davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

nostnega izvora. Naloga nj lah-
ka in to je pokazala nedavna
solska stavka v Gary. Ia stav-
ka Sc je pricela zacetkom letos-
MEGA leta zato, ker je mestni
solski odbor odredil premesti-
tev 338 m a j h nih zamorskih
otrok v razrede osnovne Sole
Emerson - sole, v katere so
dotlej pohajali samo bell otro-
ci.
Nova odredba solskega sveta
namrec doloca, da morajo po-
secati otroci sole okrozja, v ka-
terem zivijo. Pred tenn so bell
otroci vedno hodili v sole v svo-
jih okrozjih, otroci crncev pa so
lahko posecai Sole v drugih
okrozjih, kar je imelo "a posle-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10
EN- NAC|N POBIJANJA DISKR|MINACIJE

Ma prvi pogled sc zdi Gary,
Indiana, navadno pusto mesto,
emo stoterih industrijalnih sre-
disc Amerike. Nekoliko globlje-
ga pogleda je treba, da clovek
ugotovi precejsnjo razliko. Pre-
bivalci m e sta drugorodni,
crnci in "domaci" bell - pred
stavlijajo sestav ameriskega
prebivalstva kjerkoli. Problemi
teh ljudi SO slicni onim nasega
ostalega ljudstva. En- problem,
XII ga skusajo resiti prebivalci v
mestu Gary, je obenem pro-
blem, katerega skusa resiti VISA
dezela: kako doseci da DO de-
lovala demekracija "a vse pre-
bivalce, pa maj bodo kakrsne.
gakoli plemena, we're ali narod-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

vodnji nj spekulacije, kakrsne
Sc v svojih proizvodih posluzu-
je kapitalisticna proizvodnja, XII
uporablja sestavne dele slabse
vrste. Zato tudi slovenski u.s.
njarski izdelki uspesno konku-
rirajo z izdelki drugih drzav.
:. Veliko zanimanje> vzbujajo v
inozemstvu zirovski gojzarji. III
rovska cevljarska industrija je
stara mad 200 let in je znana po
vsej Evropi. zirovski gojzarji SO
nepremocljivi, ker so izdelani IL
najboljsega . usnja ter imajo
podplate zalite S posebno smo-
10, XII jo v zireh sami izdelujez
jo. Ko so slovenske smucarske
ekipe tekmovale v Svici, sever
nj Italiji in Franciji, so vsi OBJ
cudovali njihove smucarske cev-
lie. V zireh so ustanovili po-
sebno nizjo industrijsko Solo,
XII skrbi "a strokovno usposab-
ljanje novih kadrov.
Najvecjo garazo "a kamione
(truke) v Jugoslaviji gradijo v
Beogradu. V Mi DO prostora "a
12O vozil. Oh garazi bodo ure-
dill tudi velike delavnice "a DO
pravilo kamionov.
Prvo dvigalo (elevator), iz-
delano v Jugoslaviji so montira-
Ii v zagrebski tovarni bombaze-
vinastih izdelkov. Ina nosilnost
1000 kilogramov (225O funtov).
Izdelala ga je tovarna elektro-
strojev >"Rade Koncar" v "a
grebu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

v Gary boj proti discriminate
j, toda uveljavljenje naredbe,
XII stremi "a odpravo zapostav-
ljanja v solah, so mestne~ SOL
ske oblasti zagotovile v Solo po-
hajajoci mladini tega mesta ko-
risti demokraticne, nelocene IL
obrazbe, XII BIO il njih napravila
boljse, Americana nego so Sc v
tenn pogledu izkazali nekateri
starsi te mladine.
Common Council.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

v okvirju teh postav je bila od-
rejena aretacija stevila starsev
stavkarjev.
Koncem drugega tedna stav-
ke je bio opaziti skoro normal
no udelezbo v razredih. Kar to-
rel nj bio mogoce doseci z le-
po besedo in pametnim prigo-
varjanjem, Sc je doseglo are
tacijo in z groznjo nadaljnega
izvajanja zadevnega zakona.
S tenn seveda Sc nj izvojevan
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10
DULLES SE JE SESTAL z
DE GAULLE-OM

