davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
France BeUk:
Y goriisskih zaporih

Nikoli pref in tezko kdaj po-
zneje so bill goriski zapori tako
prenapolnjeni kot takrat. Razen
treh SO bile vse celice pritlicja,
prvega in drugega nadstropja
prenatrpane z jetniki. Ponoci,
.pogosto brez blazin in brez odej,
so telesa nagosto pokrivala tlak;
podnevi nuke V vrocini zgocega
poletja. Mozje in zene, fantje in
dekleta, vcasih cello nedorasla
mladina. Ia tezko, oni lahko
obtozbo ali pa vsaj osumljen
Iupora. Cakali SO ma zaslisanje,
na odgon V Rim ali v kako drugo
koncentracijsko taborisce>
Ujete partizane so zapirali V
podzemske temnice. Mala, "a
mrezena Okna ma dvoriscu so
bila V takih primerih zadelana,
da bi kak njihov glas ali beseda
ne prodrla do mas. Ostajali so lie
po nekaj dni, nato so iih vodili
" Trst ma mucenje. Mnogi izmed
Min nj vec videl svojih domacih.
Kdaj pa kdaj-vcasih pogo
sto-so Sc odpirale tudi nase ce-
lice. Drget je sci preko vseh
obrazov, ko so klicali imena. Po-
samic ali V manjsih skupinah
SO jih vodili ma zaslisevanje. z
zejo, S postom in udarci SO cd
njih terjali priznanje ali izdaj-
stvo.
Taxi primeri so vsakikrat raz-
burili duhove. V celicah, oh emo
urnih sprehodih na dvoriscu Sc
je govorilo samo tenn. Nj ga
skoraj bio, ki bi ne bill vedel,
kaj pomenijo nuke "zasliseva-
MIA" Mnogi, XII so jih bill re pre-
stall, SO jih pripovedovali bolj z
oGmi kot z jezikopn, kajti vse Sc
nj dalo izraziti z besedami.
krvniki SO ST izmisljali vedno
nova sredstva, da bi zrtvam raz-
vezali jezike. z grozo Sc je siril
glas nekem zaboju, ma katere-
ga SO pol cole obtozence prive-
zovali Yznak, in o curku vode IL
pod pipe, XII SO ga nesrecnikom
spuscali v usta. St. Peter in Rem
&c sta bila re proved razvpita,
zategadelj so jetnike vozili v
sempas in drugam.
Kdor je kdaj prestal te nuke,
zdruzene S smrtnimi groznjami,
sc nj cudil, ako je kdo zacel "pe-
IT, kakor so to imenovali. Vsaj
malo, toliko, da je prestalo tr-
pincenje. Pa Sc je to zelo redko
zgodilo, tenn redkeje, CHM pogo
: steji so bill primeri mucenja.
Prihajali so vedno novi. z VISA
j kim transportom so Sc celice
> kmalu znova napolnile. Novodo
> slecev sc nismo vec veselili ko1
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04

Dviganje potopljepe n.ostoUae
konstrnfccije " SAGE prs Beo-
gradu. To delo so zaceli letos
maja. Nedavno so koncali dviga-
ME kablov, XII SO nosili viseci
most. Dvignili SO skupno 10000
metrov jeklenih kablov v tezi
.28O ton. Zdaj dvigajo mostovno
konstrukcijo, XII jo morajo re-
zati pod vodo, da je mogoce dvi-
game posameznih kosov. Skup-
no so doslej dvignili okrog 400
ton starega mostu. Do 15. de-
cembra nameravajo dvigniti
1900 ton.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04

