Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-10-03
BEVIN Sc TRUD1, DA BI
FRANCOVO SPANIJO VKLJUCIL
Y MARSHALLOV NACRT


nek neuradni sestanek angesk zunan minister Ernest
Bcvin in vodja spanskh desncarskh "socijasov linda
lezo Prieo Ma temu sestanku sta pretresla Vprasane
kt ko b Sc Spano vkljucilo takozvan Marshallov
crt da bi okvrju tega bila udi Spana deezna
tiste pomoci, XII jo uziva Nemcija.
Danes je re jasno, da je Marshallov nacrt bill neka
vista "Trojanskega konja" Bill je predagan namenom
da poaga pri obnovi voni razdejane Europe. Tud
Sovetska bila povabena konferenco Parizu
N Vrsila potem ko Zedinjene drzave Anglia in
Fl ancija predkonferenci katero Russia nj bila po
vsb]ena zdelale osnutek ga pariski kon
eenc predoze kaegoricno zahtevo da ostale dezee
Europe spreneo ali pa odkono.
Gede Marshalovega nacrta 81 nj nt Francija facet
ku bla ma jasnem, ka prav pomeni Sedaj pa
zaveda da bo okviru tega nacra prvi vrsti obnov
ma Nemcija ker da e "obnova' nemSke ndustrije zv-
cnjskega pomona "obnovo ostale Evrope (Znano e,
da je po nnuli prV svetovni voni ameriskm kapl
aon1 "obnav alo nemsko ndusrijo Kako pa je ia ob-
noVjena Nemcija obnovila drug svetovni vojn osta
10 Evropo je menda znano)
Bevn e re nekaj casa vrsil pritisk da Sc ia Mar
shallow nacrt vkuc tudi Spano Vs znaki kazali da
Vrso neke reorganlzaclje, preusmer in ciske
reoubikansk begunski Vad Omen desnicarski soci-
Prieo je bill zelo zaposen da il begunske Wade
obCi komuniste. Ko e to aVgustu uspelo e
zdal prog katerem stranke izemo komuni-
stVo, pozvljao, da sodeujeo vado, XII vec ne
nazva repubikanska begunska vlada in katero pod
VodstVom socjaldemokratov) vklucen ud spansk desn
car IN monarhistl Mic nj progasu receno da bo ia
aa borila prot spanskemu faszmu dktatora Franco
pa ns Preto da ga je 'njegova ambcija sprava
pacno pot in da je V zabod
To bile predprprave, odnosno preludij sestanku XII
je vrs med Bevnom in Pietrom Ma njihovem sestan
ku kot pravo poroca blo obravnavano vprasane da
sedanjo fasstcno vlado Spanie preured ako da bi
franco OdSOp njegoVo mesto bi priSla neka koa
cija katocanov monarhisoV in desncarskh socalistov
ae sodeluejo pr temu tudi nei ameriski urad
nzi.
Ce DO Spanija vkljucena Marshallov nacrt bo pred
odvisno cd zakljuckov XII h bo sorila generalna
s}llpScna Zdruzenh narodov, XII ina dnevnem redu
tud VpraSane FrancoVe Spanije zvezi resouco XII je
ba pro Francu spreeta ansko eto Zato Bevin trud
"a bi Sc pred casom reorganzra Francov rezim Spa
Ej tako, da bi xada Xxi deansko bi unicila
ca2jo dktauro Spaniji ampak ''skria generala
ranca, bia boil spreemljiva in bi uzivala gas zmerne
koalicljske Vlade kot e to primer sucaj sedanjo
&,r3ko Waldo premiera Sofousa
Jasno je, da je tud Spanja zvljenjskega pomona "a
obnovo Europe. Pr naporh, da Sc ustvar zapadni ev
rosk biloxi, da drzave zdruz fronto prot
(ahozvanemu 'slovanskemu boku'' vzhodni Evrop ie
Sc cudno da Sc to Francovo Spano nj zaceo reorganz
rat kar javno. mednarodn politicni kuhnji je
arskatera presoljena jed skhal Zaka je potrebno ds
Sc vse to vrsi kusam ko pac koncno tako asno
Vse tako obicano da b sposnega poozaja svetu prav
mic ne spremenilo nt vkljucene Spanije Marshalol
nacrt cello Francom ma ceu.