Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-26
(Tesinys is pereito nr.)
keliaujant j "Pazadeta
Sleni"
Raso X. S. KARPIUS.

Xxi TOS 'Pazadetos Slenies',
apie ka noriu placiau jums api-
pasakoti, yra toll ir is rytq, ir
is vakarq, taigi Xxi Shame rasi-
nyje daeisime Xxi tos slenies,
j kuria gryzdami is Los Ange-
les taikeme patekti, papasako-
stu apie kai ka pasitaikiusio
pakeliu.
Is rytu keliaujant, Xxi ta
"Pazadeta Sleni' pasieke tam
tikra grupe, ar tikybiniu EMO
niu sekta, il daug savo pase-
keju gyvasciu padejo, ir daug
kraujo jai kastavo. Pats jos
vadas pranasas niekados tos
slenies nemate, jis JOS nepa-
sieke, tik jo fanatiski paseke-
jai, tesdami savo kova uz is
likima, ejo Xxi uztiko sau tin
kama ''Pazadeta Sleni'. Ir
siadien, po simto metu nuo to
ju ainiai ten laimingai ar bent
pasitenkinusiai gyvena.
Mes pataikem ten nuvaziuo-
ii kaip tik tomis dienomis ka-
da buvo iskilmingai minima 100
metu sukaktis Mormonu toje
slenyje apsistojimo ir pasili-
kimO.
Jiems pasiekti ta sleni eme
keliasdesimt metu, ir ta Nor
monu istorija ir ju keliavima
j Vakarus aprasysiu toliau.
Sia proga noriu uzsiminti
apie Amerikiecius pionierius,
greta Mormonu, kurie keliavo
j nezinomus tolimus Vakarus,
uz tu kalnynu kurie padalina
Amerika Rytus ir Vakarus.
Ten tos tustumos trauke, vi
liojo zmones is rytiniu valsti-
ju, ir ankstyvieji pionieriai
ten keliavo peksti, jojo raiti,
vaziavo dideliais vezimais jau-
ciais traukiamais. Kelione bu-
vo labai tolima ir varginga :
kente jie vasaros karscius, ru-
denio lietu, ziemos speigus. ne
turint kur pasislepti. Tada
1ebuvo dar gelezinkeliu nutie-
sta, ir tas tik veliau buvo da-
roma. Taciau tu pionieriu zy
giai, vargas ir net mirtis att
dare NUNS visus kelius va
karus; aciu ju vargams, sia-
dien mes galime kelias die
mas nuvaziuoti patogiai auto
mobiliu arba traukiniu, o lex
tuvu nuskristis per kelias va
landas, j grazius, smagius, di-
dingus miestus Pacifiko pa
krastyje.
IS TU ankstyvu dienu Ame-
rikieciu pionieriu apsigyvenimo
'Laukiniuose Vakaruose" ma
teme labai daug taip vadinamu
".muvies", kuriuose atvaizduo-
jana baltuju kovos SUI Indijo-
nais, 'kau-boys" gyvenimas,
paciu baltQju zmoniu savitar-
pines kovos uz zemes, uz biz
MUS, uz pirmenybes; garsqs
pasazieriu apiplesimai kelione-
Sc Xxi dar traukiniai ten ne
vaiksciojo ir zmones buvo We
ziojami arkliais; veliau, trau-
kiniQ uzpuolimai ir apiplesi-
mai.
Visa tai aprasineti neapsi-
moketu, mes butu labai ilga is
torija, o il dalinai zinoma.
Indijonai dabar galima sa-
kyti uzdaryti jiems paskirtose
"ezervacijose, kur jie gall gy-
venti savo megiamu laikiniu
gyvenimu, kurie to nori, bet
baltQju zmoniQ uzpuldinejimq
jie jokiu nedaro.
Dabar mes ir tukstanciai XII
tu zmoniu vazineja tais keliais
ir pro tas vietas kur seniau
budavo banditai uzpuldineja,
apvagia ir Judo zmones, kur
eina traukiniai is vakaru ry-
tus ir is rytu j vakarus, per
tuos pacius kalnus, tyrus ir
slenius, ir niekad daugiau ne
girdime apie apiplesima ir uz-
musima kaip kad budavo Sc
niau.
Paveizdan, mes vaziavom ir
vaziavom per simtu myliq ke-
liu didziausiomis tustumomis,
kur per keliasdesimt myliu ne
pasitaiko kitas AUTOMOBILES nei
pravaziuoti nei prasilenkti. Va
ziavom per girias ir kalnynus,
kur galetu uzpulti ginkluoti
'kau-boys' ir apvogti ir pasi-
salinti. Bet dabar daugiau ir
kasdien didmiesciuose pasitai-