ojacenja in zascite nasih civil
nih pravic in svoboscin, je do
kument, XII odprto obravnava
mnogo zamotana in kontrover-
INA vprasanja politicnega in
socialnega znacaja, katera ima-
mo pred seboj in v svrho resit-
We, katerih odbor priporoca ak
clio zdaj, ida sc garantira ena-
ke pravice slehernemu posamez-
niku, neoziraje Sc ma to kdo je,
kje zivi ali kaksnega izvora ali
veroizpovedi je."
Pod naslovom ga zascito teh
pravic" - izraz IL besedisca L.
jave neodvisnosti - odborovo
porocilo svetuje sestavo stalne-
ga sistema obrambe civilnih
pravic Americanov sirom deze-
le. V tenn maj bi sodelovale vse
nase drzave, zvezna vlada, kon-
gres, krajevne in druge civilne
oblasti in uprave, kot tudi pri-
vatne skupine in organizacije.
Odbor pravi, da DO treba pod
vzeti v to smer dobro delova-
ME, ker nam to Malaga west,
nasi samointeresi in obstoj "
pretecem svetu. V drugih bese-
dah povedano, imamo moralne
in ekonomske ter tudi medina
rodne razloge, XII mas uverjajo,
da je cas- "a akcijo sedaj."
Stiri bistvene pravice, pravi
Odbor, je treba pokrepiti in
napraviti dostopne slehernemu
Americana ozir. vsem Ameri-
canom: 1. Pravica varnosti in
zascite cloveka kot posamezni-
ka; 2. pravica drzavljanstva in
tenn zdruzeni privilegiji; 3.
pravica svobodnega misljenja
in izrazanja: 4. pravica enako-
pravnih prilik.
Odbor je predlozil v svojem
porocilu 35 priporocil, XII maj bi
Sc jih upostevalo svrho zago-
tovitve teh temeljnih pravic
Navajamo nekatera vaznejsa
priporocila Odbora, XII Sc glase:
Uvede maj Sc zvezni zakon
proti lincanju, z dolocbo kazni
"a krsilce do 20 let zapora in
$4,000 globe.
Istotako maj Sc uvede zakon
izrecno namerjen proti policij-
ski brutalnosti in sorodnim pre-
stopkom.
Kongres maj podvzame akci-
jo "a odpravo volilnega davka,
XII je zdaj ponekod pogoj pra-
vice glasovanja volitvah.
Indijanci V drzavah New Me-
xico in Arizoni maj dobe pravi-
co polnih drzavljanov. (Zdaj nj
majo pravice voliti.)
Zvezne naturalizacijske zako-
ne mai Sc spremeni, da bodo
imeli pravico do drzavljanstva
vsi prebivalci brez razlike pie
mena, barve polti ali narodno-
sti.
Pc drzavah najbi Sc odpravi-
10 postave diskriminiranja proti
tujerodcem, XII ne morejo dobi-
ii drzavljanstva radi plemenske-
ga, ali narodnostnega izvora.
Tako maj hi Sc tudi uvedlo
zakon, XII hi odpravil zapostav-
ljanje ali slicnega ozadja.
PoroGilo svetuje podvzetje
dodge kampanje V svrho vzgoje
javnosti ozirom ma civilne pra-
vice ameriskega cloveka. Ljud-
stvo Sc mora zavedati svojih in
svojega bliznjega pravic in svo-
boscin. "Najvaznejsa vzgojna
naloga tenn pogledu,' pise po-
rocilo, "je nuditi javnosti vzgled
delovanja civilnih pravic."
Uvedba zveznega zakona "a
posteno in nepristransko upo-
slevanje je tudi priporocana V
porocilu.
Odbor podaja naslednji te-
meljnl osnutek potrebnega zvez-
mega in drzavnega ustroja "a
pospesenje ameriske demokra-
cije:
Vzpostavitev stalne zvezne
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
Ma sodiscu

Ma sOdiscu
Sodnik: xvi ste zmerjali 60
spoda Kladovca z laznjivcem in
lopovom. Ali mu niste rekli tu-
ii tat?"
Obtozenec: INA to sem pa
nopolnOma DOZabil
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05

