Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-06-11

ARGENTINA Ma BRANIKU
'|DEMOKRACIJE'
Argentina je Sc eden vzgleden dokaz, da Sc Tru
dokrina pr svoji obsezn, gobaln aplkac ne 90
ozrala dali Wade drzav katerim pomoc ponuja de
mokratske" ali pa prave pomenu besede asisticne Pr
slucau Grce dovo znaho da Sc tam podpra monarho-
faSstcno vlado XII dr sedu potom terora katere
ga pa b bi]a stanu izvaat &c prvotno ne bi mela
vojasko pooc Ange pozneje pa zaradi razbremenltve
Angje XII e proved zaposlena drugh podroch to lsto
po1noc cd Zedinenh drzav Sucaj Turce je tudi dovo
znan kakor vista demokracije XII je tam nevarnosti
Ma dnevni red prihaa borba prot ena nevarnosti 1a
lii in Franciji seveda denarj ameriskih davko-
pacevacev Toda poeg eh nahaa Sc mnogo ostaih ne
raziskanh podroc katere b bilo reba temeo podpret
ker ia nevarnost kounzma e seda tako aktualna kot
e bla pred zbhom druge svetovne vone Takrat Sc nj
ovirao Htlera pri oborozevanu ceravno e vsak vede
da je dikator prvega reda Istotako e bill Ia pozdrav
lien Mussoni Spaniji pa asiscni dkator Franco. To
bill vs prvoborci proti komunisticni nevarnost
Evrop in prot Sovetski zvez zavarova ako ime-
novanim "Antkominernim paktom. Nj dvora da vle~
xii svoe objeme udi osale drzave neke prijaznm do
povedovanjem potrebi taksne borbe druge pa zopet
boil drasticnim sredstv Kako je koncaa nih borba
proti komunistcni nevarnost je ze cd najbol
cilnh poglavij zgodovine sveta.
VAmeriski zunanji politik XII bo isotako sla zgodo-
vino pod imeno1n Trumanova doktrina, nj nobenh dru
9Th snernc, nobenh drugh cljev ali pa namenov, kot
pa ia vecna borba prot "komunsticn nevarnosti. Ia
borba e postavena mad osalo mad demokracne pra
vice prizadeth narodov mad svobodo ten narodov mad
nhovo prosperiteto Vse boil znani parnerji pri
druzuejo tel borbi in prisegao Trumanovo doktrino
kot deo odresenco Italiji e neofasist Gianni
izjavi e logicna posledica dokrne Franciji
je to isto zavil general diktatorskimi ambicam de
Gaulle Spani Sc otrok Mussoinija in Hterja genera
lsm Franco cvrsto drz sedu ker je momentano borba
prot fasizmu pos vstran vsled boil vaznh vpraSan
Ena cd poslednh borbkin proti tel nevarnosti je Ar
genna dikatorja Juana Perona proti kateremu kot
zumva posledica Truanove doktrine Zedinene drzave
kazeo seda bo prijazen obraz Zedinene drzave pr
pravljene, da oborozjo Peronovo Argentine navzic del
stvu da ako obsto kaka faSistcna drzava Juzn
rk potem e to brez vsakega dvoma Argentina Kot pr
slucau Mehke Sc e tud pr slucau Argentine pozabilo
stara trena. Ameriski ambassador Messersmith je
vrnil IL Argentine naporne del da poravna
soglasja, XII h e negov prednik Sprue Braden pomozn
drzavni tanik (seda re odsoven) povzroc ko e izav
da e Peronova Argentina dktatua XII ogroza osae JUNO
amerske drzave Braden e podprl svoe trditve cello
vrsto dokumentov Posebno e opozor da je Perona ve
bal negov poklic, tank al anske fasscne stranke
Roberto Faracc in da sta diva negova gvna svetovacs
ba nacista Ludwig Freude in osebni sveovalec Herje
vega financijerja Schachta, Heinrich Doerge.
Pc drugi svetovni voni je Peronova Argentina polka
zala svoo posebno ubezen nactine in fasscne vol
Zlocnce Nobena tana nj, da Argentina vrvi
nih zlocncev kaere zaveznke sodne Sc veno Scejo
Evropi Racuna se da je tam naso streho najan
100000 takh krimnacev Sin Benita Mussolnia je tud
srecno prpul ia paradz vonih kriminacev kot pra
WHO nepotrjena porocla tam nahaja tud naveci jugo
sovansk vojn zocinec Ante Pavelc Porocila il Argn
tine javljao, da so vs nacscn in fassticni element
prilez dan in da fisto avno vzklkajo po Argentn
sheil Hitler" viva Mussolini in viva Franco" MEX
duhovnik Eusbio Bappaterena h je bill osebni spovenil