Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-03-21
VATIKAN IN MUSSOLINI

II.
Tedanji papez Phi XII je pr teh pogaanjh Musso
linem incl mocno karto svojih rokah in scer katol
sko Popularno stranko katere vodtel je bill iberalno
razpolozen duhovnik Don Sturzo Toda papez XII Sc je
hudo bal da bi bojsevzem pozrl katoisko cViliza
co je zato smatral da e Mussolnija poslaa sama
"bozja prevdnos nj nikakor lubl to liberano navdah
memo katosko stranko Zaka papez ubil to stranko?
Nj jo ljub ker je svo zadnji konvenciji podprla
svobodo posameznika.
druge stran fass istotako MISC radi gledai to po
liticno stranko XII takrat mea vek vpiv mad Ialja
nj Nacrt papeza Pia XII e veretno bil da zdrz ia
sizmom da unici make demokracie drzavi in GER
xvi Katoska Popularna stranka ie ba razpuscena lea
1923 in MEN voditel Don Sturzo e bill prsen da poda
papezu svojo ostavko in poda begunstvo.
Do spora med Mussoinijem in Vatikanom, okrog ka-
terega Sc sukao nasi razgovor A. d. je prso po pod
psovanju Laeranskega sporazuma in scer e ia spor
stal zarad tega ker e Vatikan vzraal da ineti
gavno vlogo pri odgo orok Papez je vztraja da mo-
rajo duhovnik kontrolrati Sole Jedro tega protifas
sticnega boa Vatkana Sc nahaa sledecem odstavku
papezeve encklike:
"Polna in absolutna pravca odgoja pripada drza-
VII ampak cerkvi!"
Papez ie istotako krzra staisce Mussolnija napram
ostalim cerkvam in svobodi ostalih Ita Phi XII
vztrajal da ostae nao nobene pravice Itaiji.
w katoiski drzav rekel papez svoboda ves in dis
kuz bti tomacena in izvrsevana sogasno kato-
lskm naukom in zakonom. Dale e papez vztraja, da
dovolt kritiziranja katoske in da tocke
konkordatu predvidevao zakonsko kazen vsako dis
kuzo ver pisano ali pa govor reno XII b zavaala do
bro voljo vernkov, XII mani stanovitn svoem
roVanju.
Gornje pritozbe je papez obeodanil svoji encikki
Non abbamo bisogno" ('Ne potrebuemo -. - kate
e sci tako dalec da e cello groz da DO prekca Late
ranski spo1azum in tenn povzroc padec drzave XII e
odvsna cd Vatikana svoj obstoj.
No, pa kar mic skrbi NOEenemu nj padel las gaVe
in ta ko b urednk A. D. reze 'protiasisticna VOL
ma" Vatkana proti Mussoniju Sc e koncala mesecev
poznee Spor je bill poravnan oboiestransko zadovol-
stvo tekmovacev 'monopol mlaono Cd takrat nj
bio ssati mic kaj posebnega gede "obnavljana vojne
med Mussolinijem in Vakanom kat oba sta zvea V
prsrcni bratsk ljubezni in sposovala eden drugega
Kar re omenili tragcnih letih cd 1889 do 1945
bo mic ssa da bi prislo do kaksnega spora sicer
zaradi 'katoiskih kubov ampak zarad tisocev in tso
zrtev fasizma, ter da b IL VAtikana ba posana
edna encikika XII b obsojaa pocetje fassticnih mor
cev, Ravno nasprotno Dokazov. da je Vakan zee
60 fasizma in da e posamezne fassticne zocnce podp
raj in blagosaval kot resevalce krscanske civizace
pred nevarnostjo boljsevzma e dost prevec Pc To-
gcni in jasni ugotovvi kardinala Hinsleya nj nt bo
prcakova ka drugega Eat kot je omeneni kardinal
zaVi Ce faszem propade, mic DO resilo dezeo pred
kaoson Boza stvar gre njim. (''The Catholic Tmes
- London 18 oktObra letsl 1885.
Uparno da Sc DO ureJnik A. D., XII prikazuje Vatkan
kot protasisticnega bcrca zadovoljil tenn pojasn-
om in PRIMAL da nj kos svo nalogi Povleke e
jerk in potemtakem izzval poemko okrog tega nerod
mega predmeta nameso da b kot e veckrat prhulje
molcal, kat ponav vjamo vprasane sodelovana Vat-
wana fasizmom, Sport okrog "kaoliSkh kubov blago
slavljanja lisa in Franka je predme XII teme ma jas
nih in ogcnh destvih metafizcni filozofiji.
tenn seveda nj recea1o da urednik A. D. ne tudi