davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
Vabilo ma prireditev
"a koprske dijake

Cleveland, O. - Kot direktor
Slovenske delavske dvorane ma
Prince Ave., in E. 100 St., tenn
potom vabim obcinstvo ma ude-
lezbo pri prireditvi "a nase dija-
ke v Kopru.
Dijaki v Kopru so v tako sla-
benz polozaju, da ne morejo ma
pref. Vsak dobro We kaksno je
splosno pomanjkanje ma Pri-
morskem. Ker nasi primorski
otroci Sc MISC dobili nobene pod
pore, je direktorij sklenil, da
bo dal prosto dvorano, gostilni-
car Joseph Zadnik DO pa dal
nekaj place. Imeli bono tudi
godbo in prigrizek, kazale Sc
pa bodo tudi slike.
Ma obcinstvo apeliram, da sc
udelezi te prireditve, zlasti pa
je dolznost Primorcev, da sc v
najvecjem stevilu odzovejo va
blu. Storili bono veliko "a ma
Sc dijake v Kopru, &c ase bono
zavedali nase dolznosti. Tam
imajo tudi profesorja, XII je do
ma il vasi Pregarje in XII je
vsled divjanja kapitalisticnega
fasizma bill pohabljen. Nahajal
Sc je konceptracijskem tabo-
riscu in tudi kot partizan Sc je
udelezil borb "a osvoboditev
Primorske.
Ns tam.' sestanku bono imeli
priliko, da Sc pomenimo. Vstop-
nina "a ia dam 6. decembra oh
8. uri zvecer je prosta.
Maj Sc omenim nekaj glede
silk. SLIM bodo il rojstne do
movine 'ihvsak DO incl priliko,
da vidi razdejane in pozgane
vasi. Slike DO kazala Mrs. Elsi
Zadnik.
Nasim Slovencem je ze IL
prejsnjih clankov in dopisov v
''Enakopravnosti' znan koprski
naducitelj Albin Bubnic, XII je il
Pregarja.' Mega so kakor gres-
no duso fasisti in nacisti vlaci-
Ii po zaporih in taboriscih, ker
nj hotel tuliti v njihov rog.
Primorska, XII je sele pred
kratkim bila prikljucena k Ju-
goslaviji, nj dosiej uzivala dosti
pomoci I'M cato je Sc bolj potreb-
no, da storimo naso dolznost in
pomagamo mladim dijakom.
Sc enkrat apeliram ma vse "a
vedne Slovence: pridite prav
gotovo v soboto 6. decembra ve-
Ger v SID ma Prince Ave. in
100 cesti. Klicem YAM: ma 60
tovo svidenje!
Anton zeleznik, direktor
in tajnik SID.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
Ia suobodno in miroljubno
Ameriko
zSpk govora XII ga je incl izvrsni tajnk Amerskegs
Slovanskega kongresa George Pirinsky
seji glavnega odbora)

1f~O~1tC tcUtN UHtGfJSEI MSUOU9
oddelek n: ssikoH odklomI potne
hste "a potoUamja y de$ele, ka-
teramai MISC bile sklenjeme po-
godbe glede dvojnega drSavljam-
stva. ZaOedamo Sc teSav glede
oseb, ki so neme$bega porekla, ki
pravijo, da SO teba:icno amertski
drSovljo'ai IN katero drSau1jam-
stUo Uerjetno jugoslovamska ola.
da nj priposmala, ker je tdE$na
skapina bila . preteSmi ve6ini sa
SIZE osiSco. -,
"Mmogi tragicmi slu6aji posa-
m1es,,ikov so snoni. naSenau od-
boru in tatdi drSGvnemu oddelku.
MI vemao "a en- slu6oj, ko Sc je
meki 68 let start vdoUi odklomilo
potmi list, IN il omemogo6ilo, da
Ibi Sc sdru$ila svojinai otroci,
IN si nj inaela y Anaeaiki sorodni-
kov, onapak dva odrasla otroka y
Jwgoslaviji. MI venao tudi 20 me-
Hi drugi slu6aj, leo Sc je odbilo
potmi list mekemu premaogarju,
ki je incl silicoso i'm kateremu so
dmeui bill Steti, ter mu je toko
bio onemogo6emo, do pred svojo
smrtjo vidi svoje otroke in So
rodnike.
"Ljudje, kot so tt, IN tak$nih
je mo- tisoce . podobnem polo-
$aju, ne $elijo potovati D Jugo-
slavijo mamenona, da Sivijo .
luksusnih hoteih in ianajo use
udo5nosti pri potovamju. Zado-
Uoljni so, da so lahko sa$citeni
toko kot . vsaki drugi deSeh."
Kar sc tice nevarnosti poto-
vanja Jugoslavijo, kar je emo
opravicil drzavnega oddelka pri
dbiiianju potnih listov, dopisnik
Associated Pressa Daniel De
Luce poroca il Belgrade slede-
&c:
"Potovamje po Jugoslaviji, XII
ga je dr&ovni oddelek prepoue-
dal Americanona, je ravno toko
nevarpo, kot &c Sc gre y drug
store ma vogalu sa case slado-
ledo.
"PotoVal sem 1900 mill 30
JugoslauSW sadnjih par tednov
M sanao enkrat me je poHcaj
ustavil, da bi mi dal lekcijo. To-
da ta krSitev predpisov je bila
naoja kriVica. Obrmil sen, avto ma
levo brez da sen, trS.'::rot satrobil
| (satrobi Sc dvakrat sa obraGanje
ma desno, enkrat so naravmost
napreO. Policaj je godrnjal. Za-
mrnarljal sem FAmerikanski.' Ia
| magicma beseda me je re$ila pred
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
(Nadaljevanje)