KVD ir milicija. Daug Lietu-
viu arestuota, ypac daug SUI
imta kaimieciu darbininkQ. Tai
buvo kaz kas panasaus j ma
SINUS arestus ir TERMINUS.
Lietuvos pavergimo sukaktu-
vese Rusiska Vilniaus Tiesa
(Liepos 20) pirmame puslapy-
je, po tautu plesiko Stalino at
vaizdu, idejo Rusams parsida-
vusio enkavedisto, asmeniskai
su Rusais enkavedistais naiki-
music Lietuvos laikrastininkus
ir rasytojus, Jono Simkaus (il-
gamecio Lietuvos ziniu vyriau-
sio redaktoriaus pavaduotoJo
ir aktyvaus visos savo laiku
Lietuvos kairiosios spaudos va
dovaujancio bendradarbio) aki-
plesiska grasyma visam pa
sauliui - kad jo garbinamas
Stalinas eisias per visa pasau-
ILL.,.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
zYDAI visu pasiryzimu va

zYDAI visu pasiryzimu va
70 savo tautieciu isvezima is
Europos. Pastaru laiku paais-
kejo kad zydu komitetas nu-
pirko sesis laivus Baltimore,
Nd, zydu isvezimui. Kaip is
Australijos pranesa, ir ten at
plaukia LAVAL pilni zydu beg
liu is Europos.
zydai visomis pastangomis
bega is Rusijos ir is rytu Euro
pos kur sovietai Waldo. Kalbos
apie trecia pasaulini kara zy-
dus paskatina issinesdinti is
visos Europos. Nors jie gar
bina Stalina ir daugelis ju at
sidave dirba sovietams, taciau
sovietu bio kaip pikciauslo
pragaro. Yra zinovu kurie tik-
rina kad sekantis Zydu skerdi-
mas bus pacioje Rusijoje.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
LIETUVOS VAIZDAI
26 VAIZDAI w S1.OO

Dirva gavo is Vokietijos Lie
tuviu tremtiniu isleistu Lietu-
vos vaizdu rinkinius. Yra gau-
tt du skirtingi rinkineliai. Vie
mas susideda is IA atvaizdu,
kurie vaizduoja Lietuvos mie-
stus, paminklus, baznycias. Is
ju galima matyti kad Lietuva
buvo toll pazengus savo moder-
niska statyba ir gyvenimu.
Antras rinkinelis susideda is
II vaizdu. Jie vaizduoja Lietu-
vos kaima, laukus, liaudies dar-
DO kryzelius ir parodo kokia
grail buvo Lietuvos Sails.
Tuos abu rinkinelius, viso 26
Lietuvos vaizdelius, galite gau-
tt Dirvos krautuveje uz $1.00.
Pirkdami tuos vaizdelius ne
tik pamatysim kokia grail bu-
vo paskutiniais laisves laikais
Lietuva, bet taip pat paremsi-
me ir netiesioginiai ir Lietu-
vius tremtinius ir ju kulturinl
gyvenima. Jie tokiose sunkio-
Sc salygose VISA tai isleido, o
Dirva platina.
| Taigi, siuskite $1.OO siadien,
ir tuoj gausit 26 vaizdelius.
DIRVA,
$500 Superior Ave.
Cleveland 3, Ohio.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
TREMTINIU uIETUvIU STUDENTU
PADEkA

1947 m. Birzelio paskutine-
mis- ireLiepos pirmomis dieno-
mis- mes Heidelbergo Universe
teto Lietuviai studentai sulau-
keme dovanQ, 20 CARE pakie-
tus, is Baltimore, Md.
Mes su nepaprastu dziaugs-
mu ir susikaupimu sutikome
ta linksma zinia, kad siuo ypa-
tingai NUNS sunkiu momentu,
mes nuo Balandzio l d. s. m.
netekome UNRRA globos, is
tiese NUNS broliskumo ir pa
galbos ranka musu brangus
tautieciai is anapus Atlantic.
Sis faktas NUNS gyvai liudija
kad mes nesame vieni palikti
toje vargingoje tremtinio ke-
lioneje ir kad musu seses ir
broliai Amerikoje pilnai mus
supranta, atjaucia ir remia.
Kokia gi NUNS reiksme SUI
daro siuo sunkiu metu gauna-
ma parama maistu, ta galetu
geriausia suprasti tas kas nors
karta duonos kasnio yra sto-
kojes.
Mes sirdingai dekojam e
Jums, brangios seses ir broliai,
kurie kad ir taip toll nuo mu-
su budami supratot musu var
gus, prisidejote aukomis ir tue
lengvinate NUNS sunkia trem-
tinio nasta. Ypatingai deko-
jane Sv. Alfonso Lietuviu pa
rapijos klebonui Kun. DR.. Liu-
dui Mendeliui, Dainos Draugi-
jai, jos vedejui P. Andreikui
ir sekretorei p. Julei Rastenie-
nei, ponui Albert Jakobs, So
cialinio Klubo pirmininkui, il
visiems klubo nariams uz Siam
tikslui rinkliavos pravedima,
aukas ir broliska rupesti mu-
mis-.
Musq sirdingiausia padeka
musu mielai sesei Emilijai Ma
kauskaitei, kuri patti gerai pa
zindama ir isgyvenus tuos pa
cius tremtinio vargus ir da-
bar, gyvendama A m e r i koje,
musu nepamirso ir visomis is
galemis prisidejo kad mes tu
NUNS taip brangiu dovanu SUI
laukeme.
Mes didziuojames J u m S
mielos seses ir broliai, kurie
siuo sunkiu metu dirbate del
Lietuviu tautos ir valstybes
laisves ir kartu nepamirstate
varga patekusiu savo tautie-
ciu. Mes kad ir sunkiose sa-
lygose cia gyvendami, visomis
isgalemis siekiame mokslo Ii
min ir ruOSiames ateiciai butt
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05