Clan ameriske delegacije ma mrovn konferenci
nanjih minstrov John Foster Dulles je incl privatne
pogovore rancoskm generalom de Gaulleom in drugm
voditeli posameznh francoskih poltcnh strank Edno
vodel komunisticne stranke XII je najbol mocna poll
tcna stranka France Dulles nj hotel sestati Izav
e da francosko komunisticno sploh
"francosko'
O cemu Sc je Dulles pogovarjal francoskim genera
o, XII zeli posati dkator e vedno zavito tanost
0 njegovem sestanku krozo "ugbanja Emo cd teh
prav da je Dulles hotel zvedeti de Caulle spremen
svoje stalisce zvez Nemco XII e predmet Londonske
konference zunanjih minstrov.
Da je sestanek Dulesa de Gaulom povzroc fran
coskem evcarskem sku ve]iko ogorcenje, e poponoma
razumj jvo Sam zunanj urednik Fowardovih ca
sopisov William Philip Simms pravi, da e ia Dullesov
obsk France bill zgresen Nihce namrec trditi
da ameriski diplomat svojimi "posvetovan
Savao pocne Franciji in da poskusajo stvo
rti il Francije saelitko Zed drzav Kaj b primer
zgodo &c bi zastopnk soveskega zunanega minstra
Vsnski sesta vodeljem komunistcne stranke Maurice
Thorezom in incl MIN popolnoma tane pogovore? Sc
veda bi tisk Zedinjenih drzavah zagrmel mogocne
protisovetske robente in vp da pripravljao zaroto
proti Franc' Podobno je tudi tenn sestankom Duesa
in de Gauea, razko da ameriski tsk smatra, da je
poponoma razumljvo da Francia postane sateka Zedi
njenih drzav poponoa nerazum vo in skandalozno pa
hi bilo hi vrsil poskusi da Francio priblza
Rusiji.
Kot rekl nj nobenega uradnega poroca pred
metu pogovorov med Dulesom in de Gauleom. O temu
lahko domneva in sicer vpostevanjem danasne
ga notrane pocnega poozaa Francije Francijo sresa
10 savke in delavski nemiri XII prece podobn delav
skim nemrom v.Itai. Da bosa ODE dezel postal bono
poe med zapadom in vzhodom je bo re dolgo jasno.
Vprasane je kaksno vogo bodo posamezne drzave
vrsie obeh teh dezeah
De Gaule e vazna politicna osebnost Franciji. Ia
vone ga predsednk Roosevelt nj moge trpet ga
e smatral naphn in dktator Tudi aerisk tisk
do 10 Io do
diktaturo Toda navzlc tenu Ameriki vsakim
dnevom boil in boil naklonjen. Smatrajo namrec da
izbrat med de Gaueom in kakSno ''evcarsko dkta
uro Ko pa pride taksna izbira nj nobenega dvoma da
bi tst XII danes odlocajo zunani poltik Zednjenih
drzav ras spree vsakega dkatorja pa tud e stood
stoni fasst kot pa kakSno evcarsko dkaturo Zato
DO treba cud, &c Sc bo Dullesov mis Franciji
zacelo organizrano casnkarsko kampanjo XII bo il de
Gaulleadkatorja stvorila de Gaullearesela Francie
in soborca prot "komunistiGni neXarnosti,n
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10
Urednikovo pos+o
Janko in Metka

