Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-15
Donald Bell tO.N.A.a
MIROVNA POGODBA z NEMCIJO

MIR0VNA POG0DBA z NEMCIJ0
Tri izmed velkih sill so navidezno odlo6ene Nemcijo
zopet Izediniti in poskusiti napraviti il ME clovekoljubno
in predvsem miroljubno dezelo. Amerika, Velika Brita-
Mia in Sovjetska unija SO v nacelu pristale ma to, da We
liza Nemcijo zopet oziveti in 10 politicno kot tudi gospo-
darsko zediniti.
Seveda, nekateri deli bodo izrezani il prejSnje Mem
CHE kot ma primer Vzhodna Prussia, Slezija, nekateri deli
Pomorja in Branibora, ter Posarje. Nacin okupacije teh V
naprej odrezanih deloV je tax, da je v naprej jasno, da bi
le nastop S so orozja mogel prepreciti izgubo ten oze-
rnelj - a ameriski vojaki Sc pac ne bodo borili cato, da
bi bila Nemcija Pc Hitlerjevi vojni zopet istega obsega
kot pref. Ameriski diplomat so pac ma tako borbo pi
pravijeni, toda pripravljeni SO v naprej ma svoJ koncnl po
raz, pr cemer bodo iztrgali Rusom in Francozom nekaj
~politicnih koncesij "a to teritorijalno priznanje.
Ia neprijetna operacija, katero je bila pripravila
Byrnesova diplomacija, je zdaj pripadla generalu Mar.
shallu. Cd MEGA Sc ~pricakuje, da DO uspel povezati raztr-
gano Nemeijo zopet skupaj, ter da DO vzpostavil celokup
hi krvni obtok v vsem preostalem nemskem telesu. FRI
tenn pa velja upostevati troje %pridrzkov.
Prvi je ia, da Porurje, XII je pravo srce Nentije, ne
SINE postati popolnoma enakopraven del move Nemclje.
Popolnoma odtrgano ne DO, navzlic tenu, da Francozi to
re dolgo zahtevajo. Porurje DO politcno nemsko, gospo-
darsko pa mednarodno - lie del pridelanega premoga in
jekla DO smell v Nemcijo. Kako to izredno komplicrano
organizacijo ~prakticno izvesti, nj danes Sc nikomur jas
Drugi pridrzek je ia, da zedinjena Nemcja ne SINE
til tako dalec, da bi socialni in politicni poskusi, katere SO
zacele okupacijske oPlasti vsaka V svojem okraju, popol
noma propadli. V federalnem sistemu bi mogla postati
juzna Nemeija kapitalisticna dezea, katero skuSa zgraditi
ameriska okupacijska oblast, a vzhodni deli Nemcije bi
mogii dale ziveti v razmerah, katere je ustvarila agrar-
ma reforma in industrijska socializacija. Britanci bi mo-
gil nadaljevati svoje nacrte postopne in pocasne social
zacije, slicne oni, katero uvajajo ma Angleskem. Francozi
pa hi mogli nadalje izkoriscati svojo zono kot nekaksno
kolonijo kot SO to delali tekom zadnjega leta.
Tretja tocka pa Sc tHe centralne Wade, brez katere
tudi TAXA federalna drzava ne bi mogla ziveti. V tenn po-
gledu so nastale govorice, da je zunanjemu ministrstvu
v Washingtonu silno neprijetno, ker bi utegnila bti nern-
Ska vlada, XII bi seVeda morala tudi podpisati mirovno 90
godbo, prisiljena, da podpise pogodbo, v kateri Sc Nenci-
ia odpove izgubljenim ozemljem. Tednik Newsweek je
razlozil, da Sc boje uradniki, da bi Sc nemske politicne
stranke, XII hi tako pogodbo %podpsae, "a vedno osramotile
pred nemskim narodom. Glasom teh vesti 81 DO general
Marshall prizadeval doseci to, da nemska mirovna pogod-
be izgube teh ozenelj ne hi omenjala, tako da hi mogli
nemski politiki trditi, da teh izgub ozemlja MISC nikdar
PRIMAL.
Upajmo, da general Marshall teh nasvetov ne DO upo.
SIX pa naroda, da prisane ma izgubo, katere niegovi pr.
vaki MISC hotel priznati? Ravno nasprotno, gledati hi mo-
rail- na. to, do prav vse nenSke stranke podpisejo n;rovno
pogodbg in tako preyzarnejo odgovornost zanjo.
To Sc posledice dejstva, da sno prigovarjali trem
nemskim politcnirn %strankam, krscanski socialni uniji,
liberalcem in socijalnim denokratom, maj ne priznajo IT,
cub oze1nlja ma vzhodu. To je bill tekom zadnji volitev
najjrnpcnejS isl argunaent proti komunistonn T. in bill jee do
aknainosas izkoriscan. Danes pa Sc moranao bait staagassd ID
~ ne bi Nennci il razocaranja, da Jim zahodni ~zavezniki
rise pomagali pr zepetni %pridobitvi izgubljenega ozern.
Ha, obrnii poti ~zat1odnn velesilam.
III Rusi so zadetno stoEii isto napako, kajti tudi komu.
n6isti 10 obljnbJali, das bodo dobili ia ozenlja nazaj. Toda