Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-11-28
MUsU KELIAs
DVIEJU METV IR 1O0-JO NUMERIO
SUKAKTIES PROGA
A. Merkelis.


1916 METU vasaros pradzioje kuresi Lie
tuviu tremtiniu stovyklos, jose organizavosi ke
mitetai, buvo steigiamos mokyklos ir kursai
chorus buresi dainininkai. I stovyklas plaukt
plauke tremtiniai ivairiomis susisekimo priemo
| nemis.
Naujakuryste daug rupesciu kelia ir nems
lonumu teikia. Rodos, visi tik ir buvo susisie
loje kaip ca jaukiau ir kick galint patogiau is
kurti buvusiu kareiviniu griuvesiuose, skirtuos
DIP stovyklu gyventojams. Taciau taip pat ne
mazai kiekvienas domejos ir tuo kas dedas
placiame pasaulyje Buvo dommasi ir tue kai
gyvena Lietuviai kitose stovyklose, ka jie ve
kia
Kas dedasi pasaulyje buvo galima daug k
suzinoti is radio ir is svetimomis kalbomis (dau
gausia Anglu ir VokieciD laikrasciu, kuri
vienas-kitas jau tada uzklysdavo DIP stovyk
las. Taciau nei per radio, nei is svetimomi
kalbcmis laikrasciu nebuvo galima patirti api
Lietuvius tremtinius, kurie stovyklose pradej
savotiska gyvenima Tokiu, kas kart dabia'
pasigendamu, ziniu galejo duoti tik Lietuvisk
tremtiniu laikrasciai. JQ ir laukta.
1915 m. Rugpjucio pabaigoje Amerikieci'
zonos venos ddeles stovyklos aiksteje pasirod
vyrukas SUI pundu Letuvisku laikrasciu kupri
neje Stovyklos gyventojai il bematant apspi
to, grobstedami 20 3 RIM aikrasti, kurio nomi
male kama buvo pazymeta tik 80 Rpf. zmone;
suzinoje kad aiksteje pardavinejamas Lietuvis
kas laikrastis, bego lyg prie kokio stebuklo
Laikrastis tuoj pat buvo isgrobstytas 90 kains
kick veau pakio net Xxi RM) ir burelia
tremtiniu skate pirmutini savo Letuviska laik
raSti.
Tai buvo Lietuvis. Vokietijoje gyvenancir
Lietuviu laikrastis Mr.. l. 1945 m. Rugpjucio Ii
d., Hassendorf (Kreis Rotenburg in Hann). Laik
rascio leidejas ir vyriausas redaktorius Kazys
Kemezys. Spaudzia Karl Sasse, Rotenburg ir
Ham, Laikrastis keturiu pusapiu, is kuriu
vienas skirtas pajieskojimams artimuju.
"Lietuvis" buvo ledziamas Anglu zonoje il
j Amerikieciu zona jo nedaug teatkeliaudavo
Buvo darom zygiai ir Amerikieciu zonoje leist
Lietuviskus lakrascius. Pirmiesems toks zy-
gis pavyko Dillingenskiams Lietuviams, 1945
metu Rugsejo 1 d. buvo pradetas leisti "MusV
Kelias", neperiodinis informacinis leidinys, lei
dzia Lietuviu Sajungos Dillingeno Skyriaus Val
dyba; Redakcinis kolektvyas vyr.- redaktorlus
D. Penikas. redaktoriai = AL Laikunas ir Ant
Musteikis Redakcjos adresas: Dillingen a/D
Lietuviu stovykla.
"Musu Keas' buvo leidzamas kas dvi sa-
Yates Nuo 1915 m. Spaliu Is "MusQ kella'
pereme leisti Redakcinis Kolektyvas is auksciau
mnetu redaktoriu, ir ''MusQ Kehas' virto "Dvl-
savaitinis akrastis Lietuviams" ir tokiu jis is
buvo Xxi tu metu pabaigos, isleisdamas devynlS
numerius.
"Musu Kelio' redakcija savo vedamajame
CDarba Pradedant) pazymejo kad "mums svar
bu tureti informacini organa kuris padetu ug
dyti musp tarpusavio rysius. Ir juo gausesnt
skaitytoiu ir bendradarbiu Selma pavyks Sian
musu eidiniui apie save sutelkti tue giesne Il
platesne bus jo varoma kulturinio darbo vaga
tue sekmingiau jis gales sio ir kitty uzsibrezt'
tikslu siekti'.
Xxi TREMTIES visu musu kelai daugia
ar maziau buvo skirtingi. Tremties nelaime
vargai mus sulygino: visi esame benamiai var
gsai su neaiskiu likimu prizes axis, ir visu mus
kelias tas pats kelias tremtinio, pasiryzusio CRY
zti laisva tevyne. Bendrasis vargQ kelias emo
mes suartna, ar bent turetQ suartinti, mes k
taip tas kelias butu nepakeliamai sunkus.
Tat teisngai ir sake "Musu Kelio" redal
cija savo iau minetame izanginiame straipsny
je: "Musu Kelio' leidinys ir sieks kad visa mt
su bendruomene taptq viena tiesiog neisskiris
ma Selma. Ia tiksla visi musu bendruomene
nariai turf visada tureti prizes axis ir stengti
vengti visokiu smulkiu nesutarimu kurie ga
mus nuo kits kito tolnti. Musu issilaikyma
musu geresnes svetimoje salyje egzistencijos ps
grndas yra musu paciu vienybe ir susikausy
mas.
Oar r- siadien atsininta tai ka tuornetini