Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-02
|, predsednik SANSa:
~ A. Wider, predsednik SANsa:
Podie+nost iugoslovonskega iuds+vo
in voznos+ SANSu

VsestranSka in nelzmerna
podjetnost, kakrsna je po social
nem preobratu Jugoslavije v te-
ku zadnje vojne objela jugoslo-
vansko ljudstvo, je tako glasna
|prica zadovoljstva velike vecine
naroda . novo vlado, da ne more
tudi najglasnejsa propaganda
javnost prepricati, da nj to neiz-
podbita resnica. To bodo morali
koncno radi ali neradi priznati
tudi apostoli Vatikana, kateri 81
Sc vedno prizadevajo prikriti to
dejstvo. Taxa zelezna VOLTA in
marljivost do hitre obnove do
movine je mogoca lie tam, koder
ina ljudstvo tako vlado, XII pred
stavlja misljenje vecine naroda,
in koder ina ljudstvo zaupanje
v svojo bodocnost.
Ko clovek cita razne publika-
cije, katere sedaj prihajajo il
domovine, posebno Sc ilustrirana
[revija "Tovaris," ga nehote OBJ
jane tax obcutek, da bo pobral
svoje borno imetje, odsel v Ju-
goslavijo in Sc tam pridruzil ar
madam delavcev, XII gradijo ce-
ste, zelezniske proge, vzpostav-
ljajo industrijo, kultivirajo kme-
tile it'd. v zelji, da bi temu de-
lavnernu narodu-bratom in Sc
strarn-vsaj nekaj pripomogel v
njegovem naporu pri gradbi
boljse bodocnosti.
Komaj sta potekli dive lett, od-
kar je bill izgnan zadnji okupator
il jugoslovanske zemlje in XII Sc
mu je postavilo po robu ljudstvo,
dasi je bilo skoro neznatno ma
pram njegovi veliki sill po Ste
vilu in istotako v tehnicni obo-
rozitvi; toda to ljudstvo je bilo
velikan po dukw in ia njegova
velicina je premagala vse Pc
klensko vojasko tehniko in masi-
mario ter koncno triumfiralo v
zmagi.
Danes, po kratki dobi kot re
omenjeno, pa citamo, da je v av-
gustu v novo izgrajeni tovarni
"Litostroj" Ljubljani Re price
10 teci prvo jeklo, XII bo indu'
strialno revolucioniziralo vso
Jugoslavijo. Vec Sc ne DO treba
|jugoslovanskim sinovom in hce.
ram seliti v tujino "a kruhom
kot smo sc morali nesteti. To je
tako velika pridobitev "a domace
delavstvo, da jo je mogoee pra.
vino ceniti lie onemu, XII je sam
okusil kruh tujine.
Okupator je jugoslovanskemu
ljudstvu prizadel tezke cloveske
kakor tudi materialne izgube
kajti unicenega in opustosenega
je bilo toliko, da Sc skoro ne da
popisati. Koncno pa je bila de-
zela Sc oropana vsega, kar Sc je
dalo odnesti, tako da bi bile
marsikateremu drugemu narodu
v TAKEN polozaju in XII bi ne ime:
jeklene wolfe do vztrajnosti,
skoro "a obupati. Toda jugoslo
vansko ljudstvo nj obupalo!
TO ljudstvo nj cakalo ma nobe
no zunanjo financno ali fizicnc
pomoc, pac pa je slo takoj pc
koncani vojni skoro golih rok ns
delo in S to svojo odlocno volje
v teku par let izvrsilo toliko '
obnovi dezele, da je obcudovane
cd vseh, XII so videli njegove re-
zultate. S TEN so 81 pa tudi pree
zunanjim svetom ustvarili tax
ugled, da Jim ga ne more zasen
citi nobena propaganda tistih, k
, so pred vojno brezskrbno il
udobno ziveli po prijaznih letovi
scih ma racun srag in zuljev jul
? goslovanskega delavca in kmeta
Kot ameriski drzavljani jugo
, slovanskega porekla moreno Il
z obzalovanjem opazovati posto
panic nase ameriske Wade, kate
ra kolikor mogoce ovira potova
. .lnje drzavljanom, XII zelijo obs
tlc4; T,,~oo1oxy;;o CoJo -,S; Sa1