku XII e vsok dina nadstropja Vrata oboka
pa tezka 10000 funtov % temu e vredno premslia-
t)
Mr.. Bevin hoce, da Zedn jene drzave zato razde
jo Enostavno, da odprejo 100000 untov ezka vrata
IN Vsak predstavnik proetarzranh deze mai 81 vzame
po par sto opek XII tezke Vsaka q funtov Nj dvoma
da bi meli priliko vde "lajni poeg Mr. Bevna tudi
sgnora de Gasperija mesje Ramaderja in ostae ugled
karakerje XII mislo da ekononske krize reSuie
zlatom
Res Je, GA SO amerisk cuva in tista posebno vista
Judl XII Jim e to zato tako pr srcu napad sodruga'
Bevna IL popolnoma sebcnih motivov &c hi spreel ia
predog bl pomenllo da SO Vone Vse revoucie da
e koncno celia zgodovna coveanstv cd zacetka do ko
see po 5000 leth "Mi smo 81 zato prboril "tezkm
delom kollko nam je trebao samo da smo pozrli
take Velke rlbe kot e Ang Toda sebicni motiv teh
karaktereV nlnaJo zVeze naSim staScem zaradi kate
rega moramo odlocno zavrnit ia predog Bevna "a resi-
tev ekononske krze Angle
kot SOCIALIST XII je moral prebrati ABB socalistic-
ne Vede bl BeVln moral vedet e poeg znanstvenega
tuol nekl drugl socazem kateremu Sc 30 navad prav
utoplsucen socallzem nekh sucajh pa tudi "pseudo
ooclJallze1n. 10 pomenl socijalizem,' O kateremu
vcash sanjamo Ia ociaizem suz kot bi So to rek1o
kot op NekaJ casa Sc nahajamo rozcah ko pa Sc "a
vemo postane zvene Sc enkrat tako obupno prazno in
brezcno kot je bilo popre Taksen sociiaizem nam ma
primer razlaga hollywoodska ucnica k nan, notoo oz