davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-06-27
FACTS ABOUT UNlRRA

The following is a statement
by Major General Lowell w.
Rocks, director general of the
United Nations Relief and Re-
Mobilization A DIN inistrat ion
made at the Press Conference at
III. S. Chamber of Commerce
Building, Wednesday,, June 4th
1947: :'.~-.+ ~
I can no longer keep silent in
the face Of the mounting abuse
now being directed at UNRRA.
My duty to my faithful and loyal
employees forbids.
I ana in a position to know and
affirm to the American peo-
pie that this worldwide organi-
zation, in the face Of every con-
ceivable difficulty, economic
financial and political, has done
a magnificent job mot only in
sending supplies to the destitute
and helpless war-ravaged coun-
tries, but also in the care and
protection of those unfortunate
people who constitute the worst
example of the Nazi brutality in
making war: the millions of dis
placed persons left stranded and
homeless.
Now, if newspaper accounts
are correct, we have the example
of the Refugee Defense Commit
tee of New York. Charles Po-
letti( Robert LaFollette, Dor
othy Thompson and David Mar
tin are MISUNDERSTANDING in
a memorandum to the House
Foreign Affairs Committee that
"if the International Relief Or
ganization (IRO) should de-
velop into the continuation,
both in personnel and in policy
of the unlamented 'UNRRA,
then it will earn for itself the
curse of all it's million wards
as UNRRA has already done for
itself."
What is the basis of this
charge? And what are the mo-
tives of people who seek to dis
credit an organization which
has done so much for the world
1t is plain: Such people wish,
even at the expense of gross
slander, to block any further
repatriation, of Poles, Balts,
Ukrainians and Jugoslavs to
their homelands. Their motives
are political, not humanitarian
but unfortunately, in this in
stance, they have succeeded in
misleading good citizens who
would normally have obtained
full information before giving
public support to such state:
ments. They would prefer to see
these unhappy displaced per-
sons sit where they are in camps
in Germany Austria and Italy
until they rot thoroughly-and
largely at the expense Of the
American taxpayer rat h e
than go home where, I am con
vinced, the greater part of them
would find their best 7opportuni.
ty to rehabilitate themselves.
What has UNRRA done and
what is it's present position? We
have consistently encouraged
voluntary repatriation for those
who are not in political conflict
with the government Of thei,
country. This is the policy Of the
United States Government. This
is the policy of the United States
Army. It is the policy of the
British Government. And it is
the policy of UNRRA as laid
down by it's Council of the 4e
United Nations and watched
over from day to day by it's Cen.
trail Committee, in which the
United States Government has,
from the beginning, exercised a
dominant influence.
From the end of hostilities,
more than seven million have
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-06-27
(Nadaljev&nje)

obrnila in zaprla DIVER. Sela je
ma rob pri postelji in Sc nj ga
Mia. V tenn kratkem besednem
dvoboju je zmagala, in utegne
zmagati Sc v marsikaterem; to-
da razodela Sc il je VISA klavr-
most njenega polozaja. Laz! To
maj DO poslej memo zivljenje!
To, ali pa reci zbogom vsemu,
kar il je zdaj pri srcu, pahniti
v obup ne lie 'sebe, nego svojega
ljubcka, in - cemu? Da bo ME
no telo Sc vedno ma voljo mo-
zu v sosednji sebi - ko je njen
duh re davno cd NIGGA zbezal.
Med tenn ina izbirati, razen ako
so bile besede: "Torej pridi k
meni!" yec nego prazne besede.
Ali SO bile? Ali morejo biti vec?
