Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-01-24

w
dem do z1rneho kraje anebo O.
dati Sc svym myslenkam. V ia
kovem odlehlem mfste nasla Be-
chanova kazdodenne Pasagno-
liho. Vyhledala no nevedouc
proc a on byl pc kazde jejf pr1-
tomnost1 potesen. Sedeli vedle
sebe kolik hodin, Pasagnoli wy
pravoval o sve vlasti, nekdy ia
Ike O pT1cine uvezneni a to sc
Bechanove l1bilo nejvice.
Kdyz Pasagnoli vypravoval
o Mazzinim a Garibaldim O
snahach "Mlade Italie", kdyz
lfcil boje, kterych Sc s1castnil,
kdyz mluvil o svobode sve Was
ii, lesklo Sc jeho oko, zarume-
nily Sc jeho tvare, cely vyraz o.
bliceje zmenil Sc pocitovanym
nadsen1m a v takovych okam-
zic1ch l1bil Sc Pasagnoli Becha-
move nejv1ce. Touzila, ably hra-
be stale jen O tech vecech, KITE
rym ona Size nerozumela, ale
kter6 vypravovateli dodavaly
tolik krasneho vzhledu. A Pa
sagnoli prave O techto vecech
mluvil nejradeji.
Pasagnoli S Bechanovou scha
Zeli sc denne. Ona vedela, re
svou pTltomnosti oslazuje kras-
MENU zajatci trudny pobyt ma
pevnosti, re by ten muz bez nj
vedl zde zivot velmi bfdny a te-
to myslence, ktera il naplnova-
la vlastn1mi pocity, byla s to O.
betovati vsechno. DobTe vse-
mu nerozumela, ale tusila pre-
ce, re hrabe je clovek neoby-
cejny, kdyz no z daleke Italie
zavezli az do ceske pevnosti a
lichotilo il, re prave tento clo-
vek naleza zalfbenf v jejf oso-
be. W Sc necervenala a ocf ne
klopila, kdyz il hrabe treba ko-
Xix hodin drzel "a ruku, tulila
Sc k nemu, kdyz behem sveho
Enadseneho vypravovanf ovinul
levici kolem jejfch bok1 a pTi-
tiskl kypr6 jeff tflko k sobe. Ne
vyslovnou blazenostf il naplni-
10, kdyz Sc il jednou zeptal:
"Jak yam T1kaj1, mlada PAM?
Vase ceske prfjmenf je pro mil
Ijazyk pTflis drsne."
"Ernestina sc jmenuji, pane
hrabe," Tekla Bechanova, Wy
|slavsi k Pasagnolimu svGdny
pohled.
Zach, Erna, to je krasne, po-
eticke jmeno," zvolal hrabe
nadSene. "a neTfkejte mi w
hrabe, jmenujte mne zkratka
Armillo."
Pasagnoli pritiskl Bechano-
YOU k sobe a polfbil je ma cello.
Nerozumela B6chanova, CO Una
q slovo "poeticke", ale tusila,
re to must byti n6co krasneho,
kdyz Sc pTi tom lfba. A cd to-
no dine oba vedeli, re Sc milujf.
Nadsenemu italskemu vlastenci
stala Sc pevnostnf vazba pTf-
jemnejsf, jake kdyz Sc ptaku
do klece da samicka. Laska
mGze byti velikou i ma malem
%prostoru. A potion laska je u
cenliva. .Polovzdelana Becha-
nova hnedle naucila sc tolik, re
rozumela, kdyz il Armillo re-
XII: "To tie amo", nebo kdyz We
SVEN naruci horoval: "Tu sci
mia ANNA, tn sci mia rosa"
A ia italstina byla takova
Isladka, milostne pocity bylo lie
v nj tax krasne vyjadriti, cesky
nebo nemecky by Sc to snad ami
tax T1ci nedalo. TAX Sc aspon
Bechanove zdalo.
A protoze laska je We svych
prostredcfch vynalezava, dosa-
sahli milenci toho, re sc mohli
vfdati stale Hrabe Pasagnoli
oznamil rediteli, re Sc Dude
stravovati u dozorcove Becha-
move. To bylo dovoleno a ne
bylo to mic divneho. ] JIM ital-
stf zajatci stravovali Sc u zen
dozorc1. Chill tax re svych
prostredkG a erar tim usetfil
zivenf zbytecnych jed1lk1.
Bechanova ted bezela kaz-
d6ho Ultra dol1 do mesta nakou-
pit. Mela ted diva muze, ale
stacila Jim obema. A Bechan
bud v6del pravdu a nechtel j
vedeti nebo byl tax obmezenym
re ten pomer sve zeny k italske-
mu zajatci p~ovazoval "a pfiro-
zeny. Obojf mohlo byti pray.
dou. = Bechan byl clovek az
tuze jednoduchy, jakych pr
tehdejsfm zpGsobu vychovy by
10 velmi mnoho. Vzdelan1 ne.
mel pra~zadneho, ma voJne nau.
Gil Sc psati a cfsti, donna no ia
kovym vecem neucili, potion
dostal misto dozorce a wal s
cvO11 zonu nrOtO re Sc mu llDl