Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-21
Donald Bell 10. N. A.:
PRED NOVIMI MIROVNIM1
KONFERENCAMI

kONFERENCAMl
V Londonu Sc vrsi konferenca namestnikov zunanjih
ministrov stirih velesil, katerim je poverjena naloga, da|
pripravijo sporazum "a moskovsko konferenco, XII Sc ima|
zaceti meseca marca. O priliki prvega sestanka ten ma
rnestnikov" je dejal Bevin, da predstavljajo prepotrebno
in jake koristno institucijo, ceS' kadar Sc zunanji ministry
MISC mogli sporazumeti, SO vedno incl izhod v tenn, da sol
sporno zadevo prepustii svoUm namestnikom.
#Toda kaj, kadar tudi namestnkom ne uspe najti sol
glasje? Stvar mora seveda nazaj V narocje zunanjih mi
nistrov in koncno morda cello V roke veliki cetvorici. VII
mister Byrnes je iznasel nekoliko drugacno procedure,
ko nj bilo nobenih izgledov ma to, da Sc bodo mogi sporaI
zumeti zunanji ministri, je sklical mirovno konterenco IN
cello zagrozil Rusom, da DO predlozil ve skupaj splosni
skupscini zedinjenih narodov.
Toda v slucaju Avstrije in Nemcije DO mnogo tezje
najti sporazum kot je bno v slucaju satelitskih narodov.
lie to je bolje, da je mednarodna situacija danes mani ma
peta kot je bila V jeseni. Velika cetVorica Sc je morala
nauciti il svojih trpkih izkusenj, da nj mic pridobljenega
ako Sc razsiri krog vdelezencev mirovne conference, dokler
Sc MISC veliki STRIFE sporazumeli med seboj. ;
Jasno je, da nikdo ne DO hotel ponavljati napake, XII je
bila storjena leta 1915 v jeseni, ko SO Sc zunanji ministri
sestali brez vsakih predpriprav in ~izgubljali svoj cas- in
svoje zivce v neznosnih in brezkoncnih prepirih radi vpra-
SAM procedure in slicnega. Posledica te konferenca je bila
lie napetost, XII je trajala mesece in mesece. Ako pride zdaj
do zastoja, DO to lie zastoj med nanestniki zunanjih mini
strov-kar DO mnogo mani resno in u%sodepolno.
Druga napaka, katere ne DO nikdo hotel ponavljati, Sc
tice vdelezbe malih narodov. Pre- so bill mali narodi v "a
eetku izkljuceni il razgovorov in SO morali bti pripusceni
pozneje, ko SO bill zunanji ministri re jezni drug ma dru-
gega in ko je re vladala med mimi skrajna %napetost. Now
predlogi SO prinesli Sc vc zapletljajev. Maim narodom pa
tudi nj bio ustrezeno, ker SO bill mislili, da bodo odlocai
v zadevah, v katerih nj priSlo do soglasja med velesilami-
pozneje pa so bill skoro vsi njihovi predlogi kratko in malo
odbiti.
Zdaj je drugace. Namestniki zunanjih ministrov pro-
ucujejo takoj v zacetku ~predoge vseh zainteresranih
manjsih narodov in bodo te predloge pc moznosti uposte-
vail. Obenem pa je v naprej jasno, da ostane inicijativa in
odlocuioca beseda velikim slam.
To je priblizno isti postopek, XII je bill uveden v Yer
sailesu pc prvi svetovni vojni. Ma prvi poged je nekoiko
ne-demokraticen, ker manjsi narodi nimajo enakopravne
besede z velikimi silami, toda cato je tudi boil ~praktieen
in odgovarja resnicni situaciji Drzave, katerih vojaki so
okupirali Nemcijo, morajo najti najprej sporazum, kaj sto-
RITZ z Avstrijo in Nemcijo, ali pa bti pripravljene ma to-,
da bodo morale okupacijske sHe Sc dolga leta ostati v teh
dveh dezelah.
Ma noben nacin sc ne SINE V zadevi. teh dveh nirovnih
pogodb ponoviti diplomaticna borba kot smo 10 videli v
zadevi Trsta. V tenn sucaju hi trajalo leta in leta, predno
hi bio dosezeno soglasje. V Nemcji je mnogo spornih took
-teritorijalnih in gospodarskih. Francija zahteva Ease
Posarje, Nizozemska zahteva del ~nemskega ozemlja, prav
tako kot Belgija ia cello Luksenburska.
Problem nemskih vzhodnih meja DO Sc tezji. Jasno je,
da be Poljska obdrzala vecji del ozemlja, katerega je dobila
v roke pc potsdamskem sporazumu. Toda mnogoj e govor-
jenna, da Sc DO razpravljalo o nekaterih poljedelskih pre-
delhi Pornerjja in slezije. Poljska in cehos1ovaskaSs hista
edini glede svoje razmejitve v Sleziji. Ako pr1nnerlano
velcino ~nenskega teritorijalnega problena S probleInom
in tezavninni pogajanji "a Trst, postane sele ocividno, kako
Potrebno je, da velike sile obdrze v rokah koncno odloeitev
glade teh vprasanj. A povrh tega je treba Sc resiti vprasa-
ME reparacij, politcni problem nemske Wade in uprave in
stotine manj5ih zadev.