Cleveland, O. - ze vec kot
teden dni je cd takrat odkar so
otroci vprizorili carobno igro
S petjem in ker nisem videla
nobenega opisa, mi ne da zilica
miru, da bi JAZZ ne opisala te le-
pc prireditve. To je bila igra
"Janko in Metka' ma odru Slo-
venskega delavskega donna ma
Waterloo Rd.
Gotovo je vrhunec vsega bila
mala srckana deklica Valencia.
Kako Sc je vrtela in kako je
ukazovala bratcu! Kot je bilo
povedano, je bila to njena prva
vloga, a je bilo videti, da je
bolje naredila kot pa bi kdo iz-
med odraslih. Ina tudi lep, mo-
can in cist glas in pa korajzo
ma kose.
Janko pa je bill Johnny Pavli.
Tudi zelo nadarjen in pray lep
fant. Kar milo Sc mi je storilo,
ko sta spala pod jelko oba tako
lepa, tako nedolzna.
Oce ruth Vidrich) je bill
malo sibek v glasu, pa kako
moreno zahtevati vec cd dekli-
ce? Matt pa je bila Skerl, XII ina
pa res talent "a nude vloge. Res
je prav dobra.
Pa copernica Viola Vogrin)!
Ia je neprekosljiva v TAXI vlogi.
Pa pies carovnic! To je bilo res
nekaj kar nisem videla ma ma
sih odrih. Kako so vrescale, ka-
kor divje macke so sc drle! Pa
medenjaki in hisica VISA il Gu
kercka napravljena, zvezde, ne
DO, angeljcki - vse Sc je les
ketalo. Dvomim, da je nebe-
sih lepse.
Nepopisno lepo pa je bilo oh
koncu igre, ko Sc je odprlo
ozadje in SO Sc vsi otroci klece
zahvalili Bogu, da jih je resil.
Dobila sem besedilo, XII sc glasi:
Dobri Bog in gospodar
TT 81 0ce mas vsikdor t..
Da5 81 nam Siveti
Nisi pustil umereti.
Zdaj snao vsi oteti
0, III dobri, svetl
Oce III 81 mas otrok
Resi- mas 81 vseh nadlog! "
| Hvala "a to lepo prireditev
gre Mr.. Steblaju, Mrs. Ami Vad-
nal in onemu, XII je oder tako
, nastudiral. Ali ne bi bilo prav,
da hi Sc ponovilo kje to lepo
igro, da bi imei vec veselja ma
81 mali? VISA cast otrokom in
vodstvu. (z luemi SO ga lomili
in zvocnik je bill slabo reguli-
raj.
]. r.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10
Zibe|ka sIovens+va-sIovensko Korosko
Sc Sc danes duSi pod +uici

njena. Bolesten kirk slovenske-
ga zivlja v Gorici in okolici je
bill uvod v novo dobo nash ro-
jakov v okviru De Gasperijeve
1talije. Meja, XII sicer mani glo-
boko kot nekdaj, zato pa bolj
nenaravno in nesm;selno reze
telo slovenskega naroda ma "a
padu v diva della: Trzasko dr.
zavico in Italijo. Kakor da ma
Ii slovenski narod nina mesta
pod soncem, tako ga trgajo, ro-
pajo, mrcvarijo. Toda primor-
sko ljudstvo Sc je v zadnjih de-
set letih zilavo borilo proti po-
hlepnemu zasuznjevalcu in ohra-
milo vse svoje bistvo do danes
neokrnjeno in ostalo Sc naprej
vedro in borbeno.
Severna meja slovenskega ma
roda pa ne zaznava niti takega
napredka. Stvari stojijo kakor
pod Avstrijo, kakor pod nem-
Skim rajhom. Kakor da Sc nj
mic zgodilo, kakor da nj bilo
tezkega osvobodilnega boja,' ka-
kor da fasisticna Nemcija nj BIZ
la strta. Korosko vprasanje Sc
resuje izven Koroske, kot da nj
ljudstvo vstalo proti necloves-
kim zatiralcem, Sc dvignilo v
upor in zmagalo.
BOZ slovenskega naroda je
star, kakor je star slovenski
narod. Pc tlacenju grofov in
knezov, XII SO z ognjem in me-
Gem delili "pravico', so Sc vr"
still drugi zatiralci, vse preko
avstrijskih oblastnikov in hit
lerjevskih pruskih skornjey. In
vendar je bila Koroska srce in
zibelka slovenstva, kulture, je-
zika. Imena slovenskih pesni-
kov, pisateljev, jezikoslovcev,
narodnih budilcev Antona ia
nezica, Malta Majerja-Zilskega
in drugih SO prispevala k slo-
venski kulturi odlocilen delez
v preteklem stoletju. Mesto Ce-
lovec je bilo vazno sredisce slo-
venske kulturne delavnosti.
Kot izraz gibanja koroskih
Slovencev Sc je razvila v najtr-
sih vojnih letih proti stevilnim
krivicam partizanska borba, do
kaz we're in moci ljudstva oh
Draw. Nemci so ze v letu 1912
izselili il Koroske, il svojega
rodnega donna preko 300 zaved-
nih slovenskih druzin. Nj cuda,
da Sc je partizanska borba okre-
pila, da je okoli 5000 hrabrih
borcev vedno mocneje in drzne-
je napadalo. To je bill vseljud-
ski odgovor ma pocetje brezdus-
nih Nemcev. To je bill obenem
tudi odgovor Koroscev ma kri-
vicni papirnati plebiscit il leta
1920, plebiscit zaslepljevanja in
zastrasevanja. Ia novi krvni
plebiscit pa je resnicna VOLTA in
zahteva severnega'' della sloven-
skega naroda pa zdruzitvi z
rodnimi brati.
Danasnje stanje ma Koros-
KEN je ironija, posmehovanje
in burka vladajocih krogov do
slovenskega zivlja ma Koros-
KEN, do vseh tezkih zrtev naci-
sticnega a tiranstva. Angleske
okupacijske oblasti, XII maj bi
predstavljale bojnega zavezni-
ka proti skQpnemu sovrazniku
- fasisticni Nemciji - so da.
mes izrocile zopet usodo koros-
kin Slovencev roke nacistic-
MIN priganjacem. Pc umiku Ju-
goslovanske armije, XII je skup-
no koroskimi partizani osvo-
bodila Korosko, SO bill postav-
ljeni ma vodilna mesta znani
nacisti, XII imajo v germanizaci-
j in nasilnih metodah re boga-
te izkusnje. Samo nekaj linen
v nacisticni Nemciji podpolkov-
mix, zdaj polkovnik stossier je
ma Korozkem varngstni direk.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