Tipicen primer je "a sedaj slu-
caj ameriskih Jugoslovanov il
Farrella, Pa, ko Sc je nekaterim
cd njih grozilo S preklicom NIL
hovih naturalizacijskih papir-
jew. Ostalim je Imigracijski in
Naturalizacijski urad v Youngs-
townu, Ohio, zavrgel prosnjo "a
drzavljapstvo, ker so bill aktiv-
nj pri zbiranju ipomoci Jugosla-
viii in vsled njihovih simpatij "a
novi proti-fasisticni rezim v Ju-
goslaviji.
Pa Sc je ena druga vista des-
kriminacije proti Americanom
jugoslovanskega porekla. To je
odklanjanje S strani Drzavnega
oddelka potnih listov "a potova-
ME v Jugoslavijo. V svojem pro-
testu je Zdruzeni odbor jugoslo-
vanskih Americanov glede tega
izjavil sledece:
"Zelo mas je vsnemirilo odloG.
no odklamjonje potnih kstov "a
Jugoslavijo Ameri6amona, XII $e-
hjo potovati . Jugoslavijo, s
stroni dr$ovnega oddelka. To po-
htiko Sc isvajo okrog devet me-
secev IN Sc 10 nadoljuje.
"Argument, da. AmeriGuni ne
morejo dobiti praUo saSGito .
JugoslaviT, da je prevos nesa-
dosten IN hotelske akomodacije
picle, ne temaelji no stvarnosti.
&c vpoStevomao dejstvo, da Sc H.
daje potme Iste sa potovomje .
bivSo sovra$,,o deSelo . Franco
20 spamijo in . Grcijo, kjer did,
jio splo$'aa civilna vojna, je teS-
ko rosumaeti, sokaj Sc prepove-
duje Am,eri6amom potovonje q
de$elo, ki je veliko prispevala k
maa skupmi smaagi IN je polno-
pravna partner D orgamisaciji
Zdruseaih a,arodov. Jatgoslovan-
sko ljudstUo je sorasmerno pri-
speu0lo ve6 "a snaago savesni-
kov, kot pa katera koN druga
skupina.
<"Pri pregledu VaSih arhivov
boste ugotovii, da je bilo te-
$av D sVesi glede saS6ite ameri-
SIKH drSavljasov, ko je y Jugo-
slaviji vladala Sc a,sonarhija, in
to vsled dejstva, da medmarodmi
sakon pripoSmo dvojao drSav-
ljanstvo, 6e to. nj urejeno s po-
sebnina sporasasna01a. TakSen
sporas4na nj mikoH obstojdl med
Jugoslavijo in Anerilco. Tak$ni
sporasu1ni MISC mikoN obstojaH
Il ltakjo in ostalinai drSnvan,i.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
Napredne Slovenke vabijo
ma letno sejo

