Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-10-24
Ceskoslovenska Republika
Jest O rok starSi -.
FRANK j. ROSNER:

kdy kazdemu Vernemu CechO-
islovaku plesa srdce a roztrou-
senym %krajanGm pc celem sve-
te pTipom1na vyvrcholenf tu-
zeb a snG naroda, ktery pc sta
lett upel pod CHI nadvladou.
Docilenlm pine a .naproste svo-
body ceskoslovenskym naro-
dem, ktery We spojenf vsech
svych slozek nasel sflu - bylo
zasluhou hlavne nesmrtelneho
vddce, Presidential svobodite-
lie, dra. Tomase Garrigue Ma
saryka, a jeho vernych spolu-
pracovnikG a pomocnik1, Ora.
Edvarda Benese a Milana Ra-
tislava Stefanika. Vdecny ma
rod toho nezapm1na a S laskou
vzpomina muzd, ktefi takovou
hTivnou pfispeli k uskutecneni
Ijeho neitouzebnejs1ch pTanf a
dosazenf c1le.
Nejen jsou 81 obcane Cesko-
slovensk6 republiky vedomi to-
no, "a jakych okolnost1 musel
T. c.. Masaryk pfipravovati
pGdu, zpracovavati vefejne mi
nen1 a klestiti cestu k zodpo-
vednym politikGm a vGdcGm
ciz1ch statG, jak vydatnym zpu-
sobem pTispel Stefanik We spo-
'jenf Sc svym povolan1m a roz-
sahlymi styky, ale take UNA
va cennou pomoc a pfispeni
dra. Edvarda BeneSe. Posled-
ne jmenovany i "a posledn1
valky vynalozil wi usili jake
vGdce osvobozovacl akce v "a
hranici. a jeho zasluhou bylo
mono obnoviti republiku, stat
ktery jest vzornou demokracii
a prlkladem pro mnohe jine.
DR.. Benes jest mostem a po-
i1tkem vsech ~vrstev, uznava-
nou hlavou svrchovaneho cell
XII, a dix jeho usili zaujfma
dnes Ceskoslovensko vyhodnou
posici, kterou 81 pracne vydo-
byva a hledf zachovat. On jest
pfedstavitelem a tlumocn1kem
pred svetem onoho smeru, KITE
ry pecuje a stara Sc o zacho-
van1 status quo.
Zemepisna poloha Ceskoslo-
venska jest strategicka We smy-
stu agresivn1 pOlitiky, avSak
mfrumilovna republika nema
zajmu, ably zneuz1vala teto w
body. Totiz. nikoliv pokud je-
il suverenita nenf dotcena "a
hranicn1mi vlivy. Pfirozene,
re mus1 pamatovati ma obranu
sve zeme, a to tim vice pc zku-
senostech a posledn1ch deseti-
lett, kdy ieho sousede vyuzili
prllezitosti We vhodne chv1li,
ably Sc ma nj vrhli, il pfepadli,
r~ozrusili jeho hospodafstv1 a
zivoto sprawl obyvatelstva a
pokusili Sc o jeho znicen1 vi
bee.
Samozrejme, re mala zeme
nemohla by obstati sauna O So
be pfi naporu. ktery by il ohro-
zoval a SNAIL Sc o odebran1
svobody, a tn jest docela po-
chopitelno, re Sc obracf O spo-
ienectvi a podporu tech, ktef1
by il pomohli a to nejen ted,
ale i kdyz by opravdu bylo to-
no zapotreb1. Bl1zke pTatelstv1
S Ruskem a vychodnimi staty
vdbec jest samozrejmou nutno-
stl. Nejen pro pf1pad agresiv-
nosti, ale uz proto, re lid We
vsech techto zemlch nalez1 k
jedne velike spolecne rodine
narod1, k velikemu slovanske-
mu bratrstv1, kde 81 navzajem
vsichni dobTe rozum1 a .iehoz
Jest budoucnost. = Spolecna
kultura, podobnost v kazdem
takrka odvetvf lidskeho podni-
kani a vGGbec vsechno echo jest
zapotrebf k 1spechu spolec-
nych zajmG a zivotnosti, ma
znacuje 1zkou souvislost. Po-
liticky system niue byti odlis-
ny, ale nelze zapf1ti spolec-
|nych intenc1, zajmu a c1l6, IVY
XII obyvatelstva a zpdsobu Ii
votospravy, ktera jest pfibuz-
ma vsem slovanskym narodum.
A ma druhe strane = pfi "a
chovani typicke slovanskosti
We statnf sprave a zivotu oby-
vatelstva, Ceskoslovensko a.
doptuje a bere 81 "a pflklad to
nejlepsf z kultury a zvyku "a
padnich statd. Amerika byla
mu prikladem, ne jak mylne
mnozf vtipkafi uvadejl =
"Stryc Shylock', ale proto, re
demokraticka forma vlady by
la vzorem pro vytvofenl cesko-
slovenske 1stavy. Pflbuznost
v mnohych vecech stav1 Spoje-
ne Staty mnohem bllze k Ces-
kOS1Ovensku neil ruZne line