naudingais ir gerais savo tau
tos sunumis ir dukromis.
Dvasioje mes esame stiprus
ir nepalusime, jei ziaurios gy-
venimo salygos nepalaus mu-
su fiziskai.
Heidelbergo Unive r s t e to
Lietuviu studentu vardu
Lietuviu Suddenly Dr-jos
"Lithuanica" Valdyba.
Heidelberg,
1947 M. Liepos 16.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
:%% :%% LAISVA LIETUVA ~""'";=.3 s7~.

KauQOnOSlOS kV1Sl n g n e S
"vyriausybes" vardu kalbejo
zinomas fanatiskas Lietuviu
tautos naikintojas, zudikas ce-
kistas Gedvilas, kuris pareis-
ke "karsciausius, nuosirdziau-
sius padekos zodzius draugui
Stalinui" (uz tai kad Stalinas
drauge su Hitleriu 'dalindamie-
ST pasauliu paverge Lietuva)
Komunistiskas artistas is Vii
niaus teatro perskaite kompar.
tijos ir NKVD parasyta rau-
donajam carui "draugui' Stall
nui laiska SUI padeka (uz Lie
tuviu tautos baigiama naikini-
ma).
Kaune darbininkai "mineii.
mui" buvo suvaryti j sporto
sale, kur Stalina isgarbino
Kauno kompartijos sekretorius
"draugas" Gabdankas.
'Iskilmiu" isvakarese, Lie.
pos 19, buvo specialus uzdaras
kompatijos patiketiniu "dziau-
gsmo susiburimas" dabar wy
riausioje ir svarbiausioje Lie
tuvos ''mokslo istaigoje" -
kompartijos "partineje moky.
kloje" Vilniuje. Ten pat didy.
sis isdavikas raudonasis kvis.
lingas Justas Paleckis pasake
"ypatinga kalba" (Tiesa mr.
1863, Liepos 20) oficialiai me.
luodamas ir didziai izeisdamas
visa Lietuviu tauta, pareiski-
mu kad ''Burzuazine It. y. ne
priklausoma Lietuva) isikure
ne todel kad to norejo Lietu-
viu tauta, bet todel kad tai
buvo reikalinga imperialisti.
mems valstybems'.
Tokiais slyksciais melais is.
davikas Paleckis gall itikinti
tik komunistus imperialistus
kolonizatorius ir Lietuviu tau
tos naikintojus Rusus, taciau
skaudziai uzgauna kiekviens
Lietuvi, mes visi gerai zinome
kaip ilga ir sunkia kova uz lai
sve ir nepriklausomybe isnest
ukininku areju ir darbininkl
Lietuviu tauta, kaip Ausra
Varpu, ir knygnesiu bel Lie
tuviu savanoriQ-kureju kraujl
buvo atstatyta Lietuvos nepri
klausomybe.
Toliau savo kalboje parsida
velis J. Paleckis issigandusia
paminejo ''reakcijos pastanga!
pasukti atgal istorijos rata
It. y. atstatyti vel nepriklau
soma Lietuva) ir baiminimas
kad pasaulyje jau yra susitel
kusiu jegu sunaikinti besot
Rusiska imperialistini bolseviz
ma. -.
''Minejimo" dienomis visoj
Lietuvoie buvo labai aktyvi \
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
Skelbinai Dirvoie

