Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-22
TAUTOS AzUOLAS
MAIRONIO Is METQ MIRTIES SUKAKCIAI
PAMINETI e
Jis mire Birzelio %, 1882 metals
A. Merkelis.

RAsYTOJU ir kitq menininku kuryba is
tinka nevienodas likimas. Vieni dar gyvi bebu
dami suspindi savo kuryba, lyg zvaigzdes dar
guje, ir sviecia kartu kartoms, kit tik suzel
lyg meteorai, ir dingsta, pagaliau, tretieji say
amzininku lieka nesuprasti r neivertinti r ii
po savo mirties kuriam laikui praslinkus iskelis
mi ir pradeda spindeti visu savo grozu ir didir
gumu.
Koks gi likimas Maironio kurybos, kuri mu
sQ tauta pradejo gaivinti daugiau kaip prizes
metu?
Jau nebe nuo siadien Maironis yra didysi
musu tautos poetas nupelnytai vadinamas Tau
tos Dainium Lietuviu Tautinio Atgimimo Pra
nasu, Laisves Poetu
Ausroje 1895 m. Maironis isspausdino pir
ma savo eilerasti "Lietuvos Vargas" ("Miska
uza giria gaudzia'') ir nuo to lako js tapo d
dziuoju musu tautos poetu, jos tautinio atgimi
mo .ideologu. Per ta laika Mairono reksme
itaka niekad nera mazejusi. Priesingai: jul
Lietuvos padange buvo tamsesne, juo musQ tau
ia sunkesni vargai ir didesnes nelaimes pri
zemes lenkia, juo skaisciau Maironio' poezijo
zvaigzde musu tautai sviecia, duodama jegu SCI
stancoj audroj istverti, nesdama gaivinancio
vilties suaukti geresniu laiku.
toje ir isliks gyvas tol, kol musu .tauta gyvuos
kol bent vienas Lietuvs bus Lietuviskai jaucia
ir galvojas. Mairons yra vienas is tu kurej
kurie savo kuryba yra glaudzai susie SUI saw
tauta, SUI jos kultura, su jos siekimais, dziaugs
mais r kanciomis.
Vienas zymiausiu Mairono kurybos zinovv
Juozas Ambrazevicius parases apie j ssami
monografija TX Maironio "Pavasario Balsu
laidoie isspausdintame straipsnyje "Maironis i
visuomene', aptaria Maironio santikius SUI mus
visuomene Juozas Ambrazevicius tuos santi
kius skirsto iris epochas, kuriu pirmaja vadi
ma Maironio epocha. Jis teigia: "Ne be kovo
Maironis laimejo dvasinio vado varda savo epo
choje; ne be skausmo pasitrauke antrojoJe epo
choje; ne be isvidno triunfo kilo jo renesansa
trecios epochos pradzioje''.
TAUTINIO atgimimo laikotarpyje Maronis
kaip poetas neturejo sau lygiu. Jis savo kury
ba veke ne tik musu visuomene, bet ir Wis
musu grozne literature, ypac jos poezija. Il
lakotarpio poezija ir turinio Gdeju) ir formo
atzvigu yra stiprioje Maironio itakoje. Patty
gabiausieji to meto musu poetai negalejo is
vengti didesnes ar mazesnes Maironio kurybine
itakos.
1CSdVuo hUlCuIilT IL PolIIlllF loloVF, oCo'o
cius nepriklausoma valstybe, be abejo, siek-tiel
pasikeite r musu tautos gyvenimo turinys i
jo formos, atsirado ir nauju ideju bel siekimQ
Visa tai negalejo netureti takos ir musu litera
turai ir aplamai meninei kurybai
Pleciantis gyvenimui didejo ir kurybinia
akyracia Politine laisve ir sava valstybe atver
placiai duris Europa, ir mes nelikome akli i
kurti svetimu kuturu itakoms. Tx ir is jQ me
ne viska ememe kas grazausio, vertingiausi
ir patvariausio.
Ar Maironio tautinio atginimo gadynej
skelbti idealai nebeteko savo reikSmes ir aktua
lumo? Ne visai~ taip. Jie liko pamirsti, nustun
ii Sail, apnesti gyvenamo laiko dulkemis
maurais. Mes buvome prie tu ideally priartejt
NUNS atrode kad mes jau esame uzkope pa
cia kalno virsune ir juos pasieke. Tie idealai :
kulturine bel politine laisve ir sava nepriklal
soma valstybe - NUNS dave visa tai kas ku
turingam zmogui reikalnga ir butina. Pls
ciai naudodamies tu ideally teikiamomis gerry
bemis ir vertybemis mes pamrsome apie pacir
tuos ideaIus, kurie juk ir buvo tu gerybiu If We
tybiu didysis saltinis. Juk ir zmogus nevertir
nei orc, kuriuo jis kvepuoia, nei vandens, kur
jis turf Xxi valios. Tx tada pajuntame ir or
ir vandens ir kitu butinu gerybiu verte kai
netenkame, kai be ju pradedame dusti ir troks1
Laisves suaukusi Lietuva gyveno kita
| idealais ir siekimas, negu ia Lietuva kuri p
skausmus ir kova zenge laisve Pats Marion
jaute skirtuma tarp atgimstancios ir jau a