Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-08-29
Porady ceskoslovenske spoiled.
nosti Luhacovicich s uspS-
chem skonceny.

rama (CIh) So CcSkOSlO-
venske porady, k nimz doslo v
techto dnech v Luhacovicich, a
jejichz poradatelem byla Ces-
koslovenska spolecnost, byly
zakonceny. Celkem bylo pri-
jato pet resoluci, z nichz vetsi-
obsahuje prime pokyny pro
dalsf praci. Pouze pravnf ko-
mise zanechala problem nedo-
feseny. V jejim jednani sc u
kazalo, re ustavnf resent pome-
ru CechG a Slovakn je otazkou
neobycejn6 slozitou a choulos-
tivou, jejiz resent 81 vyzada
delsf dobu. Pres to vsak je
mono Tfci, re prave pravni ko-
mise vykonala nejvetsf kus pra
ce, i kdyz vlastne jenom pro-
otazky, a nazory posta-
villa prot sobe, aniz je mohla
resit. Komise hospodarska "a
da We sve resoluci vyrovnani
hospodarskych struktur obou
casti republiky, pfedevsim me-
chanisaci slovenskeho zeme-
delstvi, a dlouhodoby, nejlepe
desftilety plan, ktery by do
konce roku 1853 vyrovnal hos
podafske rozdily mezi ceskymi
zememi a Slovenskem.
Pravnf komise shromazdila
jednani v podstate do dvou bo-
dG:
L. Je treba zajistit statni
jednotu nejenom formalne, ale
i vnitrn6, vyrovnat hospodaf-
ske rozdily, zTizovat instituce,
ktere by trvale za~jistovaly jed
notu statu, a vypracovati usta-
WI CO nejdrfve a We stanove-
mem case.
2. Vykonne organy mali
byt spolecne poole paritni do
hody, anebo samostatne, ro-
zumne decenstralisovane, s
pTesne vymezenou pravomoc1,
ably nemohlo dochazet Ike kom-
petencnfm sporGm, ma pTlklad
Ike sporGm mezi vladou a pred
staviteli zemskych samosprav.
V zaveru luhacovicskych po-
rad promluvili tTi Tecnici: mi
INSTR techniky, inz. J. Kopecky,
slovensky poverenec skolstvi
Laco Novomesky a brigadni
gen. Jan Ambrus. Ministr tech
Milky, ktery zastupoval vladu
mimo jine pravil: "Manifestu-
|jice Ia csl. vzajemnost, name
pTilezitost, abychom Sc znovu
a znovu presvedcovali O 1cin-
nosti a nejtesnejsf soucinnosti
We vsech pracovnfch 1secfch we
vSech oborech lidske prace,
mezi vsemi slozkami obyvatel-
silva, jakoz i vsemi oblastmi
statu, a vsemi obcany dobre
vile. Nenf pochyby O tom, re
tato dobra vile Cech1m a Slo-
vaklm nechybi. Kdyz vypuklo
bansko-bystricke povstanl, pri-
polio Sc k nemu hodne Cechu,
a take Slovaci zdGraznovali,
re nejde O povstani vyhradne
slovenske, nybrz i ceskosloven-
ske. Tato jednota mas Java
zuje, abychom sc CO nejdf1ve
dohodli o tom, jak 81 upravfme
svGj stat a pomer obou nasich
narodI. Nenl u mas dnes sloz-
ky, ktera by Sc stavela prot
iednote Ceskoslovenske repu-
bliky. Zbyva k resent nekolik
statopravnfch otazek, ktere
must byti Teseny klidne a wee
ne, nebot chceme-li prispet k
miru We svete, musime vytvofit
mir a lasku mezi sebou.
Povefenec Novomesky Sc roz-
hovoril O tvrde valecne zkous-
fee, .iiz oba narody prosly. Cd
povedna narodnf politika slo-
venska Sc media delat ode dine
Ike dni, ale must byti oriento-
vana do budoucnosti a must sc
oplrat 0 pouceni, ktere nam
dala davna j nedavna minulost.
K nasf skode 81 dnes Slovaci
malo uvedomujf, co by Sc delo,
kdyby Sc byvali Slovaci jake
narod primkli k N6mecku a s
MIN byli porazeni. Nase vnitr-
mi slla by byla rozbita a byli
bychom ma tom stejne jake Ma
dari S Nemci; byli bychom be-
jasne perspektivy a bez bu-
doucnosti. Ones vychazime 2
formulate narodn dvou, a do
ba nam uklada, abychom z
mich utvorili jedine synonynum
pro jednotny statni celek. Slo-
vensky narod 81 nevymyslili
Islovensti separatiste, oni jenom
~zneuzili jeho jmena. Ami uda-
LOST roku 1889 neprameni re
samostatne existence naroda