Turedami parduoti ar is
nuomoti mama, kambarl,
ar parduoti kokius daiktus
kuriuos kiti gall sunaudo-
ii, pasiskelbkite Dirvoje.
Skelbimus atneskite gata-
val parase. Priimami Xxi
pietu treciadieniais.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
PRANESKIT
Savo Antraso Permaina

Kuomet rengiates persikelti
htur gyventi, praneskit sa-
vo nauja antrasa DirvOs Ad-
ministracijai, ne pastui, mes
pastas nesius jums Dirvos j
nauja vieta jeigu neprimo-
kesit. Parasykit NUNS uz
1c atvirute prizes persikeli-
ma j kita vjeta gyventi. -
n;rx,, C1e1,e1,-l Z -
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
"MINEJO" SEPTYNIU METU
LIETUVOS PAVERGIMA

| llzatorlal Rusal, kompartlja ir
NKVD "iskilmingai" minejo 7
metu Lietuvos valstybes pa
vergimo "sukaktuves".
"Minejimas' pradetas boise
vikines spaudos klastotu der
gimu nepriklausomybes laik-
mecio ir ispustais neesamais
savo nuopelnu pasigyrimais.
llgame "sukaktuviu" apzval-
giniame Tiesos (nr. 1863, Lie
pos 13) straipsnyje komunis-
tai oficialiai patys pripazino
jog neziurint zudymu, teroro
bel tremimQ, nepriklau s O m O
gyvenimo mintis tebera stipri
Lietuvos visuomeneje: "Lietu-
vos burzuazija (suprask Lietu-
wiz tauta) anksciau, jos liku-
clai (surpask, dar like Lietu-
vote Lietuviai) dabar megsta
kalbeti apie burzuazines (su-
prask, laisvos) Lietuvos nepri-
klausomybe."
Galutini Lietuvos rusinima ir
bolsevikinima bel Lietuviu tau
tos isnaikinima Rusai dabar
vykdo - tos pat Tiesos nume-
rio zodziais = "nepaisydami
burzuaziniu nacionalistq (su-
prask, Lietuviu tautos) keslp,
priesiskos agitacijos ir veiklos
It. y. Lietuvos partizanq veiki-
mo)".
Straipsnis baigiamas pabre-
zimu jog pavergtoje ir rusina-
mole Lietuvoje vyksta ''arsi
klasine kova su to didzio dar-
DO (suprask, Lietuviu tautos
galutino isnaikinimo ir Lietu-
vos kolonizavimo Rusais) prize
sais (suprask, Lietuviu tautos
likuciais ir ginkluotais jos par
tizanais)".
Kitame Tiesos straipsnyje
(nr. 166, Liepos ~, kur skai-
ciuojami komunistq partijos ir
visos sovietQ sajungos "nuo-
pelnai" pavergiant Lietuvos
valstybe, patiekiama klastinga
ir tendencinga 1914-1947 me-
tu Lietuvos politinio gyvenimo
apzvalga. Budinga kad nei
vienu zodziu neuzsiminta caru
imperialistine rusinimo politi-
ka Lietuvoje, nutyleta Rusijos
komunistu pirmutinis progra-
minis manifestas, prizadas ir
uztikrinas bel pripazystas vi
SONS tautoms - kartu ir Lie
tuviams - tureti savistoves,
nepriklausomas valstybes. Vi
sal nutyletas 1913 metu Vasa-
rio 16 aktas, prikalbeta ten
dencingu nesamoniu apie ia
Rama LietuviQ "draugystes"
norv SUI Vokieciais, Lietuvos
bezemiai savanoriai-kurejai ir
ju kovos uz Lietuvos laisve va
| dinamos klastotai "burzuazija
| su interventu pagalba''.
Nei zodzio nera apie 1920 m
Liepos IL (jos dabar nei Rusi-
to nei pavergtos Lietuvos spau-
da isviso niekada nemini) Lie
tuvos sutarti SUI Russia. Pagal
ia sutarti Rusai, niekeno ne
yerciami visiems laikams, atsi-
sake visu pretenziju j Lietuva
ir pripazino jos nepriklausomy.
be.
Nieko nerasoma apie Stalino
ir Hitlerio 1889 m. rudenl su.
daryta draugiska SUSTAINING II
slapta pasidalinima Lietuva.
! KALBEDAMA apie paskutin
Lietuvos pavergima, Tiesa (nr
167, Liepos 18) pripazysta kae
Lietuvos "sutarybinimas" t. y
Lietuvos laisves pagrobimas
ivykdytas raudonosios armijo'
durtuvais ir tankais "brolisku
jq tarybiniq tautu pagalba".
I Centrinis "minejimas" buv'
Vilniuje, j kuri gausiai atvyk'
Rusu kariskiai su "pasipuosu
: SION" zmonom (Lietuviu va
. dinamom ''katioskomis'), nj
: VD kompartiia ir partiiOs be
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05