Pomenile bi tako blazenost, ako /
- ako bi bila njegova lube
zen do ME vec nego ljubezen
"a emo kratko poletje. In njena
do MEGA? Ali je ia, ali sta ODE
vec nego ljubezen "a emo pole
tie? Kako maj to We? In ako ne
We, kako more obema prizadeti
toliko bolecine? Kako maj prelo-
mi prisego, XII Sc il je zdela nek-
daj prevzvisena, da bi jo bilo
mogoce prelomiti? Kako sc maj
tako brezobzirno okrene cd
vseh tradicij in nacel, v katerih
je bila vzgojena! Pa sal bas v
tenn je pristna narava strasti,
da Sc uporno brani jarma trdih
in cvrstih sklepov In nena-
donna je pomisllla: ako najina
ljubezen ne more ostati, ka-
krsna je, in ako JAZZ Sc ne mo-
rem "a vedno k MENU, ali nj Sc
kake druge poti?
Vstala je in sc zacela oblaci-
tt "a vecerjo. Pred zrcalom jo
je presenetilo, ko je videla, da
njen obraz ne kaze prav nobe-
mega znamenja strahu in dvo-
NOV, XII il zdaj drugujejo. Mari
zato, ker ljubi in je ljubljena,
panaj Sc zgodi kar Sc koli no.
&c? Rada bi bila vedela, kaksna
je bila, ko jo je tako strastno
poljubil, ali je izdala svoje We
seize, preden ga je ustavila?
Ma njenem vrtu oh reki je ne
kaj cvetlic, XII kljub vsemu ME
nemu prizadevanju prebohotno
divjajo in nimajo prave barve
- ker Sc jim hoce drugih tai.
Ali je torej Z MO kot tistimi
cvetlicami? All, presadite jo
samo v prava tia, pa DO rasla
ravno in kakor je prav!
Tedaj je zagledala ma vratih
svojega moza. Do danes ga nj
Sc nikdar resnicno sovrazila;
zdaj pa ga z vso slepo, strasno /,
strastjo. Kaj il hoce, da tam
stoji in srepi S temi ocmi va
vanjo - temi nasilnimi, pod
plutimi ocmi, XII hkrati groze,
pozele in prosijo! Potegnila 81
je ovoj tesneje krog ram. Te-
daj je stopil blize in rekel:
"Poglej me, Oliva!"
Proti instinktu in wolff je ubo-
gala, in on je nadaljeval:
"Pazi Sc! Pravim ii, da' Sc
pail"
Nato jo je prijel "a rame in
jo dvignil k sebi. In ona, VISA
iznemogla, je stala in Sc nj upi
rala.
Moran te imeti," je dejal; 4
"drzal te bom."
Nato jo je izpustil in 81 po-
kril oci rokami. To ia je mai
bolj prestrasilo - bilo mu je
tako nepodobno. Dozdaj nj We
della, med kako strasnimi sila-
mi nina. Nj govorila, a lice je
pobledela. liza tistih rok je
bruhnil zvok, nepodoben Cloves
kemu glasu, nato sc je ostro
obrnil in odsel. Ona Sc je zgru-
dila ma stol pred zrcalom, in
obslo jo je eisto posebno Gu
stvo, XII ga dotlej nj poznala;
kakor da je vse izgubila, cello
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-06-27

is true that a very small number
has not been satisfied with con-
ditions they found, and some
have come out into our care
again, but this is not extraor-
binary. when it is considered
that life is hard in most iber-
ated countries. Will it be easier
elsewhere? |
We never have used-and
never will use-force or coer-
cion in our efforts to encourage
repatriation. Not one substanti-
ated incident of this has come
to my attention either. The
truth is that the only incidents
of coercion reported to me are
of the very opposite nature, i. e.,
where those outside of UNRRA
opposed to repatriation for poll
tical reasons have applied pres
sure, and sometimes force, to
prevent it.
