Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31

IS JAW ateina ziniu kad BA-
LFo vadovai Kun. Koncius, J.
B. Laucka ir kiti sumane per-
kelti .Pabaltijo universiteta is
Pinnebergo j JAW. Esa Siam
reikalui numatoma permit Pas
samequeddy Bay, Eastport, Me.
vieno milijono dolariu vertes
Quoddy kama. Panasiu ziniq
pranesa "Lietuviu zodis" Mr..
35 (47) straipsnyje "Daromi
zygiai Pabaltijo universiteta
perkelti Amerika."
Niekas negincija, bet visi
pripazysta didelius Pabaltijo
universiteto mokslo personalo
ir besimokancios jaunome n e
pasiektus mokymo bel aukleji-
mo- rezultatus. Visi Siam svie-
timo ir kulturos darbui prita-
riame ir visaip remiame. La
bal daznai stebimes kok o e
sunkiose tremties salygose Sis
universitetas turi dirbti ir is
tverti. Stebimos Pabaltijo mok-
slininkp pasiryzimu aukleti sa-
vaja jaunuomene ir tue atve-
ju kuomet visos pajegos veikia
prizes sias pastangas ir nuolat
siaurina darbo galimybes bel
Observation-Disclosures teises. Tai
gi, be jokios abejones esame uz
sio universiteto islaikyma ir
jo visapusi remima. Remit il
turetu ne tik tremtiniu mase,
bet ir visame pasaulyje issis-
klaide Lietuviai, Latviai ir Es-
tai, kaip ju vieningo aukstos
kulturos darbo zidini tremtyje.
Taciau, sitaip vertinant Pa
BALTIC universiteta, jokiu butu
negalima sutikti kad Lietuviu
tremtiniu bendroji salpos orga-
nizacija BALI sunkiai gauna-
mus ir surenkamus daugiausiai
is Amerikos Lietuviu cen t u s
eikvotu CANA nerealiam planui
Pabaltijo universitetui JAW
perkelti. Is vienos puses =
dauguma tremtiniu badauja ir
surenkamos ju selpimui lesos
turf jiems ir TEXT, bet jokiu
budu ne pasaliniam salpos dar-
bo atzvilgiu reikalui. Daugy-
be Americas Lietuviu nesugeba
savo vaiku j mokslus isleisti,
tai kaip jie gales suprasti is
ju zymiq sumu pinigQ rinkima
tremtiniu vaikams aux t o e
mokyklose mokyti? Be to juk
ne vieni Lietuviai turf Pabalti-
jo tautu jaunuomene mokyti.
Neskaitlingos Latviq ir EstQ
kolonijos Amerikoje vargu bau
gales rimtai prie siu milijoni-
niu islaidu prisideti.
Be to jeigu jau uz dideles su-
mas perkelti universiteta Ame-
rikon tai reikia pagvildenti ka
kelsi, kaip tas kelimas vyks ir
kokia perkelto universiteto atei-
tbs. Pirmiausia, visi gerai Ii
nome kad Pabaltijo universitete
bent is Lietuivu ne visi paje-
giausi mokslininkai sut e k t i.
cia susibure tik daugiau pasi-
sventusieji ir mokslui bel mo-
kymui atsidavusieji musq pro-
fesoriai ir lektoriai. Garb e
jiems uz tat!
Bet Reliant aukstaja moky-
kla ypac svarbu butu ne tik
pasiSventelius, bet ir visus pa
jegius grynojo mokslo darbi-
ninkus perkelti. Taip pat ir
musu jaunimas. Jis beveik zy-
mesne dalimi mokosi aukstose
Vokietijos mokyklose ir nebus
perkeltas. Dalis musu studen-
tijos, nepakeldami staciai bal
siu mokymosi salygq tremtyje,
kur dziova ir kitos ligos jauni-
mo tarpe turf labai grazia pju-
II, vyksta fiziniams darbams
Anglia ir j Kanados miskus.
Is to paties Pabaltijo univer-
siteto jau grazus burelis isvy-
ko. Taigi su perkelimo objek-
tn yra rimtu abejoniQ. Kelti
Latvius ir Estus, atvirai pasa-
kysiu, musu tremtinq gauna-
mo is BALFo selpimo saskai-
ton butq labai broliska, bet var
gu bau pateisinama. Toliau.
Reliant universiteta reikia Ii
noti kad veikia tam tikri JAW
imigracijos istatymai. Kas pro
sias uztvaras sugebes pralysti
yra labai ir labai rimta prob
lena. Uzsienio studentija is
imties keliu gall mokytis JAW
aukstose mokyklose, bet pasi-
baigus mokslui arba leidimo
terminui privalo gryzti IS kur