Cleveland, O. y V cetrtek 4.
dec. Sc bo vrsila letna seja dru-
stva "Naprednih ~slovenk" st.
1877 SNPJ in sicer v Sloven-
skem narodnem domu v sobi
st. 1. Zacetek seize DO oh pol
osmih zvecer:
Use clanice ste vabljene, da
Sc letne seize udelezite. Pc seji
bono imele malo proste zabave.
Ma dnevnem redu bono ime-
le poleg drugih vaznih zadev
tudi priprave "a januarsko We
selico, "a katero je vsaka cla-
MICA obvezna plac tt po emo
vstopnico, da tenn ojacimo ma
SO blagajno in imamo ma razpo-
lago denar, S katerim bono po-
magale raznim organizacijam.
Izjema pri temu sklepu so samo
bolne clanice.
Clanice nasega drustva pla-
cujejo samo IA centov v drust-
veni sklad, docim je pri drugih
drustvih vecinoma ia sklad pre-
cej visji. To je torej Sc en-
vzrok, da morajo clanice placat
"a vstopnice.
Direktorica mladinskega od-
delka krozka Stew. 2 Mari o n
Adams in njena pomocnica AL
ma Zagar porocata, da je mia
dinski oddelek sklenil imeti svo-
jo kampanjo "a move clane in
clanice, kakor tudi "a Mladinski
pevski zbor. Clevelandska fe-
deracija odobrava krozkov sklep
in bo podarila tri nagrade maj
bolj uspesnim agitatorjem.
Ssstra Tratnik, tajnica cleve-
landske federacije, poroca, da
ina Mladinski pevski zbor no.
vega ucitelja, XII poucuje, anne
riske pevske skupine. Zadnje
vaje Sc je udelezilo % ucencev,
ma prihodnji pa jih DO 10 vec.
Ako imata fantka ali dekli-
co, XII Sc zanimajo "a petite, pos
lite jih ma vaje. "a vse infor-
macije sc obrnite ma Josephine
Tratnik.
Ma bolniski listi je nasa pred
sednica Josie Mocnik, XII Sc je
morala podvreci dvema tezki-
ma operacijama. Sedaj Sc zdra-
vi ma domu in Sc pocuti Re pre-
cej dobro. Pravi, da Sc bono vi
deli ma nasi veselici. Clanice j
zelimo skorajsnjega okrevanja.
Operirana je bila tudi Caro-
lima Form, XII je se vedno bolna,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04

Nj sala
JeGar (jetniku): "Vasa zena
vas je prisla obiskat."
Jetnik: 'Katera pa?"
Jecar (hud): ''Ne salite Sc
menoj!"
Jetnik: "Oprostite, gospod je-
car, JAZZ sem vendar zaprt "a
radi mnogozenstva :. .
SkrivnOst
Melhior: "Cul sem, da ST do
bill krepkega sincka. Kako je q
zdravjem soproge?"
Ales: Tho, tho. zena ne SINE
, TEN nicesar vedeti !"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04

V kOpaliscu
V. Blejskem jezeru sc v veil
ko ogorcenje zenskega sveta ko-
pa moz v zelo raztrganih kopal-
nih hlackah. Neka dana sc
sprawl nadenj in ga pri6ne
zmerjati: "Gospod, vi ste stras-
no nesramni! Kako 81 upate
taksni v boljso druzbo!"
MOI molci in dana sc obrne,
da bi zapustila nesramnikovo
blizino; kmalu pa. Sc skrivaj
ozre po mozu, gleda in mrmra
sama pri sebi: I'm Sc lid je po
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
ZoI'dnie moei

Ko I'll zacenja pesati telo, &...
ko zacnes trudno drsati nogo,
zavpij, mai naocno Sc razlega glas,
da slsalo bo mesto, trg in vas
besede 1--WE vklesal bonn kamen,
XII bodo vzgale kot vziga plamen.
Oh koncu Sc dodaj ju-hej!
do dina zadnjega naprej! IL
.sss. is .5 j. Toms
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04

'"Prosim "a pojasnilo, gospod
sodnik."
"Kar ma dan z zeljo, gospod
Mihon."
"Porocen sem petnajst let,
gospod sodnik, moja hcerka sta
nuje re devetnajst let v Mari
boru in Sc DO te dni porocila.
Kan je prisoten otrok, XII ga je
dobil vceraj?"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-04
Zamenjano ime

