Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-01-17
SOKOLSKE HNUTf.
GIN

CAST L.
V Sedesatych letech minule-
no stolet1, pc dobe 1plneho Wy
silent a nejvets1ho oslabenf ce-
leho ceskoslovenskeho naroda,
probouzi Sc v lidu obdivuhodna
s1la dusevnl a mravnf - vile
nejen zti, ale lit cestne.
Csl. obrozen1, hledaj1c opo-
ru, dGvod a myslenky, O ktere
by Sc oprelo v zapase s nepTa-
telskymi sousedy, nalezlo je We
starych, opustenych a nasil1m
umlcenych narodnich idealech
" dsilf O svobodu a sv6domi,
o kfestanskou pravdu a lids
kost, o Komenskeho, O ideally
praveho vzdelanf, tolerance a
bratrstv1. Hnutl husitske a
ceskobratrska reformace usilo-
valy nejen o nabozenskou re-
formu c1rkve, ale i O svrzenf
nadvlady NemcG a novy social
nj rad v Ceskoslovensku.
Chybelo vsak neco, elm by
narod cesky a slovensky pri-
pravil toto sve narodn1 1sili a
zjednal mu vahy a platnosti.
Sokolske hnuti,
ktere v duchu ceskosloven-
skych dejin a jejich demokra-
tickych tradic usiluje O soulad-
ne pestovanf tela i ducha v ce-
lem narode.
Zakladatele Sokolstva = DR..
Mir. Tyrs (nar. II. g., 1892, a
Jindfich Fugner (12. 9. 1929
dali Sokolstvu pTesny ukol:
vychovati narod k nejvetsf mo-
zne dokonalosti telesne i mrav-
nj, k prave volnosti a svobode a
uplatnen1 sveraznych vlastnos-
tt jeho narodn1 povahy.
Rovnost, volnost, bratrstvi,
dale kazen a cestnost jsou PRIV
nj slozkou sokolskeho zivotni-
no nazoru; druhou slozku two
ri vzajemne a spolecne vztahy
k vlasti, narodu a lidstvf. Zdra-
vi, s1la, krasa tela, stejne jake
ryzost, mravnost a vzdelanost,
t. j. omen ideal starovekeho he
lenstvf i novodoby typ slovan-
skeho Junaka-Sokola (slovo
Sokol znamena sokola-ptaka,
ktery byl vzdy symbolem O.
bratnosti, hrdinstv1 a nadeje
mezi slovanskymi narody), kite
reho zdobi s1la telesna, stated
most, touha pc svobode a uslech
tilost mysli.
To je podstata sokolsk6 my
slenky, ktera obzvlaste pocet-
ne malemu narodu ceskoslo-
venskemu prikazuje, nahraditi
nepocetnost zvysenou hodno-
tou jedincG.
We spolecne Will, spolecnem
vedomf a jedn1m srdcem, tuz-
bou a tvGrcfm 1sil1m ovlada-
nych jedincG je s1la a schop-
most zit1.
Sokolska myslenka proto ne
uznava snah a zajm1 osobnfch,
skupin 81 trfdn1ch = ty podTi-
zuje celku.
Dobrovolna kaZen, spolecna
vile a uvedomela spoluodpo-
vednost tvor1 zakladni pfedpo-
klady zdatnosti celku pro spl-
nen1 obrozenskeho narodn1ho
dkolu.
Ma zaklade stale zivych, ne
starnouc1ch a svOu casovost1
prav6 dnes pTekvapujicich my
slenkovych zasad, ktere dial So
kolstvu jeho zakladatel DR..
Mir. Tyrs (viz jeho 1vahu "Nas
1kol, smer a cil''), stale Sc So
kolske hnutf soucast1 narodnl-
no programu, ktery jiz cd roku
1862 pronikave a blahodarne
zasahuje do telesne a mravnl
vychovy csl. lidu.
Zakladnfm prostredkem So
kolske vychovy je telocvik. Je-
no vysledkem je harmonicky
vyvoj celeho organismu, slou-
cent zdravi a krasy, pestovanf
ducha a ctnostG.
Proto volil Tyrs tento pro-
stredek pro souladnou vycho-
WI cloveka jake nejlepsf a jak
ukazujf zkusenosti, opravdu Il
tcelny, ably byl narod uchovan
pTi zdravf telesnem, dusevnlm
Ii mravnfm.
Smyslem sokolskeho telocvi-
ku nenf HONDA "a rekordy, ny
brz vytvorenf harmonickeho
celku.
Telocvik ma take vyznam
narodohospodaFsky (pr1rdst-
KEN silly a obratnosti evidence
zvysuje Sc i p~racovn1 vykon-
mostly - narodni a politicky),
sokolska telocvicna a cviciste
snOiuii vSechnv sDOlecenSke tT1