Hitlerju, dr.. Karl Newole ina
vplivni polozaj ravnatelja dezel-
mega urada; bivsi uradnik raz-
narodovalnega nacisticnega IL
sta Rudolf Cerafin je postal
vodja manjsinskega Ito je raz-
narodovalnega) referata pri ko-
roski dezelni vladi, da drugih
znanih Hitlerju zvestih priga-
njacih niti ne govorimo.
Slovenci so upraviceno posta-
viii zantevo po svojih organiza-
cijah. Toda videti je, da ne uzi-
vajo nikakih demokraticnih svo-
bodscin in narodnostnih pravic.
Oglejmo 81 nekaj takih organi-
zacij, XII so jih upraviceno "a
htevali Slovenci ma Koroskem.
Osvobodilna fronta nj prizna-
ma (dasi so Sc Avstrijci ma ra-
Gun slovenskih partizanov ma
Koroskem bahali pred svetom,
da Sc borijo proti nacizmu),
zveza koroskih partizanov je
prepovedana, Zveza mladine, "a
slovensko Korosko prepoveda-
na,, Antifasisticna zenska from
ia prepovedana. Zveza sloven-
skin izseljencev pa je pred pri-
znanjem strani avstrijskih It.
j. britanskih) oblasti pretrpela
grobe zalitve in napade. V letu
1915 so cello prepovedali povra-
tex izseljencem pod rodni krov.
Dne Is. aprila 1916, ma dan
proslave 4. obletnice nasilnega
lzseljevanja, pa je zborovanje
napadla avstrijska policija S
! kamenjem in mrzlimi curki il
gasilskih brizgalen, je napadla
te zrtve nacizma, med mimi tu-
di zene in otroke, medtem ka je
celovska skofija s prepovedala
maso "a zrtve, XII sc MISC vrni-
lie vec IL zloglasnih nemskih ta-
borisc. Izseljenci, XII so jih hit
lerjevske tolpe pognale il do
mach ognjisc, Sc do danes MISC
postal lastniki svojih posestev.
Sc vedno nj bill izveden prepis
lastnistva v zemljiski knjigi in
neverjetno sc slisi, .toda dejstvo
to potrjuje, da je Sc vedno pra-
vi la stink SS-Reichsfuehrer
Himmler, kar mora gnusom
odkloniti vsakdo, kdor ina Sc
kaj morale.
Ma Koroskem ljudstvo nina
svojega glasila, svojega lista,
&c izvzamemo glasilo "Koroska
kronika", kjer so sodelavci po-
begli rupnikovci, a nobenega
Korosca. "Slovenski vestnik", ,
XII edini zastopa resnicne zelje
ter interese koroskih Slovencev,
mora izhajati izven mel Koros-
Ike, ma Dunaju. Pac pa zivi ma
Koroskem okrog 5000 "naselje-
nih oseb", kolaboracionistov, XII
sedaj rovarijo proti svojim dr.
zavam in Sc bavijo vsemi mo-
gocimi in nemogocimi, predvsem
necistimi posli, hocejo lagodno
ziveti ma hrbtih delovnih ljudi
ter poskusajo rabbit enotnost
koroskega ljudstva. Nacisti pa
Sc zbirajo v novih organizaci-
jah, predvsem v tako imenova-
nj "Zvezi domovini zvestih juz-
nih Koroscev", propagirajo ne
moteno velikonemsko sovinistic-
no miselnost, napadajo v svo-
jem listu "Unsere Haimat" par
tizanskko borbo in blatijo slo-
venske narodne svetinje. CLAM
te zveze napadajo zavedne Slo-
vence, izzivajo ma raznih prize
ditvah, posiljajo grozilna pi-
sma, pobirajo ter izsiljujejo
podpise "a "nedeljivo Korosko"
to je Korosko sklopu avstrij-
ske drzave.
Ceprav stejejo Slovenci ma
Koroskem preko 100000 prebi-
valcev, Sc jih skusa z razlicnimi
ukrepi raznarodovati. Nacistic-
no nastrojeni oblastniki ustvar-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