UNRRA has cooperated with
the Intergovernmental Commit
tee on Refugees (IGCR) and
governments concerned in all
settlement plans. Resettlement
in new lands is the responsibility
lof the IGCR, not UNRRA. We
have, however, cooperated in
migration plans, despite the re-
servations of individual govern
ments in some instances. Last
week in the Central Committee,
for instance, the representatives
of the USSR and Jugoslavia op-
posed UNRRA participation in
, an employment plan called
westward Ho," proposed by
the British, to take from 10000
to 100000 displaced persons
from the British Zones of Ger
many and Austria to the United
Kingdom for employment for
one year on a probationary bas-
is. Nevertheless, UNRRA de-
cided to support the plan, as it
favors any plan that will get
these people out of the camps
and reestablished as useful and
happy members of society. A
little longer, and they will be no
good to themselves or anybody
else. Moreover, the taxpayers of
the contributing countries can
not indefinitely support them,
even at the low scale they are
now enduring.
One does not see any great
enthusiasm in the Congress Of
the United States for taking any
large number as immigrants.
And despite much talk of many
plans in other countries, no
great numbers have yet been re-
settled IN new lands. What then
is to become of them? Resettle-
ment is one answer. Continu-
ance in camps is another. Alb
sorption in the German, Austri-
an and Italian economies is an
other. And repatriation to their
home countries is still another,
and for those who have no valid
cause to fear persecution, I
think the best one. There they
are needed and wanted to help
rebuild; there, by language and
cultural background, they seem
most likely to find conditions
most conducive to their rehabi-
litation.
UNRRA will not, in it's short
remaining span of life, yield to
this smear campaign. IT. hurts
us when people out of political
motives choose to attempt to be-
little the really fine job UNRRA
has done. It hurts us when such
groups seek to discredit our
loyal and efficient workers. It
hurts us most when responsible
Members Of Congress accept
these baseless charges and add
their voices to the unjustified
campaign of denunciation. But
so long as we hold our offices,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30

Post
'Danes,o rece kmet Poziralec
ma veliki petek svoji zeri, "da-
nes mi napravi samo 10 struk-
,ljev,' ne dvanajst kakor vceraj,
pa maj bodo danasnji zato neka.i
vecI"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30

'ske energije " prid I clovestvu,
kajti Francija je stista drzavas I
kateri Sc esrodila insrazvila zra-
most 0 razbijanju atomov.
"Atomska bomba predstavlia
'samo emo izmed vrste uporab
'atomske energije. Nadejajmo
sc, da DO ia najmanj vazna "a
clovestvo. Lahko pa pricakuje-
mo tudi koristne uporabe atom
ske bombe. Koristi nam lahko v
streml jenju, da Sc sspremeni' Vi
dez 'zemeljskega povrsja, da Sc
oblaki preusmerijo ter izzovejo
dez mad obsirnimi predeli.. Pri-
Sci bo tudi dan, ko DO mogoce
S tenn pripomockom menjati
podnebje. Novi radioaktivni ele-
menti bodo kemiji omogocili do
seci temperature, XII Sc ne ~bodo
pray mic locile cd toplotnih sto-
penj ma povrsini sonca.
+ "Ucenjakf bono podvzeli vse,
kar je v nasih moceh, da podpre-
mo mednarodni; industrijski in
znanstveni razvoj,, XII bo' omogo-
Gil cloveku, da pride do boljsega
zivljenja," zakljucuje svoja IL
vajanja professor Joliot-Curie.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30

ma sest porodov niti en- normalen
porod. v pristaniscih Sc etste-
vilo pozarov podesetorilo, vdor
neznanih zajedalcev je unicil ze-
tev, susa v seventh predelih pa
je povzrocila, da je zemlja osta-
la brez elektricnega toka, ker so
hindrocentrale ustavile svoje
obratovanje'. - ~.
