Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-05-09
(Tesinys is pereito nr.)

mo iteikimas buvo dalykas normalus Lietuva
formaliskai kare nedalyvavo ir tode galejo pa
laikyti santikius su abiem kariaujanciu vasty
blu plsem, kaip, pavyzdziui tai dare svecarija,
Svediia r kitos neutralios vaStybes karo metu.
Todel Lietuvos Pasiuntino Beryne aktas nebu-
vo jocks nepaprastas daykas. Jis nebuvo nukrei
ptas prizes jokia kita vastybe, isskyrus sovietis-
ka musu krasto okupanta, kuris tada dar nesi-
skate didziuju demokratisku vastybiu sajungi-
ninku Siaures Amerika, kaip zinoma, tada i
kara isviso dar nebuvo istojus ir jos Ambasada
tebeveike Berlyne.
Memorandum iteikimas buvo padiktuotas
praktisko Lietuvos reikalo, atsizvelgiant kad III
Reichas ruosesi zygiuoti per musu krasta, oku-
puota Sovietu Rusijos, prizes kurios agresija sa-
vo laiku Lietuva buvo pareiskus protesta. Bu-
vo loginga reikalauti is Vokieciu kad jie skaity-
tusi SUI Lietuvos kaip valstybes teisiniu kontinui
tetu, ne patys ja, puldami Sovietu Russia, oku-
puotu.
IS cia darosi suprantamas reikalas formalis-
kai pareiksti Berynui jog esame numate suda-
ryti 'nauja Letuvos Vyriausybe ir kad mes pa
tvs ruosiames permit krasto valdyma, kai tik
tam susidarys salygos bel sovietiskas okupantas
bus isvarytas is Lietuvos teritorijos.
Buvo taeiau kiles klausimas kas ta nauja
Letuvos Vyriausybe paskirs, jei jos sudarymas
pasidarvtu imanomas dar prizes musu tautos SUI
kilima Respublikos Prezidentas A. Smetona
tada buvo, kaip zinoma, siaures Amerikoje. Tai.
gi greitai nepasiekiamas, ypac atsizvelgiant jog
susisiekimas su tolimu uzokeaniu karo metu bu.
vo begalo apsunkintas. Antra, ar kalbama w.
riausybe pavyks isanksto, t. y. Rusu-VokieclQ
karo isvakarese, arba net ir jam jau prasideJus
sudarvti. nebuvo tikras, atsizvelgiant VokiecQ
piktu planavmu patti musu krasta. Veltl g1
Respublikos Prezidenta ! netikra dalyka but'l
buve negerai: Prezidento negalima statytl / RI
zikinga padetl.
Is ktos betgi puses buvo svarbu laikytis
Iietuvos vastybes testinunio;'' talgl paslremtl
paskutiniaja Lietuvos valstybes konsttuclJa
kad, pirma, butu lengviau atsisplrti prizes Woke
cius ir. antra, kad sudaromos Vyriausybes pa
saulis nepaskaitytu kokiu nors naclu padaru'
Vyriausybes pastatymo klausimas buvo isspres-
tas tue budu kad Lietuvos Tautinlo komlteto
Pirmininkas adresavo man, kaip pirmajam Lie
tuvos Karuomenes Savanoriui, atitinkama ras-
ia. pakviesdamas kad imciaus niciatyvos W.
riausybe sudaryti, skaitantis su ano meto fax
tina padetimi jog konstitucnis jos paskyrimas
vra nraktiskai neivykdomas dalykas. stai to
rasto tekstas:
"Lietuvos Tautinis Komitetas po to kal
Sovetu Sajunga klastingai sulauzydama Vlsas
sutartis su Lietuva, okupavo musu krasta' yta
peremcs Lietuvos valstybes relkalu gynlma II
junges Lietuviu tautos pastangas lslalsvmtl nu-
su krasta nuo bolsevlstlnes okupacllos If atsla-
tyti nepriklausoma valstybe.
"Ivertndamas Rytu EuropOs polltlnlus bel
karinius ivykius gyvybiskai lieciancius Lletuva,
Lietuvos Tautinio Komiteto vardu krelpuosl
Tamsta kviesdamas Sia emlama musu tautoS II
valstybes gyvenimo valanda, paimti sunkia mas
ia ir sudaryti Lietuvos Respublikos Vyriausy-
be- jai vadovauti bel atstovauti pasiremiant
1888 metu Vasario IL d. Lietuvos konstltuclJa
(Vyr zinios Mr. 600).
"Kadangi Lietuvos Respublikos PreZden-
tas yra isvykes Americas Jungtines Valstybes
il del karo sudarytu saygu greitai SUI juo susl-
siekti negalima tai Lietuvos Vyriausybes pasky-
rmas pagal Lietuvos Konstitucija yra nelvykdo-
dalykas. o tue tarpu Vyriausybes sudary-
yra gyvybinis ir neatideliotinas Lietuvos
reikalas.
'Kviesdamas Tamsta imtis taip didees at
sakomybes del musu tautos likimo, Lietuvos
Tautinis Komitetas yra tvirtai sitknes kad
Tamsta paaukuosi visas savo jiegas Siam di-
dziam uzdaviniui auksciau uz viska branginda-
mas Tevynes laisve ir gindamas Lietuviu tautos
teiSes.
"Lietuvos Tautns Komitetas linki kad
Tamstai kuogreiciausia pavyktu atstatyti kraS-
to tureta santvarka ir sujungti visus Lietuvius
j broliska vienybe, vairuojant Letuviu tauta ir
valstybe tokiu keu kuris uztikrntu vsokiario-
pa Lietuvos geroves kestejima
"Lietuvos Tautinis Komitetas kviecia visus
Lietuvius padeti Tamsta vykdant siuos didzius
uzdavinius ir aukoti viska Tevynes laisvei pa
tikrinti ir Lietuviu tautos gerovei sukurt
"Berlynas, 1941 m. Birzelio % d.
(pasiraso) E. Galvanauskas,
Lietuvos Tautinio Komiteto Pirmininkas" 4"
PASIREMIANT sia legitimacija, buvo su-
projektuota Vyriausybe sios sudeties: man bu-