tere so posecah poleg Delhi tudi
zamorski otroci. Nova solska
odredba, XII "a enkrat velja le
"a osnovne Sole, a DO pozneje
vkljucila tudi visje ljudske So
lie, je bila uvedena radi stavke
v Froebel School |. 1916 in nau-
ka v demokraciji, XII so ga il
te stavke dobili njeni vodje in
ostalo prebivalstvo mesta.
Vista sola Froebel ina ucen-
ce in ucenke izhajajoce il vec
kot SO narodnostnih skupin. Tu-
bi Sc bila morala pokazati pra-
va in vzorna ameriska demo-
kracija. Ali mnogi starsi visje-
solskih dijakov in dijakinj-ka-
kor tudi mnogi dijaki sami-- so
priceli cutiti, da so smatrani "a
"tujce" in ko je bila bas ia So
la izbrana, da sprejme nekaj
crncev, (premescenih radi po-
manjkanja prostora v njihovi
prejsnji visji soli(, je bio to
veto kot zapostavljanje ozir.
kot dokaz diskriminacije ma
pram drugorodnim. Povod ta-
kemu obcutju je dalo tudi dej-
stvo, da Sc je nameravalo crn-
ske otroke poslati v neko dru-
go Solo, v katero pohhjajo pred
vsem "domaci' bell " Emer-
son School, kjer je bila letos
uprizorjena stavka.) Starsem
tega "belega" distrikta Sc je
pa posrecilo doseci to, da so bill
crnski studentje poslani ali pre-
mesceni v Froebelovo Solo. -
Stavka, XII je temu sledila, je
razkrila obenem neprijetno dej-
stvo, da je okrozje, kateremu
sola sluzi, prezeto plemensko
in versko mrznjo. V tenn okroz-
ju 1--WE tujerodni belci in crnci.
Tekom veckratnih sestankov
predstavnistva solskega vod-
stva in zastopnikov Crncev ter
vodij stavke, Sc je temeljito
pretreslo vprasanje obstojecih
razlik in mrznje. IL vsega Sc je
izcimil dober nauk v demokra-
ticnih nagibih in stavka je bila
preklicana, vodje stavke v
Froebel School, pa SO izdali IL
javo, v kateri so pozvali NEST
nj solski odbor, maj konca "a
postavljanje plemenskega, ver-
skega in narodnostnega znaca-
ia vseh solah v Gary. Pc pre-
misljeno zacrtanem zakljucku
je solski odbor potem naznanil
uvedbo move odredbe slonece ma
temelju demokratskih princi-
pow. Da sc da starsem in v Solo
pohajajoci mladini priliko prila-
goditve novi naredbi, sc je isto
uveljavilo sele zacetkom letos-
MEGA solskega leta. Medtem sc
je skusalo pripraviti javnost ma
spremembo. Navzlic temu pa je
sla zacetkom tekocega leta We
Gina studentov Emerson Sole ma
stavko. Opazovalci situacije SO
ugotovili, da je ma stotine dija-
kov vplivalo mnenje starsev
Izvor mrznje je torej incl ko-
renine donna. Sc tisti, XII MISC
stavkali IL kake resnicne mrz-
ME ali predsodkov, so dejali, da
Sc boje - sami ali pa starsi -
protiviti vecini in so raje izosta-
Ii il Sole.
solski odbor je stavko vel
ma znanje z odlocnim nastopom,
naznanil je, da nova naredba
ostane in v tenn so odbor pod
prle razne civicne organizacije,
kakor tudi delavske in verske
skupine, dale je v prilog odlo-
ka mestnega solskega sveta 60
voril Anselm Forum, xxi pred
stavlja razne narodnostne in
verske skupine v Cary, kot tu-
di trgovska komora, odvetniska
zveza, Odbor veteranov in poll
ticna skupina Progressive Citi-
zens of America. Ravnatel
Emerson sole je apeliral ma Stu
dente mai Sc vrnejo v svoje raz.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