Gospod: "Prosim, draga 60
spodicna, ne imenujte me vedno
gospod Mikec!"
Dana (se sladko smehlja):
"Ah, najino znanstvo je vendar
tako kratko .. Zakaj maj vas
ne imenujem gospod Mikec?"
Gospod: "Ker Sc pisem Mi
kuS ="
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06

|nejsih podiih izmisljenih vesti.
Toda tudi takemu njihovemu
poeetju je odmerjen kratek cas-;
po zaslugi ljudske obIasti in ME-
| nih organov bodo razkrinkani
in poklicani ma odgovornost
pred ljudskim sodiscem.
Tako so bill danes pred okraj-
MIN sodiscem v Ljubljani obto-
zeni zaradi sirjenja zlonamer-
nih izmisljenih vesti in zaradi
klevetanja nasih drzavnih pred
stavnikov: simovec Rudolf, No
yak Anton in Kos Emil, vsi iz
Ljubljane.
Obtezenei SO skusai S sirje-
mem tendeacijoznih in neres-
nicnih vesti ustvarjati nezaupa-
ME v predstavnike nasih oblasti
in njihovo delo "a napredek IN
blagostanje aarodov FIR Jdgo-
slavic. Jasno je, da je imelo
'sirjenje takih podlih, izmislje-
nih. vesti v casu stopnjevanja
nasih sill in naporov "a vstop v
nase plansko gospodarstvo,
predvsem namen ustvariti neza-
upanje v napore delovnega ljud-
stva "a uresnieenje postavljenih
ciljev. Zato je krivda teh zlo-
namernih razsirjevalcev izmis-
ljenih vesti povsem jasaa, kar
.je pokazal potek razprave, XII je
razkrila podle namene razsir-
janja takih "vesti'.
Sodisce je obtozence obsodi-
10: Rudolfa Simovca ma 6 me-
secev odvzema prostosti, Nova
ka Antona ma tri mesece odvze-
ma prostosti in Emilia Rosa ma
mesece odvzema prostosti. Vsl
so bill tudi obsojeni ma povrni'
tev sodnih stroskov.
Pravicna obsodba razsrj jeval.
cev podlih in iznaisljenih vesti
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06
BUDNOST PRED RAZSIR
JEVALCI IZMISLJENIH
VESTI

V easu ko nase delovno ljud-
stvo vlaga vse svoje napore v
ustvarjalno delo, ko stopa v bor-
bo "a izvedbo in prekoracenje
nasega petletnega gospodarske-
ga plana in 81 TEN postavlja
trdne temelje svojemu nadaljne-
mu napredku, skusajo protiljud-
ski clement in sovrazniki nase-
ga naroda zavirati mas delovni
polet in ustvarjati nezaupanje
do ljudske oblasti, do nasega
gospodarskega plana, do vsega,
kar je v zvezi z naso borbo "a
ustvaritev materialnega blago-
stanja in kulturnega napredka.
Ker Jim je njihovo odkrito ro-
varenje zaradi budnosti ljud-
skin mnozic onemogoceno, sku-
sajo uveljav1jati svoje sovrazno
delovanje S sirjenjern 11ajrazlie-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06

no izvrsevati VISA de1a, dolocena
po zveznem in federa1nern pla.
r,u, stanovanjske, kulturne, jaw.
ne in male industrijske zgradbe.
Grads DO gradil letos lie veil
ke industrijske zgradbe in hi.
drocentrale.
Sindikalna organizacija je
priredila razne tecaje "a polir.
je in stavbne vodje, kjer so Sc
Sc seznanili z 11nodernim naei.
nom della in novirni predpisi po-
slovanja ma stavbiscu.
v okviru drustva inzenirjev
in tehnikov so bila predavanja ia
o gospodarskem planu in now
kalkulaciji ter organizaciji stav-
bisca. Mas delovni gradient ko-
lektiv Sc pripravlja, da izpolni
obveznosti v letu 1947.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06

Xxi % je eklo okrajno sodi-
see ' Ljdbl1ani, maj DO jasifo
opozorilo vsem tistim proti-
ljudskifn elementom, XII 81 w.
misljajo in razsirjajo neresniene
vesti, da bodo poklicani ma od-
govornost in tudi kaznovani.
PRAY tako pa maj DO ia sodba
tudi opozorilo "a naso Sc vecjo
budnost pred zlonamernim de-
lovanjem sovraznih elementov,
XII Sc danes posluzujejo sirjenja
najrazlicnejsih izmisljotin, da bi
begali ljudstvo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06
MARIBOR Sc PRIPRAV-
LA IA MOVE GRADNJE

