Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-07-07
PO PARISKI KONFERENCI

PO PARISH KONFERENCl
Pariska konferenca minstrov zunanje zadeve An
ge Francije in Sovetske zveze kaeri e razmotri
valo Marshallovem nacrtu obnovo Evrope Sc je pol
ponoma izaova Ma tel konferenci MISC cello bill predlo
zeni nek boil pomembni kompromisni predog, XII bl
bill podani skreni zel da sodeuje Sovetsko zvezo
Sposen vtis e bi da e Rusija ba povabljena kon-
ference zgo zarad porebne foranost in brez vsakega
namena da bi vpostevale meme pripombe ko e
slo najbo vaznih vprasan Evrope Ze pr samemu
zaceku konference e anglesk zunan minister, Ernest
Bevin dial vedeti da DO slo deo "obnove Evrope
soglasno Marshallovim nacrtom tudi brez sodeovane
Soveske To e ba odprta groznja da bo ustva
rl ekonomski biloxi zapadnh drzav XII bi incl s znaea
kot Churchov biloxi zdruzen zapadn Evropi Ko stvar
sedaj stoo nj zkuceno da bo ia biloxi udi ustvarjen in
da bo Marshaov nar postal krnka liza katere DO sk
vala "ekonomska pomoc" Evropi XII 10 je pred tenn
nudilo pod firmo "Trumanovo dokrne kater e sedaj
vedno mani in mani govora
Sovjetski zunanji minister Mootov je stalno poudar
ja da utegne ia nacrt poment vmesavanje notranje
zadeve posameznh drzav in je zao urgra da vsaka dr.
zava sestav svo lasni nacrt obnove kaere maj b Zed
nene drzave podpre Pro temu predogu seveda bile
Anglia in Francija> Toda pr temu vprasanu, so
dezele vzhodn Evfop zvljenjsko prizadete. Kai po
Marshaovem nacrtu b te dezele morale poponoma
ment svoje lastne nacrte ekonomsko obnovo in jim
prilagodt da b odgovarja splosneu nacrtu univer
zalno obnovo Europe. Jugoslava b ma primer morala
opusti svo sedan obsezen in zelo natancno sestaven
petleni in sesav drug XII b bill narekovan po
nenh astnih potrebah ampak po potreba Evrope 1sto
je Polsko Bogaro Cehosovasko in ostae dezele
vzhodn Evropi, obsezno in detajih pripravleno
ekonomijo &c b Zednene drzave iskreno zeele
pomagati obnovi Europe zakaj potem nudi pomoc
drzavam kot e Jugoslavja, XII e ze dosedaj pogedu
obnove, vged vsem ostalm evropskm drzavam?
Nj nobenega dvoma, da Sc Marshalovim nacrtom
poskusa rei pereco vpraSae XII isto tako perece
7oL;o o+1o lr
zave Jasno e da Zedinene drzave bodo moge dolgo
nuditi Evrop "ekonosko pomoc nacin kot nudile
do sedaj ko nenasno zreo posasti ekononskh pro
bemov" posameznih draw metale mione in milijone
olaev brez da b reSile ekonomske probeme eh drzav
ali pa odvrne "komuniscno nevarnost vsed katere so
koncno to pomoc tud nude Lezernost kaero je OBJ
ravnavao vprasanje sodelovanja Rusije zvezi Mar
shalovim nacrom e ba ociten znak, da Rusijo lie
toerirao in da o e saralo boil nezazeljenega kot
dobrodoega parnerja Zato e konferenca Parizu re
napre bila obsojena poom Nj poskusalo res vpra
SAME ekonomske obnove vidka resnicnega in skrenega
sodeloVanja, pr kateremu b maj upoSevalo nacrtno
ekonomsko obnovo drzav vzhodni Evrop XII Sc je pr
celia takoj po koncanu vone in nadauje Sc vecjo
tudi seda ko posamezne drzave vzhodni Evro
p Sc vedno nahajao is tocki kot bile takoj po
koncanju vojne. Nj dvoma, da Marshallovim nacr
tom poskusalo absorbrat splosno ekonomsko obnovo
Europe udi te drzave vzhodn Evropi in tem seveda
drektno vplivati njih ekonomski sistem SkuSne
pokazale, da Sovetsko navzc njenemu socija
listicnemu ekonomskeu sistemu da kupcevat MO
lahko zakucueo obsezne trgovnske pogodbe pod pogo
jem seveda, da te fair business Toda zahteva cd
posameznh drzav da spremeo nacrt splosno obnovo
Evrope kaerega deta koncno MISC nt znani in "a ka
terega Sc sploh We, &c bi kongresu Zedinenh
draw odobri materijalno in fnancno podporo je ab
surdno.
Po poomu pariske konference je postavena podlaga
"a ustvartev ekonomskega bloka zapadnh drzav XII ako