jajo gonjo proti dvojezicnemu
pouku. Ma dvojezicnih solah po-
ucuje 28O uciteljev, vendar pa
Cd teh obvlada slovenski jerk
samo 33 uciteljev. Tako pred
stavlja sola kakor nekda a j
sredisce "a ponemcevanje slo-
venske mladine. Pouk imajo ma
cisti in folksdojcerji, medtem ko
slovenske ucitelje odklanjajo in
onemogocajo.
Veriga takih grobih krivic in
ponizevanja mad koroskimi Slo-
venci je Sc dolga, neizcrpna.
Vendar pa kljub vsemu vztra-
jajo nenehno v osnovni zahtevi,
XII je prikljucitev k svojim rod
MIN bratom in sestram, k Ju-
goslaviji, XII Jim bo prava do
movina in ne maceha.
Mali slovenski narod dozivlja
vsemogoea razocaranja. Toda
ostal je boren in We, da bo mo-
rala resnica, &c tudi tezko in po-
casi slednjic prodreti v svet,
kajti pravicna stvar mora pref
ali slej zmagati.
(Ciril Ster) SANS.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-10

MIN bratom in sestram, k Ju-
goslaviji, XII jim bo prava do
movina in ne maceha.
Mali slovenski narod dozivlja
vsemogoca razocaranja. Toda
ostal je boren in We, da bo mo-
rala resnica, &c tudi tezko in po-
casi slednjic prodreti v svet,
kajti pravicna stvar mora pref
ali slej zmagati.
(Ciril Ster) SANS.
Ugodnosti "a potujoce
matere v Jugoslaviji
S 1. novembrom je ma zelez-
nici v Jugoslaviji uvedena no.
vost, XII jo je VISA javnost po-
zdravila z nedeliivim odobra-
vanjem. Sprico Sc zmerom pre-
velike gnece, XII spremlja pot
niski promet posebno oh koncu
vsakega tedna, in pomanjkljive
discipline potnikov samih, XII tn
in tam .skrbe "a svojo udobnost
in ne upostevajo sopotnikov, XII
zasluzijo posebno obzirnost, Sc
je zelezniska uprava odlocila,
da bo odslej pri vseh brzih, po-
spesenih in potniskih vlakih ma
giavnih, po potrebi pa tudi ma
lokalnih progah, uvedla ma vseh
rednih garniturah posebne pro-
store "a potujoce matere z otro-
ci. V te oddelke, odnosno polvo-
re ali tudi cele, vozove bodo ime-
lie pristop samo matere z otroci
(starimi do stirih let) ali pa oce,
.odnosno njihov spremljevalec.
Vsi tt oddelki, odnosno vozovi
bodo ma zunaj oznaceni kot re-
zervirani "a "matere deco,
sprevodnikom pa je posebno ma
roceno, maj pazijo, da bodo te
oddelke res uporabljali pravi
upravicenci. Povrh tega je ze-
lezniska uprava odredila, da Sc
morajo tt vozovi uvrscati v sre-
dino vlakov, oddelki pa maj bo-
do tudi pripravljeni sredi voz
in ne ma oseh, kar vse DO pri-
pomoglo, da bodo tt vozovi tekli
cimbolj mirno in udobneje "a
potujoce matere z deco.
Vracajo Sc v svojo domovino
Po dolgoletnem garanju v tu-
JIM so Sc slovenski izseljenci vr-
Mill il Belgije v svojo domovino,
XII jih je sprejela odprtimi ro-
kami. Dne 20. oktobra je pri-
spelo ma zbirno bazo v Kamnik
80 izseljencev il belgijske ru-
darske pokrajine Charleroi-a.
Ljudstvo Jim je priredilo prisr-
cen sprejem, nakar so povrat-
nike S kamioni prepeljali v pro-
store bivsega nunskega samo-
stana v Mekinje pri Kamniku,
kjer so dobili zacasna bivali-
SEA. Odtod bodo odsli ma delov-
ma mesta po vsej Jugoslaviji in
Sc vkljucili v proizvodni plan.
Inozemstvo Sc zanima "a
slovenske usnjarske izdelke
Izdelki slovenske usnjarske
industrije so zaradi svoje licne
izdelave in odlicne kakovosti ze-
lo' priljublJeni v inozemstvu.
Vedno .pogosteje dobiva slove-
Mia velika naroeila il Francije,
svice, Ceske, Italije, Bolgarije
in Turcije.
Slovenska usnjarska industri-
ia je razstavila svoje proizvo-
de ma velesejmih v Smirni, Plov-
divu, Pragi in Trstu. Glavna di-
rekcija "a usnjarsko industrijo
Slovenije je "a trzaski velese-
jem pripravila najlepso in mai
vecjo zbirko kovckov in drugih
galanterijskih izdelkov, izdela-
Milford chronicle., 1947-01-31
BETHEL

