Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-02-28
SVET JEST ZELENY
Frank j. Rosner:

4 uOOO1 llIONIIyAl OOJI1CIu Ia
cloveka jak mocha jest prfroda
a jaky jest jejf vliv ma wink,
vyvoj a udrzenf zivota v1bec.
Vezmeme takovy strom, ktery
vyroste z maleho semlnka v
mohutneho obra, vevodiciho
celemu svemu okoll. Semeno,
" nemz jest ukryto tajemstvi
zivota mnohdy dTima pc dlou-
hou dobu, - i pc celia leta, ale
jakmile vzniknou prfznive pod
mfnky k jeho vzklfcenf, tn "a
pocne pracovati a neprestane,
az jest jeho dilo dovrseno writ
stem a utvorenfm druhu, pro
ktery bylo urceno. A jest zajf-|
mavo, re z tech nekonecnych|
miliard ~rostlin, ktere kdy "a
vsech vekI existovaly, nejsou
nikdy zadne dive z Mich sobe
absolutne ma Was podobne.
Semlnko, kdyz upadlo nekde
do vhodne p1dy a ma vsechny
podm1nky Ike vzklfceni a vzni-
ku plodu potrebne, zacne r1sti
dvema smery - jeden vyhonek
poroste vzhGru a druhy do re-
me. Kazdy ma sv1j pfedurce-
ny ukol, ten mad zeml vyroste v
rostlinu nebo koSaty strom. o.
pacny rostouc1 do zeme utvori
kofeny, ktere jsou vlastne 1sty
cerpaj1cf potravu z p1dy (du-
sik, drasllk, fosfor, atd.) Ko-
rfnky obepfnaji zrnfcka pfsku a
hlfny a salajf z Mich vlahu, KITE
rou organism rostliny pos1la
vzhGru do vetvf a k tenn nej-
vzdalenejs1m list1m. A to Sc
derou skulinami a obepinajf
kameny = nekdy je dokonce
vyvracejf jak jest mono POGO
rovati i ma nekterych cemento-
vych dlazbach, ktere pukajf.
(Nedavno mne uschovana Sc
mena We sklepe vypacily a Cd
. stranily poklop z krabice, a ko-
finky Sc pocaly rozrGstati pc
celem stojanu). Kazdy must
obdrzeti svou davku pravidel-
ne pc dobu sve existence, neil
.Ijest atuomaticky odT1znut cd
pramene a zbaven potravy, kdy
zloutne, hnedne a odpadava.
), A CO vody cerpa rostlinstvo
z pudy! Kazdodenne vytahne
:, ctyricet prdmernych dospelych
jabloni, z nichz kazda ma tax
: ash sto tis1c list1 - 16 tun vody
! Jeden kukuricny klas zpotre-
buje 44O liber vody k svemu
vzrGstu a dospenl. KukuTicne
pole vyzvedne denne dosti vo-
dy, ktera by zaplavila plnych
pet stop mad nj, a kdyby4tato
!, zGstala staff utvorila by velik6
, jezero. Jeden akr louky wy
zvedne sest a p1l tun vody den
me pri SVEN nejsilnejslm writ
stu v cervnu. A coz obrovske
stromy sequoia, 800 stop vyso-
Ike a 5000 let stare v Kalifornii
/ must stale vytahnouti obrovske
mnozstv1 vody, ably zivilo obry.
Nektere stromy vypijf tolik vo-
dy, re vysychavajl cele svoje O.
koli a mohou tudfz r1sti jen u
otekouc1 vody - jake ku pr1kla-
/ du vrby. We mestech museji
byti vykaceny a nenf dovoleno
lie sazeti, nebot kofeny jejich
se rozrdstajf do kanal1 a stok
: a pfekazejf pf1toku vody.
: Dalsi zvlastnostf je zpdsob
jakym stromy pravidelne ros-
tou, tvoTf vetve a vyhaneji lis
ty. Jest to vzdy sroubovity zp1-
sob vzhGru, naprosto pravidel-
, my, jenze nektere mali vzdy O.
, pacny par vetv1 O 100 stupnfch
. a jine Ease ruznych matema-
tickych zlomcich okruhu. Rost-
lima vzdy smeruje vzh1ru, kde
lie slunce - zdroj zivota a toci
se Ia MIN.
!, Jiz ma podzim sc utvoff pu-
pence ma kef1ch a stromech a
-v Mich jake v semenech dflma
-pres zimu - obdobf odpocin-
ku - zivot, ktery propukne s
prfchodem jara = vhodna to
doba pro jejich r%ozvinuti.
i Stromy jsou obsypany pupen-
CT pres celou zimu - kazdy O.
vsem jinym druhem a S prvnfm
vankem teplejsiho jarnfho
vzduchu a vlahy, tyto ozivnou
a zapocnou svoji zivotnf pout.
Listy mali zpravidla 1tvar
,|.jako prfslusne stromy, jest ale
znacny rozd1l mezi takovym
jilmem, ktery ma tTebas neko-
lik milionG list1 a jabloni, KITE
Ira ma jen asi jednostotisfc.
Stromy a rostliny vdbec me-
nj barvu temer pc cely rok, po-
cfnaie sv6tleZelenOu ma iafe a