\Di'os hoFespOndentaS EuropOje)
PRO 'gelezine uzdanga' pra-
slverziancios zinios ir patti Lie
tuvos komunistine spauda bel
Maskvos ir Vilniaus radio at
mesa aidus Wis tebesivystancios
zutbutines kovos su okupantais
Kusais uz teise gyventi pasau-
lyle.
1mperialistai komunistai Ru-
sal, vykdydami dar caru sena
Panslavistini pasaulio imperia-
llzmo plana, yra pasiryze ga
lutlnai isnaikinti Lietuviu tau
ta ir sau pasigrobti jos zemes.
Dldeles masses Lietuviu iszudy-
tos Lietuvoje, kiti sunaikinimui
istremti siaures Sibiran. Lie
tuvoje jau yra pragaistingi
kolhozai, 'tarybiniai ukiai" ir
labai daug privezta Rusu ko-
lonistu. Lietuviu iszudymas ir
lsvezimas bel Rusu atvezimas
nera sustoje.
Inteligentija Lietuvoje zu-
dymais ir TERMINALS yra likvi-
Quota. Jau kuris laikas net
smulkiausiam Lietuvos ukinin-
kui yra mestas bolsevikinio
prakeikimo vardas ''buoze'', ir
siuo apkaltinimu vyksta bal
giama Lietuvisku masiu likvi-
dacija kaimuose. Jau nuo gan
senai komunistu partija yra
atkreipus ypatinga "demesi" j
kama. sio susidomejimo pa
sekoje, kaip nesenai viesai pa
sidziauge pats raudonasis kvis-
lingas Justas Paleckis, twists.
kai pasikeite Lietuvos kaimo
veidas".
Galutini sLietuviu tautos is
naikinima imperialistai oku-
pantai Rusai oficialiai vadina
"klasine kova SUI Lietuviskais
burzuaziniais mac ci onalistais",
kurie, t. y. Lietuviai, esq "pik-
ciausi priesai'', ir, anot dabar-
tinio Lietuvos oficiozo Tiesos
(nr. 1852, Liepos 12) rasinio,
deda "visas pastangas griauti'
komunistu vykdoma Lietuvos
rusinimo "darba, kenkti, truk-
dyti''.
Aukstieji subolsevikintos Lie
tuvos kvislinginiai ir Rusiski
pareigunai nuolat saukia dar
daugau paspartinti Lietuviu
tutos naikinima. Blogejant So
vietu Sajungos santikiams su
kitomis valstybemis, ypac su
USA, bolsevikinis rezimas Lie
tuvoje darosi agoniskai ner-
vuotesnis ir sparciau griebla-
mast pagrindinai naikinti viso-
Sc gyvenimo srityse Lietuvis-
kumas. Norma prizes artejan-
cius busimus ivykius Pabaltiji
= tue paciu ir Lietuva - pa
daryti vel "Rusijos siaures va
karq krastu".
KAIP Vokieciu imperializmc
tikslai rytuose nuo amziu yra
vienodi ir tie patys (tai iskil-
mingai pabrezianciai prisipa-
zindavo naciaD taip ir Rusp
moral Wis tie patys: neturi Jo'
kios reiksmes ar kitados buve
carai ar dabar kruvinas komu
nistiniu sydu apsidenges impe
rialistas diktatorius Stallnas
Ir Vokieciu ir Rusq groblmt
moral ir budai PabaltyJe am
ziais vienodi. Kaip prize kell'
simtus metu kryziuocial zud'
Lietuviq tautos dalis MazoJo]'
Lietuvoje ir ta krasta stenges
padaryti Vokietija, taip daba
Didziosios Lietuvos zemes I'm
perialistas okupantas Rusa
stengiasi isplesti Rusq car
svajota "siaures vakarq kras
ta". Gi Mazaja Lietuva, ku
amziais lieta Lietuviq krauJa'
kur tik Lietuviskus vardus II
rincios teka upes: Priegllu'
Deimena, Gilija, sesupe, Nem'
mas, kur kiekvienas vietova'
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05