'Nekaj let bi Sc torej vodila
proti zemlji nenapovedana VOL
ma, XII ! BIZ povzrocala .ogronno
skodo in 'zahtevala ogromne zr-
I've. Sovraznik pa bi med tenn
ze dosegel odlocilno zmago ter si
brez boja osvojil zemljo. Preo-
stale bi mu edino Sc to, da~ 81
podvrzer ter unici tistihs sto
atomskih bomb, v katere sje, bill
slepo zaverovan' in XII so Sc IL
kazale "a prav tako veliko iluzi-
jo kakor betonske utrdbe leta
1870"
Kar Sc tice francoskih uce-
njakov,' pravi professor Joliot-
Curie, smo mi kljub tajni zmoz-
nosti sestavili stroje "a proizva-
jamie novih radioaktivnih ele-
mentov in "a spros seenie atom
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30
UREDNlIKOVA- PO$TA

Collinwood je Bill vedrios ziv pod
piratelj vseh aktivnosti SANSa
in ker v ,zvezi S konvencijo nj
ma Collinwood nobene priredi-
TIVE, mai bo koncert Florence
Unetic posvecen v pozdrav nasi
delegaciji. -.
Vincent Coff
1892 Delavan Rd.'
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30
Letos setbo poveeala pro-
izvodnjaE ribjih' konzerv

An ste naro6sik g E.a1soprov-
most {" &c ste, al 50 VaSi prsja-
tell III ssdscis " "Enakoprav-
sost je p0treb,sa' usGAs dr,szisi
;xorodi Dazn1s Uests IN Oedno ak
tNdlsiih 6ldrlcov! Strife eEndio-
pTdt1s0st!' u
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30

OOUll6VeSut :
1856 ustanov "a vaFstvo
Otrok
v mani kakor dveh letih so
cd osvoboditve pa do konca 'le-
ia 1916 v Jugoslaviji il drzav-
nih stroskov ustanovili 1855
ustanov "a varstvo otrok.
V teh domovih bivajo otroci
padlih borcev in zrtev fasistic-
mega nasilja. Ia vzdrzevanje
teh otrock je drzava dala IL
zveznega proracuna 442,984,847
dinarjev.
V letu 1916 so uredili v 60
rah in klimaticnih krajih SO le-
tovisc, v katerih je bio v Ian
ski poletni sezoni 20, 100 otrok.
Podjetja morajo zaposlovati
pO 10 OdstotkOv invalidOv
Vlada FLRJ je predpisala
pravilnik O zaposlitvi vojnih in
validov. Dolo6eno~ ;je,; da morajo
vsa drzavna, zadruzna in, zaseb-
ma podjetja imeti med svojimi
zaposlenci 10 odstotkov invali-
dov ter da morajo sprejemati
invalide tudi, da Sc usposobijo v
posameznih strokah.
Odkup- opija " Maked0niji. je
je bill koncan nedavno. Opijsko
smolo so zaceli odkupovati de-
cembra. Zaradi nude suse je
bilo pridelka precej mani, cato
je pa opijska @smola tenn boljse
kakovosti. Pridelovalci si zelijo,
da bi bill uveden .zadruzni nacin
pridelovanja maka ter pridobi-
vanja surovine "a opij.
v SlavQniT i'm Baranji;se je ma
selilO IL 500 revnih' druzin'
Nedavno je prispel zadnji
transport 400 druzin il Zadra,
Splita in sibenika. V prvi etapi
naseljevanja Sc je naselilo $500
kolonistov il Hrvatskegaa Ia
gorja in Dalmacije, $500 dru-
zin slavonskih borcev in okrog
$50 domacinov brez zemlje.
Sanatorij ma Golniku boskma-
lu dobil nov rontgenski aparat,
darilo ameriskih Slovencev. Ma
81 rojaki v Ameriki so zbrali
mad 10000 dolarjev "a nakup
rontgenskega aparata.' Rotgen-
ski aparat bodo kmalu odposlali
naso drzavo.
Najboljsa kmetijska strojna
postaja v drzavi je v'Jasas To-
micu v Vojvodini. Kot najboljse
pokrajinsko posestvo je pa pro-
glaseno drzavno posestvo v
Somboru. Kmetijska cstrojna' po-
staja v Jasa, Tomicu je opravi-
la VISA glayna della pred ,doloce-
MIN rokom in presegla delovni
naert oranja "a 1870.
