Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-08

Owen baltimore (O.N.A.:
WORCESTERSHIRE DRzAVNIkOM
Prelivanje krvi " Indokini je ena posledic tragicne
slabosti sedanje zacasne francoske Wade. Najbolj znacllna
poteza francoskega p~oliticnega zivljenja je pocasno spaja-|
ME levicarskih strank, XII polagoma postavljajo temelje "a
nov demokraticni radikalizem, XII ocividno ne DO sledil
smeri, katero so bill imeli pc prvi svetovni vojni francoski.
komunisti nti Sc tako neodloceno obotavlal in okleval kot
socialisticna stranka,
To gibanje ma Francoskem Sc vedno raste in ina re
precej vpliva, cetudi Sc ne zadosti, da bi moglo obrnitl
razvoi d~ogodkov " Indokini, kjer poskusa stara garda raz-
bti in v krvi udusti pokret Wet Mama, V nadi, da DO z
nasilnostjo ustvarila polozaj, katerega nti levicarske stran;
ke ne bodo mogle vec popraviti.
Kljube temu pa je verjetno, da DO to prizadevanje brez
uspesno, ter da Sc DO poskus nasija, katerega simbol je
postal admiral d,Argenlieu, izjalovil. Prvic radi tega, ker
Sc narodna zavest v Indokini bro razvija, drugic pa radi
tega, ker je ravno ona kolonialna pohtika, katero zasle-
duiejo Francozi v Indokini prav posebno zastarela in
nemogoca.
Francozi so Sc vedno drzali nacela, da podjarmljeni
narodi v njihovih razlicnih kolonijah MISC postal odvisni
radi tega, ker so pc svoji rasi mani vredni kot Francozi,
temvee lie radi tega, ker SO bill premagani. Ma temelju
tega realisticnega nacela je bilo francoski upravi mogoce
ugoditi zahtevam enakopravnosti vseh onih ljudi in ljud-
stew, XII so dosegli potrebno visoko raven blagostanja in
vzgoje. Tekom vojne je bill naprimer governor enega della
Afrike crnec 20 imenu Eboue. Cisto logicno SO Francozi IL
tega razvili svoje predloge, maj Sc kolonijalna ozemlja
zdruzijo s Francijo v francoski Commonwealth"
Tragedija ravno Indokine pa je, da je bila najmanj
in tudi casovno zadnja delezna tega francoskega kolonjal-
mega liberalizma. V dobi med obena vojnama je bla Indo-
kina torisce %korupcije, XII Sc je tako razrasla, da je niti vec
MISC poskuSali skrivati.
Druga nesreca je bila, da je bilo oh razsulu Petainove
Wade " Indokini sorazmerno mnogo vec vojakov de Gaulle.
owe struje kot ~njegovih civilnih pripadnikov, XII so V Fran.
CHI razvili stranko takozvanega ljudskega republikanskega
pokreta. Francoske cete, XII so bile nastanjene v %lndokini,
so pripadale najbolj %dvomljvim elementom, ker je bila v
Franciji navada, poslati V kolonijalno pehoto lie vojake, XII
so zasluzili kazen.
Nikdo ne DO presenter, da SO pc koncu vojne ii pi
padniki visijskega rezima obrnii srajco in-kot je poroeal
George Shannon, XII je bill prideljen ameriSkim cetam v
Indokini-se lotili programa masakrov in brutalnosti
proti neoborozenernu anamitskenu prebivalstvu. TIE cete
SO Sc polastile della dezele in potem cakale ma ojacenja il
Francije.
Zdaj ko so ia ojacenja ma mestu, nj mnogo boje. Rob
ert Trunbull je porocal New York Timesu, da sluzijo v
vrstah francoske tujske legije tudi nenski vojni ujetniki
"Vide1i so jih Re, plane, kako SO v grucah %razgrajali pc
saigonu, prepevali pesen Horst Vessel in ma yes ga:
vpii 'Sieg He'll"
v primer S tenn ravnanjem francoskh oblasti veljs
naglasiti dostojnost in resno drzanje vietnamske Wade
Nikdo tn ne more govoriti o nekih kuijh, XII bi napadal
mir in red, in zakon.
Vodia pokreta je Eo CT Mini, star kornunist, XII j
predstavnik novih kornunistcnih srnernic v Aziji-pra,
kot Mao Use Tung v KIM. Ii komunisti Sc ne vdajajo iu
ziiarn, da,so agent Moskve," ter da jih DO Sovjetska unij'
poddtprlas din bo~to postalo %potrebno. Min geslo je, da j.
usoda koanlllnistov inznnogjh' drugih skupinsista, da So my
raio vsias skupajs boriti proti imperijaliznu, ako, nocejo;td
bodos vsi postreljeni ali pa zaprti.
Hadi tega se znajo pobotati ma cisto demokraticen ma
6Hinn III u dohrimH uspehom zajenlajo ne le kulije in kmet
tenyee tudi naibolj izObrazene sloje-in to je svarilo, ka
i tsroa 81 norali tpostayatisne le francoski temvec tudi VS.
druQi dfzzavniki zahodnih demokracij.