Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-04-04

NEPkEMlSLJENO GOVOkJENJE
O VOJNI
1zjave bivsih ambasadorjev in drugih vaznih oseb-
nos javnega zivena, XII stole ostrem protislovju
uradnmi zjavam vedno skodljive in zpodkopavajo
dplonacno pozicijo tudi najmogocnejse dezee Drugi
narod MISC vajeni nase svobode govora in poznaj
nasega tenkega razlocevanja med uradnmi zjavam in
trditvam zasebnkov XII obasnjueo svoe cisto osebno
in privano naziranje.
Drzavni podsekretar in Warren Austin sta
uradno zaVila da program podpo Grci naperen
pro Sovetsk uniji kot korak voaske c. Austin
e cello naznani da pomoc le zacasnega zacaa ter da
je bo cim pref nadomestl program zedinenh narodov.
General Eisenhower je zraz svoje prepricane da bono
uzval dolgotrajen mir ces da naveca nevarnost
danega polozaja ta da bi utegnia izmed manjsih
draw It'll predalec in poostriti spor.
Bivsa ambasadorja Bullitt in Earle pa sta posava
cisto drugacno stalisce-mnogi nozemsk opazovaci
81 toaco njuno pricanje kongresovh odborh kot od
krito hujskane preVentVno vojno proti Rusiji. c.
Earle e cello dea da e pdtrebno da temeto zkorstimo
sedanjo sabost SoVjetske une ako noceo da bo polo
Vca ali vec AmerikanceV pognila morda cez nekh let
teku atonske vone NaSa bvSa ambsadorja Poljskem
in Jugos]aviji sta lie nekoko mani podetna vendar
podpirata polko XII bistvu sledi sm smernicam kot
ona, katero predagata Bullitt in Earle.
Vse to ne bi blo mic hudega, ako nozemski diplomat
b mel porocat domov da eh govorov vlada nj tako
ten notran suaciji. Vlada zeo trdo bori
to, da preprica narod razcnih srategicnh in vojash
potrebah XII staneo mnogo denarja Toda razog
bi sme doves DO tega da omaovazujemo nozemsko jaw
mnenje, XII Sc plaSi in boji vojne.
Dejstvo e da hladnokrvni in nabo poduceni stro-
kovnjaki mednarodne poke preprcan da e govoricene
voni nesmselno Cisto pred kratkm Sc razgovaral
voaskm zvedencen1 XII je znan po vsem svetu Deal
mi da e sedanja situaca brez prmere svetovn zgo-
dovni ker e zda prvic, da voaski gavn nobeni
dezei nina prmernega nacrta vojno Razozil mi je,
kaj tern zeli poveda namrec, da Rusiia imeti
nobenega nacrta osvojitev Zedinen drzav, mi
benega kako zasesti Sovesko Rusijo Jasno da kar
gol Velikanskh nacrtov obscene operace Velemesa
b utegna lzgnlti IL povrsa zemlje mogo poskus in
napori zpodkopati so nasprotnka pomoco bakterijo-
loglcne Vone dale mogoci trdi bo vseh obronkh
razmejve vpVnih sfer Ogromn spopad bi odigraval
Vseh podrocjih ker b ameriska pomorska zracna
sila mogla srecati pehoto ruskih armad
Toda tud ako bi uspeo, da tistih krah pora-
znao sovetske sle bi bo tezko prodirati goboko
notranost eVraziskega kontinenta Ako pa bi bill Rusi
zmagoVl spopadlh ma obronkh, tud bi mogi nika-
NOR preko Drugace povedano skoda hi ba ogro
ma obeh straneh toda konca zmaga bi ba nemogoca
Nas sedan napori da 81 ustvarimo Turciji vojasko
postojanko Srednjem vzhodu je bistvu prznane da
ne VeruJemo to, da bi mogli atomsko bombo samo
zmagatl, ter da smaramo. da e potrebno tud IT,
hodsce "a Voaske operacie sarega kopita Cd tam bi
ogroza razicne vazne predee Sovjetske uniie ea
b odgovorlla tenn da h zaseda vec del evropskega in
azjskega kontnenta cesar mi ne bi mog prepreciti.
Ma zalos so hladnokrvn vojaski izvedenci e majhen
gel clovestva Tezko, srahom pred .vojno prepoeno
Sozrace peha narode predpriprave vono-mesto ma
delo "a mir in "a obrovo Morda res ne grozi
vona Toda strah pred MO bo udi sam po sebi go
.boko vplival ma gospodarstvosv vseh dezelah.
f1a> "@