Ma teko6em tfaku bodo izdelO-
vail motorje v tovarni
vsRakOvici
Obrat bodo letos tako reorga-
nizirali in uvedli move delovne
metode, tako da bodo lahko pre-
sli ma nacin della ma tekocem
traku. " ia namen SO prenesti-
Ii lisposamezne stroje ter preure-'
dill tovarniske oddelke. Delali
SO tudi' stovoljno ter prispe-
~yu1; s70QE a n1D,v,,: sss
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30
Dro6ne. vesti, Il: Jugoslayiie:

Iz,JugoS1aNJe*
Letos setbo poveeala pro-
izvodnja ribjih konzerv
Industrija konzerviranih rib
v nasi drzavi ina vse pogoje "a
najlepsi razvoj. Ma pristojnih
mestih raounajo, .da sc bo pro-
izvodnja ribjih konzerv tako
povecala, da DO "a 1000 vecja
cd predvojne.
Okrog miiijarde dinarjev So
prihranili zeleznicarjilani
Izpolnili so prevozni nacrt ta-
ko, da jes:bil omogoeen obrat
vagonov povprecno ma pet in
pol dni, medtem ko je prejsnje
case znasal 10 do II dni.. S tenn
50 dali drzavi okrog milijarde
dinarjev'vec dohodkov, kakor je
bio 'preracunano.
" Celju zidajo stanovanjsko'
kolonijo
Nova stanovanjska kolonija,
XII so jo zaceli zidati sredi de-
cembra, bo imela SO dvonad-
stropnih stanovanjskih his "a
najmanj 100: druzin.
" Marlboro Sc pripravljajo
ma stavbno delavRost
Okrajni ljudski odbor je sklical
sestanek vseh gradbenih pod
jetij. Sklenjeno je bilo, da pos
ljejo VISA podjetja svoje delavce
"a izpopolnitev' strokovne izo-
brazbe v teeaj,, XII Sc je zacel 1.
t. m. in bo1 trajal do 81. mar
ca. Ma ia nacin bodo pridobili
precej strokovno usposobljenih
delavcev, XII Sc bodo loti2i svo-
jih nalogs>v novi stavbni sezoni.
Zelezarna v Zenici bO iZdelala
tracnice "a progo samac
-Sarajevos
1 V'zvezi:z graditvijo move MIA
dinske proge samac-Sarajevo
je delavni kolektiv zelezarne "
Zenici prevzel move obveznosti.
Med drugim bodo izdelali tudi
vse tracnice zat@novo progo: V
posameznih soddelkih so prevze-
Ii posebne obveznosti, v splos-
mem pa, da cbodo povecali proiz-
vodnjo jekla -zaf6H v primeri z
januarjem 'letos, dalje, da @bodo
,izvajali 1000 materiala " trac-
nice, povecali <proizvodnjo ma
lih: in srednjih profilov "a 1919.
Registracija r lmetijskih@ strojev
Minister "a kmetijstvo in. 60
spodarstvo je izdal- odredbo, da
morajo biti do. 3d. marca t.. l..
po opisani naslednJ kmetijski
stroll. traktorji plugi brane in
kultiyatorji "a traktorje,. MIA
tilnice vseh. vrst. in. elevatorji,.
lokomobili. in motorji~ "a kme-
tijsko uporabo, ,samovezni inroc-
novezni zetveni stroll. Republi-
Ska ministrstva bodo. izdala POI
drobnejsa navodila. "a registri-
ran ie.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30
A+omsko energiio

Sloviti francoski ucenjak pro-
fesor Joliot- -Curie, ravnatel j
francoske drzavne komisije "a
atomsko energijo je napisal "a
Daily Worker" clanek, v kate
rem odlocno protestira proti ma
ziranju ,da sc uspehi znanstve-
|nega' della pri raziskovanju
atomske energije smejo smatra-
tt "a vojno tajno.