Labguva, Eitkunai, Pilkalnis
Veliava, Tvankste (Karaliau.
cius), Stalupenai, Eitkunai il
kt., kur gime ir brendo senoij
Lietuviu tautos dar pagonisko.
il kultura, kur pagaliau prizes
400 metQ gime ir moresniskoji
LietuviQ kultura = isspausdin-
ia pirmutine Lietuviska knyga
kur gyveno ir kure Tolminkie.
mio klebonas, tas Lietuviu
"vyzotu nabagu" dainius Duo
nelaitis, kur prabresko Ausra
suskambejo Varpas-ten prizes
pora metu imperialistiskiausiu
pasaulio istorijoje "darbu" =
"stahanoviskai", net ir gobsu
Vokieciu nacini imperializma,
pagal grobiko Stalino plana,
"virsijanciai pralenke" - vie
nu brukstelejimu "ukazu" Stu
dienu komunistiski Rusai pa
dare "RusQ tautos zeme" -
"Rusijos Kaliningrado sritim".
Taip dabar nebera Mazosios
Lietuvos, bet "Rusijos Kalinin-
grado sritis'', ne Tvankste (Ka-
raliaucius), bet "Kaliningrad" /,
ne Tile, bet "Sovjetsk'', ne Is
rute bet "Cerniahotsk", ir pan.
Toxic cinisko pasityciojimo is
istorijos, teises ir teisingumo
pasaulis dar niekuomet nera
mates.
KAI Mazoji Lietuva vienu
"ukazu" padaryta ''nedalomos
Rusijos" dalimi ir surusinta,
tai Didzioji Lietuva per spau-
da, radio, kompartija ir kito-
mis- progomis perpildyta stip-
rios akcijos irodyti "amzinaja
Lietuviu tautos draugyste su
didziaja broliska Rusu tauta ir
su kitomis Slavu tautomis'.
Anot siu dienu isgamu kvis-
lingisku "mokslininku" J.ziug-
zdos, A. Venclovos, K. Korsa-
ko ir kt., net atgimimo veike-
jai DR.. Basanavicius, DR.. Ku-
dirka, poetas Maironis ir kit
buvo "didziausi RusQ-LietuviQ
tautos tampraus bendradarbia-
Vino salininkai''. Anot tu par
sidaveliq ir istorines tiesos
klastuotoju, Lietuviu tautos
istorinis kelias "einas" visuo.
met "bendrai" su ''broliais Ru.
sails" ir pan.
Lietuvos mokyklose Cir uni
versitetuose - kur profesorir
branduolys yra Rusai) vyrau
ia labai stipri rusofiline diva
sia. Pacios Sovietu Sajungo:
spauda ir literature bel radio
klastodami istorija, irgi stem
giasi irodyti Lietuviu Rusisk;
slaviskuma.
UzDRAUSTA PREKIAUTI
DUONA, MILTAIS IR
GRUDAIS
RENGDAMIESI tol i'm e s
MEMS imperialistiniams kari
MANS puolimu planams pasau
Lyle, komunistai Rusai ir Lie
tuvoje iveda naujus dideliu
suvarzymus. Taip Liepos u
"Lietuvos TSR Ministry Tary
bos pirmininko pavaduotojas
v. Pisarevas (Rusas) Vilniuj
paskelbe "Lietuvos TSR Minis
tru Tarybos nutarima', ka
"ivykdyti grudq pristatym
valstybei plana" Lietuvoje uz
drausta "privatiems pirkliams
VISIONS ko-operatinems organ1
zacijoms, o taip pat valstieci
ukiams pardavineti ir keis1
grudus, miltus ir duona".
Pagal 81 sziauru potvarkl INT
sikaltusius persekioti", t. !
naikinti, ipareigotas zinoma
Lietuviu tautos zudikas "
: daus reikalu ministras drl
, Bartasiunas", panaudojant Y
: sas zmogzudziu "milicininku
gaujas.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
Lietuvoje Rusai YebekOvoja su ietuviais

