Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-05-02

trapilio Dvasines Akademijos profesoriai Nau-
jai isteigtojo Lietuvos Universiteto professionals
buvo pakelti ir tie Lietuviai mokslininkai kuria
savo Lltuanistiniais mokslo darbais buyo pasi-
reiske Lietuviu Mokslo Draugijoje ir siaip iau
spaudoJe. Vienas ktas reikalingas specialistas,
daugiausia medicines fakuItetu buvo pakyies
tas ir is uzsienio
Budlnga tai, kad Lietuvos Universitetas
kalp tlk r buvo atdarytas Vasario 16 d. per
lautos Nepriklausomybes svente Tuo sanao-
nlngal ar nesamoninga lyg il akcentuojama kad
mokslas daugiausa yra padejes Lietuvai ski
nant sau kella laisva ir nepriklausoma gyveni-
ma Mokslas turejo butt ir ia galingaja prize
none, kurl ugdytQ ir stiprintu musu tautos ne
priklausomybe. 1880, Vytauto Didziojo me-
| tals Lletuvos Universitetas buvo pavadintas W.
tauto Didziojo vardu.
| Lietuvos Universitetas nuo pat savo isiku
rimo dienos smarkiai augo ir tobulejo. Kasmet
didejo studentq skacius, stiprejo mokslo paiie-
gos, gausejo mokslo priemones, bibioteka, iyai-
rus institutai. Po desimties metu Lietuvos
Universitetas turejo fakultetus: L. teologiios-
filosofijas, e evangeliku teologijos, g. humani-
tariniu mokslu, 4. teisiu, s. matematikos- gam
tos, 6. medicines ir T. technikos. Mokamoio
personalo buvo 219, o studentu - 1900.
Be to, tue metu dar veike dvi kitos auksto-
sios mokyklos, butent: Dotnuvoie zemes Ukio
Academia, kuroje tue metu buvo a skyriai:
zemdirhystes, gyvulininkystes, ekonominis ir ma
mu ukio; mokomojo personalo buvo 40, STU
dentu 80. Kauno Muzikos Konservatoriioie
studijavo 276 mokiniai r buvo 80 mokomoio
personalo.
Lletuvos Unlversitetas nepriklausomoie Lie
tuvoje buvo didysis visokiariopos musu kulturi
nes pazangos veiksnys. Jei neprikausoma Lie
tuVa v1sose savo7 gyvenimo srityse dare tokia
nuostabiai didele pazanga, tai daugiausia Lie
tuvos Universiteto deka.
Aukstesniosoms Letuvos mokykloms (pim-
nazijoms) universitetas isugde specialistus mo-
kytojus. 1882 m. pabaigoie jau Lietuvoie bu-
vo 81 aukstesniosios mokyklos, kuriose mokesi
lA,7OO mokiniu ir jose moke $40 mokytoiu ku-
riu daugumas buvo Lietuvos Universiteto aukle-
tiniai Lietuvos Universitetas Lietuvu tautai
pagamino gydytoju, inzinieriu, tesininku. pe-
dagogu ir kitokiu specialistu. Ju buvo tick, Jog
Lietuvoje jau CANA placiai buvo kalbama apie
aukstojo mokslo zmoniu pertekliu. Siadien mes
cla po ranka neturime statistiniu duomenu ku-
riais galetume vaizdziai pailiustruoti Lietuvos
Universiteto musu tautai padaryta didele kul-
turine pazanga.
Lietuvos Universitetas Lietuviu tautai r
jos kulturai placai pravere duris r j uzsieni.
Dals Lietuviu, baigusiu Lietuvos universiteta,
vykdavo uzsieni gilinti savo studiju. Sugryze
is uzsieno daugumas ju stodavo nnusu uni
versiteta dirbti mokslinio darbo. Universtetas
savo leidiniais keisdavosi SUI uzsieniu universi-
tetais. Kai kurie zymesnieji uzsienio mokslinin-
kai Lituanistai yra skate paskaitu ir Lietuvos
Universitete.
Graziai klestincio Lietuvos Universiteto gy-
vyhe buvo uzsmaugta Lietuva okupavus sve-
tinesiems Lietuvos aukStoji mokykla Lietu-
vos kulturines pazangos svyturys, buvo stengia-
mast paversti Lietuviu tautai svetimos ir pra-
gaistingos ideoogijos propagandos istaiga. Nors
Lietuvos Universiteto vardas ir iSliko, taciau
jis tk tebuvo iskaba nieko bendro nebeturinti
SUI moksu, kuris ugde Lietuviu tautos pazanga,
kuris junge Lietuviu tauta j kulturinguju Eu-
ropos r viso pasaulio tautu Selma.
Mnedam Lietuvos Universiteto 25 metu
sukakti, mes tvirtai tikime kad jis nepriklau-
somoje Lietuvoje vel taps musu kulturines pa
zangos svyturiu ir pades musu tautai is griu-
vesiu priskelti naujam laisvam ir kurybiskam
gyvenimui