"Znanstveni izsledki so temelj
ljudskega napredka," pise profe-
sor Joliot-Curie. Nv sodobnem
svetu so bila znanstvena razis-
kovanja skupna dobrina,. ka-
tero so prosto razpolagali uce-
MAXI in strokovnjaki. Ia skup-
ma dobrinja je ustvarjala soil
darnost vsega sveta in podpira-
la duh mednarodne vzajemnosti.
"Vem, ma primer, da sem do
segel gotove uspehe, ker sem Sc
solal pri Mr.. Rutherfordu, Mel
su Bohru in Hannu, da ne ONE
njam Sc svojih francoskih tova-
risev, pa Sc angleskih, ameri-
kanskih, italijanskih in drugih
ucenjakov. Zavedam sc, da Jim
dolgujem hvaleznost, po drugi
strani pa je moje delo omogoci-
10 nadaljevanje della angleskih
in ameriskih znanstvenikov, XII
napredujejo po poti, XII sem jo
izkrcil.
ia zelo nevarno pa smatram
stalisce, katerega so v zadnjih
razgovorih zavzele ameriske Ze-
dinjene drzave v pogledu tajne
uspehov atomskih raziskovanj.
To nj mic drugega kakor sred-
stvo groznje in strahovanja," {"
pravi professor Joliot-Curie.
'Ce bi kak drugi narod .zadr-
zal tajno uspehov podrocja
znanosti o atomih, bi kaj takega
onemogocilo sodelovanje stro-
kovn iakov, XII SO sc dolgo mucili
S tenn vprasanjem in bi radi ma
daljevali tam, kjer so ostali dru-
gi. &c bi sprejeli nacelo tajne, ne
bi imeli nikakega razloga, da Sc
ia princip ne razsiri ma VISA pod
rocja znanosti.
''Kemija, elektrotehnika, me-
dicina, biologija in cello astro-
nomija razpolagajo odkritji, XII
vplivajo ma zivljenjske pogoje
cloveka ter Sc dajo izrabiti kot
vazni pripomocki ekonomiji
prav tako kakor vojni: Ako
Sc tajna razsiri Sc ma tie znan-
stvene panoge, je napredek' ci-
vilizacije zadrzan, mogoce cello
zavrt. Preprican sem, da sc bodo
znanstvene ustanove vseh dezel
uprle tel tendenci in Sc zavzele
"a to, da Sc omogoci cim sirse
obravnavanje vseh: znanstvenih
odkritij.
"Posledica taksne tajne bi BIZ
la tekma v znanstvenih vojnih
pripomockih," nadaljuje profe-
sor Joliot-Curie. "At O m s k a
energija ne bi wee sluzila ma
predku civilizacije, marvec ME
nemu ugonabljanju.' &c bi Sc,
kar pa smatram "a nemogoce,
dve velesili sporazumeli Mono
polu ma tajno orozje, bi
zaradi' samoobrambe odkrile Sc
Estrasnejse in zahrbtnejse orozje.
~ razvojem, tasne vrste oroz-
ia bi vojna mogla ostati tajna,
a ljudje ne'bi niti vedeli, kdaj Sc
je zacela. V bodocnosti bi Sc
utegnilo primeriti, da bi drzava,
! Xxi bi razpolagala stotino atom
skin bomb ter bi Sc zaradi tega
pocutila varno, po svojih stati-
! sticarjih razglasila: " zadnjih
tpetih letih Sc je stevilo porodov
il: strahu v osrednjem delu dr.