Palecks dzaugas, "Vsiskai paskeite Lietuvos kaimo
vedas". "Lietuviai broliska Slavu tauta". Kankna-
mole musQ tevynee vyksta arsi kasine kova
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
Lietuva TironQ PanCiuoSe

Quota spaudai. Taciau knygos isleidimui
reikalinga visuomenes paramos = auku,
mes yra numatyta sia knyga, taip kaip da-
ryta su "Timeless Lithuania", isdalinti vi
stems zymiems Amerikieciams, valdzios ir
Kongreso nariams ir ivairiu saliu diplo-
matams nemokamai Mes patys privalom
sudeti jos isleidimui reikalingus pinigus.
Kaip Lietuviskoje taip ir Angliskoje,
sioje knygoje atskleidziama pasauliui vi
81 pasalingi Kremliaus ir 10 galvQ = Sta
limo, Molotovo ir kitty = uzsimojimai, pa
siruosimai ir pagaliau patys zygiai Lietu-
va pavergti. Aprasoma ir kokiais meto-
dais bolsevikai valde Lietuva, vesdami ia
prie nuubagejimo, kaip zude ir naikino
Lietuvos zmones, kurie Maskvos galvazu-
dziams isrode neistikimi ir pavojingi
siuskit savo auka kick tik daugiausia
galit, tai knygai isleisti. Uzsisakykit ju
po kelias, isdalinimui savo artimiems Ame-
rikiecams kurie dirba sios sales visuonle-
neje. Tuomi padesite kovoti prizes boise
vizma, ir prisidesit prie pagreitinimo Lie
tuvai laisve ir nepriklausomybe grazinti!
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-05
LIETUVI$KA JAU GATAVA!

Kaip zadeta - isteseta! 81 knyga Lietu-
viu kalboje isleista 312 puslapiq didumo,
su priedu 16 puslapiu atvaizdu, kurie ap-
ina eile Lietuvos valstybes vyru dalyvavu-
stu paskutinese dienose musu tautos ira
gedijos, kuomet bolsevikai smurtu ruosesi
If okupavo Lietuva. Xiii atvaizdai parodo
bolseviku ziaurias masines zmogzudystes
papildytas Lietuvoje, ir taipgi vaizdai IS
Lietuviu tremtiniu gyvenimo svetimoje sa-
lyle, savo tevynes netekus
Lietuviskai 81 knyga jau gaunama = :.
prisiunciant savo auka Lietuvai Vaduoti
Sajungai, $500, $500 arba daugiau. Prize
dimes aukos pagelbes LVS isleisti sia kny-
ga Angliskai kalbanciam pasauliui, atida-
rymui akiu Amerikieciams ir Britams ko-
kiais budais bolsevikai pavergia savo kai-
mynes tautas.
Kaip tik pradeta 81 knyga leisti Lie,
tuviskai, kilo visuotinis pageidavimas kad
il butu isspausdinta ir Angliskoje kalboje
= ir LVS tuoj emesi to darbo. Angliskai
knygai tekstas jau paruostas ir knyga pa