Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-04-04
TAUF0S PATRIARKAS
DR.. JONAS BASANANIGIUS
60 20 METp M1RT4Es sUKAKTI MININD
lTesinys is pereito nr.)
A. Merkelis.


BASANAVIGiAUS paziura Lietuvos pra
eiti ir jos kultura buvo ronantiska. Jis Wis
tai kas Lietuviska, idealizavo. Lietuvos pra
eityie temate ir tekele aiksten tik gerasias Je
puses. siai savo paziurai apie Lietuyos praelt
ir Jos kultura Basanavicius like istikimas vlss
savo amziu. Taciau Basanavicius neisleisdavt
is akiu ir ano meto aktualiuju Lietuvos reika
lu. Savo straipsnias jis sieke isjudinti Lietu
yiu tautine samone, pagyvinti Lietuviu tautin
bei kulturini atgijima. Tatai mes matome ir il
jo Stu paskutiniuju "Ausros' prakalbos zodziu
"Kaip ausrai austant nyksta ant zemes max
ties tamsybe, kad taip jau prasvistu ir Lietu
vos dvasia.
"Toks musu troskimas ir noras.'
"AUsROS" spinduliu gaiynama svito Lie
tuyiu tautos dvasia "Ausros suzadintas Lie
tuviu tautinis atgijimas augo, plito ir stiprejo
Jo niekas jau nebepajiege sulaikyti kaip pava
sari is savo krantu istvinusios ir pirmyn sku
bancios upes vandens. Lietuviu tautlnls atglJl
mas GROVE vsas pakelyje sutiktas kliutls.
"Ausrai'' sustojus, Lietuviu tautine perio
dine spauda nezugo. 1887 m. vietoje "Ausros'
susvito "syiesa', 1889 m. pradejo galingai skam
beti Vinco Kudirkos "Varpas". Lietuviq tautl
mis- atgijimas iskele ir savarankiSkos neprlklau
somos Lietuvos ideala, kurio tautiskai suspra
te Lietuviai ir sieke, ko jis, pagalau, 1918 me
tu Vasario 16 diena ir buvo igyvendintas.
Musu Tautos Patriarkas DR.. Jonas Basana
vicius dar 19 amziaus pabaigoje iskele ta sava
rankiskos Letuvos ideala. 1892 metals ZAP
svietos'' laikrascio straipsnyje sPriedells prls
Letuvisko klausimo' jis rase kad Lietuviu idea
lu turf butt savistove Letuva. Tame pat strai
psnyje jis nurode kad norma pasiekti idant: a.
Iietuva Lietuviska taptu, b) idejos apie LietU
vos savistovyste ant tautisko pamato issipatin
tu kunigu ir bajoru tarpe, 9 apsvletimo kalbs
visu Lietuviu luomu taptu Lietuviskoji kalba
d) sandara ir meile viespatautu tarp visq Lie
tllvos gyventoju ir idealu vsu luomQ taptu Lie
tuyyste 81 Dr. Jono Basanayiciaus Lietuyil
tautinio atgjimo programa htu tebuvo Tx pra
pleciama, papildoma ir detalzuojama. Tacial
pagrindiniai desniai vsu Lietuvos sroviu, sic
kienciu Lietuviu tautos kulturines ir politines
laisves liko mazdaug toxic pat kaip cia DR.. 10
no Basanaviciaus buvo paskelbtl.
Gyvendamas Bugarijoje, DR.. Jonas Basa
navicius nepastenkino wien periodine spauda, jill
taip pat dirbo ir dideli Lituanistin mokslo dar
ba. Lietuvos praeitis, Lietuyos etnografija, tau
tosaka, archeologija ir net kalbotyra = stai tt
mokslo sritys kurose DR.. Jonas Basanavicius
paliko giius pedsakus.
Jis. dirbo ne tik Lietuviu tautai, bet taif
pat ir Bulgaru tautai. 1891 M isspausdino di
dele monografija apie sanitarine Buigarijos ct
nografija (Materiali "a sanitarnata etnografijs
ma Bulgaria.. l Lomskijat okrug). Sis veika
las jam suteike rimta vakar4 Europos moksli
ninko yarda. Jis ir daugiau mokslo veikalp yrs
isleides Bulgaru kalba, ir Bu1garu tauta Xxi pal
Siu dienu su dekingumu mini sviesia Dr.. Jont
Basanavciaus asmenybe
Kai tik buvo gaima, DIR. Jonas Basanavi
cius sugryzo Lietuva ir isikure gyventi Lietu
vos sostineje Vilniuje. Tai iyyko 1905 m. pa
ciame revoliucijos ikarstyje, kai Lietuviu tauti
pirmu syk viesai isejo poltini gyyenima. Tut
metu Lietuvoje persiorganizavo senosios politi
mes partijos, buvo kuriamos naujos, steigiamos
ivairios draugijos, leidzianai laikrasciai. Dr. DO
mas Basanavicius, nepriklausydamas nei viena
politinei partial buvo, tartunl, virSum yisu par
tiju ir savo didziu autoritetu bel yisos tautos
pagarba svarbesniuose ivyliuose daug leme. j!
buvo vienas is didziojo Vilniaqs Seimo organi
zatoriu. Ten Seimui pirnininkavo ir sayo au
toritetu isgelbejo j nuo suirimo, kas seiml,
grese del partiniu rietenu.
DIR. JONUI BASANAVIGIUI sugryzus
I1ietuva, nebuvo nei vieno syarbespio ivykio ku
riam jis nebutu vadovaves ar bent pats Jane
aktyviai nedalyvaves. 1906 m. Sausio d. ji'
parenge memoranduma, reikalaujanti Suyalkl
gubernija prijungti prize Lietuvos. Tuo pat me
tu vengdamas galimo aresto uz Vilniaus Seine
saukima isvyko Petrapii, kur taresi su Rusl
konstitucines demokratiskos partijos atstoyai.
del Lietuvos autonomijos paskelbimo. Sugryzes
ii Lietuva parase popieziui Pijui X memoranda
ma apie Lenku kalba Lietuuos baznyciose Jii
buvo vienas is didziuju k0votoju kad Lietuvil
baznycioje pamokslai butQ sakoina Lietuviska
ir giesmes giedamos LietuWskai, ne Lenlisl1ai