lave tako povecalo, da ne pride
!, udejstvovati Sc pri delu ma
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-30
SIX R.A T
80. aprila 1947
Nj Sc rnu OblleSlO

Nj sc mu obneslO ..- .,-..-,
MOI pride po polnoci il krcme
domov. Da bi ne zdramil svoje
lube zene, Sc slece in sezuje ze'
v kIhinji ter stopi tho in oprez-
no v sobo. Zdi sc mu, da zena !,
spi. Zraven postelje je stal
otroski vozicek, v katerem je
navadno spal najmlajsi otrok:
Pametna misel mu sine v gla-
vo! Prime vozicek in ga zacne
voziti semtertja. Ker Sc zena nj
genila, je> zavozil .cez :nekaj ca
sa v memo posteljo, daa Sc jees
stresla., V TEN hipu Sc ,zena
zravna in zavpije: "Ali norris,
pijanec pijani!"
mo, no, lie bolj pohlevna bo-
dr., jeclja MOI oblastno. ''Ti
spis, JAZZ pa vozim. re vec kot pol
ure otroka, da je prenehal vpiti :,
in da 81 mogla spati!"
"Kaj? Otroka -vozis, da ne bi
vpil? Hinavec! Otrok' lezi VEN ,
dar YES vecer tn pri meni!"
HitrO liz zadrege
Kmet je rad ostajal pozno "
noe kremi. zena Sc je"vedno
kregala, toda vse nj mic poma-
gallo. No, pa 81 zena zmisli, da
bi ga prestrasila. P'ocrni 81
obraz sajami in Sc zavije v
crno haljo. Ko je incl MOI zve-
Ger priti domov, mu gre nasprol
ii in ko ga zagleda, Sc skrije
"a 'drevo. Ko pride kmet mimo,
stopi liza drevesa:
"Kdo je to-" vprasa MOI ne
koliko bojeee.
"Jaz sem hudic" zamrmra
zena.'
II tako! Potem le pridi blize
in mi podaj roko; JAZZ imam do
ma tvojo sestro "a zeno!"
struklI
Kotarjev Peter je mad vse rad
jedel struklje. Pa Sc je tudi po-
hvalil, da jih je kakor nihce
drugi. "Prvega," je veckrat pra-
vii, "prvega imam v ustih, dru-
gega ma zlici, tretjega pa ze
ocmi izbranega sklediv!'
Vsak po svoje
Knet je 'lezal ma smrtni po-.
stelji. Ko je' cutil, da Sc mu BIZ
ia konec, je poklical sina in mu'
dejal:
"Jaka, stopi,' stopi pc gospo-
da, da Sc ne bonn pekel" v peklu,
ker sem prisleparil njivo pri ko-'
zolcuv'
Sin pa odgovori: IT kaj bi?
Saj ne bo tako hudo! Nekoliko
Sc boste pekli, nekoliko potrpe-
Ii - njiva pa le 'ostane pri
hisi!"
Post
''Danes,1 rece kmet Poziralec
ma veliki petek svoji zeni, "da-
nes mi napravi samo 10 struk-
ljev, ne dvanajst kakor vceraj,
pa maj bodo< danasnji zato nekaj
vecU"
Ne SINE kletis ~
Kmet gre k sv. obhajilu. Raw
no ko PRIDE 1zpodi 'kora, mu me-
kdo plume nd glavo.5 "Pocakaj,
tepec" pravi 'kmet tjezno; "da-A
nes neeem kleti;% pa ko bi bill
drugi: dan, maj te kar h Y. -.
vzame!"
i gS- E - 4
Prekanjen tat,
Tat pride v drugem nadstrop-
ju v sobo. Ker nikogar ne cuti,
pobere oblasila, kolikor jih maj
de, ter jih zanese % lepen be-
lem dnevu fprav predrzno po ]
stopnicah. " prvem nadstropju
ga sreta gospod XII ga vprasa:
KAN neses to obleko?" 'sDa-
i SO mi, jo" recc tat, ida jot,
SkftaGim ir1t nna 1o. ,,nnyax,;Yv,.a,,