Mr.. and Mrs. Wallace Garrett of
Wilmington were weekend guests
of Mrs. RhOda Garrett Mrs. Garrett
has been spending the past month
in Wilmington.
Mr.. and Mrs. William Williams
were dinner guests Sunday of Mr..
and Mrs. G.. T. Bryan in Seaford.
Mrs. Rodney Larrimore had the
following guests for dinner on Sun
day: Mr.. and Mrs Howard FurnisS
Cf Milford, Mr. and Mrs. William
Marsh and Mr.. Leoy Collins of Sea-
ford and Miss Ann DePaula of Ken
meth Square, Pa.
Mr.. William Williams spent a
part of last week in Philadelphia.
The Count on -Me-CIub" were en-
tertained Wednesday evening at the
home of Mrs Gladys Cordrey.
Mr.. and Mrs. James Scott of
Georgetown We're weekend guests
of her parents, Mr. and Mrs. Harley
Hastings.
Mr.. and Mrs. Rudolph Hastings
spent Sunday with the latters par
ents, Mr. and Mrs. \. w. Prettyman
of Stokley.
Mrs. Earle Allen has been spend
ing several days in Laurel with Mr.
and Mrs. Robert Allen.
Mr.. and Mrs. Il. II. Robbins spent
last week in New York State
home Monday after spending sever
al weeks in New York with her hus
band.
Milford chronicle., 1947-01-31

Clarence Wright ii junior in the
Delaware High School, attended
Il meeting Thursday evening of the
Model Congress at Temple Uni
versity, Philadelphia
Mr. and Mrs. A. X. kilman of
OnancOck. are the guests Of Mrs
George Collins.
Mrs. j. Paul Ellis spent the
weekend at the BarbiZon Plaza in
New York.
Mr.. and Mrs. j. Frank Beach an
nOunceS the engagement Of their
daughter. Miss Beulah Beach. r.
\. of Wilmington, to Mr.. Thomas
l.. Trice. 3rd. son of Mr.. and Mrs
Thomas l.. Trice, Jr., of Preston.
Md.
Mr.. and Mrs. Paul ROswill have
announced the engagement of their
daughter, Joyce Faye, To Mr.. Jack
Hickman, of Milford. Del. Miss
Roswell. Il graduate of .Dclmar,
Md High School and Il member Of
u. S. Marine Nurses Corps, is now
i'll training in Milford Memorial
Hospital Mr.. Hickman served .
years in the Navy.
Milford chronicle., 1947-01-31
OVERLOOK

Mr. and Mrs. Frank f. Bailey are
the proud parents of a baby boy
named William
Mr.. and Mrs. Horace Gilbert
spent Sunday with Mr.. and Mrs.
Warrington Vincent.
Mr.. and Mrs. Norman Neff enter
tanned at dinner Sunday, Rev. and
Mrs. +. Truitt and Mr.. and Mrs. j..
Vincent White and son Jackie.
Mr.. r. ID. Simpler has purchased
Il new Plymouth car.
Mr.. and Mrs. Marshall Wiley at
tended the Variety shower of Mr..
and Mrs. James Millman of Milford
Wednesday evening.
Mrs. Harry Hastings and daugh-
ter, Mrs George Chappell were re-
Gently Salisbury shoppers.
The people of this vicinity were
shocked to hear the death of our
neighbOr. Mrs. Howard Bryan, early
Sunday. The family have the com
munity's sympathy.
Mr.. and Mrs. Harold Wilson en-
tertaincd Mr.. Wilson's brother anC
family over the weekend from
/ Philadelphia.