Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-03-11
Donald Bell 70. N. A.:
NEKAJ @ HO0VERJEVIH PREDLOGIH

NEkAJ @ HO0VERJEVIH PREDLOG1H
Priporocia Herberta Hooverja Nemcijo bodo hud
udarec nasih kongresmanov XII zee stedti in mi
zat ma najmanj stopno zdatke federalne Wade
Toda poleg tega bodo brez dvoma postal tud predmet
osrh deba moskovski konferenci ker je prcakova,
da h bodo Rus in Francoz odocno napadai in zavraca
Bistvo spora DO en da je nemogoce spravt tako poll
tiko podpore Nemciji sklad reparacijam
Rusko stasce je dobro Ker je Sovetski uniji
nemogoce da bi preskrbea zunanh posoj-a to b po
menlo ameriSkh posoj-so ruske oblasti odvede Ruso
toko ndustrjskega materala kot lie mogoce in skusao
zda, ko odvaane tovarnske opreme ustav povecati
nensko domaco produkcijo izdelovanje blaga
paracije.
Amerika in Veka Britannia nimati nobene rabe "a
reparacisko bago Obe zelt lie oaci svoje lastne in
dusrje en da Jim stavita razpoago nemSke patente
posebno radi tega ker imati ODE nalaz dostop do
boil tajnih nemskih ndustrijskh postopkov.
Francoz nimajo tolike industrske moci, da bi mogi
isti meri izkorsca nenske patente Obenem pa Fran
CHA kot neposredni sosed Nemce mnogo boil ogrozena
IL teh razogov priso nedavno do tega da e rancos
parliament brez prestanka obsoja kritiziral aner
sko in anglesko okupacijsko polko-ne da b ba padla
lie beseda proti ruski okupacski poki. Paul
Reynauld bvs minsterski predsednik prva konzerva
tivnih stru paramenu, e csto nedvoumno stavil
htevo da maj Francia podpre sovjesko reparacsko po
]itiko.
"Prdruzimo Sc Rusom in zahteva mo reparacijske do
bave il sedanje neske ndusrijske produkce je deja
"Anglosaske sile odocile, da bodo ugodie Nemcem
posojio 1000 mlijonov dolarev po pogoh, XII bodo
dopuscali nobenih dobav racun reparac Rus pa po
udarjao da sporazumi Jalti in Potsdamu prinesi
nobenh akh doocb XII bi bile pro reparacijam il seda
ME produkce Najbolje bo da udi podpremo to naz
ranje," je naglasil Paul Reynaud.
Ameriski senat seveda ne bi odobril sedanjem tre
notku nobenih kredov Xxi b bill Nemci dani lie posredno
in bi bistvu suzli le svrho pacevanja reparac
Hoover je naglasil, da dobave podpore Nemc ne
smejo nobenem slueau postat nekake narobe repara
cje Vsed tega posava zahtevo da mai ne bodo darila
poklonena nemskemu narodu temvec posoio XII bi melo
popolno proriteto mad vsem drugim dajatvami V tenn
sucau kaze, da Neca bi nt misliti moga ma to-
da bi zacea pacevat kar 81 bod racun reparac pred
leom 1850 to je pred leom ko bi bila, po Hoovereve
nacrtu zopet svojih lastnih nogah
Nabrze b bilo edno sredstvo XII bi prepricao Soviet
sko unijo-n nabrze tudi Francijo-da je treba znza
reparacjske zahteve amerisko posoo Rusi namrec po
udarJao, da Nemcem nkakor gre slabse kot naprer
judstvu Ukrain Vsled tega DO Hooverev naert Rusom
videti sumv-kot prtajen nacin da Sc nanovo zgrad
mogocno Necio docim bi bila obnova Sovetske unije
isocasno otezkocena Zelo verjeno je da bodo
viii vprasanje, zakaj rae posoujeo denar Nemcj kot
Rusiji Sumi bodo da inmo razloge vojaskega znacaa
Toda DUH XII vlada sedanjem kongresu ne bo dopu7
still posojH nekaterih strategicno uenelienih
sucajh Nadvse verjeno je, da bono ia nacin zgub
moznost prave gospodarske poltikc posoil Kau bono
morda ugod kredit Grc ker Anglia ne more vee zpo
njevat svojih obljub tel deze Morda bono knaau raz
p4dvlJai novem posojilu Angliji Tako bono vva de-
mr. IN sredstva sod brez da-ke bono daiai poiticae
edie esto, da b uposteva goypodarske potree sveta