Ogromna gradbena della, XII
SO dolocena pc investicijskem
planu "a leto 1947 v maribor-
skem gradbenem okoliscu, "a
htevajo terneljite priprave grab
benin podjetij. Podrocje okraj-
mega in federalnega gradbene-
ga podjetja je izredno razsnje-
no. Ena izn1ed najveejih tezav
pri obnavljanju je bio pomanj-
kanje gradbenih strokovnjakov.
Zato je federalno gradbeno pod
jetje Magrad lani novembra or
ganiziralo gradbeno solo, ma ka-
teri je 1. marca 60 vajencev z
uspehon koncalo prvi letnik.
Priuceni zidarji in tesarji pa so
koncali obenem drugi letnik
gradbene sole, XII ga je obisko-
valo so tovarisev. Ma ia nacin
so sc zidarji in tesarji tudi teo-
reticno usposobili "a svoj poklic
in po koncanem drugem letniku
tudi. napravili ponaocniski IL
pit.
1 V prfpravi "a porniadansko
sezono je vseh 8 okrajnih grad
benih podjetij. Y bivsen mari
borskem okrozju popravilo po-
Itrebni gradient inventar, take
da bodo 1nogfa izvrsiti della, k
4 jill doloca okrajni investicijsk
plan.
!, " Mariboru Sc je federalnt
/, gradbeno podjetje ''Magrad'
Iohrepilo 2 naeionalzifanian pod
u jetjem ing. Jelenca IN ing. slaj
l y uaerja tako, da DO letos sposob
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06

Ko je Texas City zaeel goreh Gornja slika kaze
PRIOR strasnega pozara XII e unic Texas CITY, Ma Sikh
vido Monsanto podetja in oljna skadsea XII SO zae-
planeno pri prvih eksplozijah in zacetn fazi ka
tasrofe Skoda, XII je povzrocena predelu XII ga
kaze gorna slika znasa vec kot 0o0o Eksploza
Monsanto podjet je pricea ko e eksplodiraa in
zazgala prve oljne tanke
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06

Mnog osta bfex sirehe mad glavo ko e eksplozija
uncila industrisk del Texas Citya zavu Galveston
mnoge osebe XII ostale po ekspozji neposkodovane
brez strehe mad gavo Nekolko mill dalec ba razbita
okna zdovi IL opek sesui in mnoge osebe bile
poskodovane in ubte po odpadkih XII jh je ekspozija
taa okrog ene bo vze predno DO proracunana skupna
skoda in ko DO ugotoveno naancno stevilo ztev Prva
porocila, cenio zgube cloveskh avljenj nekolko
Itisee, 50 delno potrjena.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06

All ste ,,droGniE "EnakopraV-
mostg" Ce ste, ali so VaSi prijo-
telji in snanci? 'EmakoprdU-
most" je potrebna Vsoki druSini
sGrGdi VaSaih Vesti IN Uedno ak
tat0lnih CldnkOU! Strife "EnaE0-
prGCnaOSt!"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06
5000 kilogranaov zita 50 pri-
delah. poleg tesa pa dobi-
vajo Se krusne kafte

Ko iscerdo vzroke, zakaj je v
Sloveniji izdanih toliko krusnih
nakaznic prevec, sfno ugotovili
ze lepo stevilo primerov, da do
bivajo ma dezeli veliki posestni-
XII nakaznice, ceprav SO last
MIN pridelkom vec kot preskrb-
ljeni. VecinoIna je temu krivo
rnalo1narno defovanje ljudskih
odborov: ponekod, ker SO pre-
povrsno ocenjevali pridelek po-
sameznika, drugod, ker namer-
no scitijo sebi enake - velike
posestnike. Najbolj zalostno. pa
je, da zaradi te malomarnosti
najveckrat re kar v isti vasi tr-
pc bajtarji, XII sami bore malo
pridelajo. Lahko bi mas pa ta
rnalomarnost privedla do resne
zagate v razdeljevanju moke,
ko bi bill najbolj prizadeti de-
lavci " industrijskih krajih, de-
lovno ljudstvo nasih NEST. Zato
je treba tako malomarnost, XII
meji ze ma gospodarsko sabota-
70, prepreciti in ostro kaznova-
J tt brezvestneze, XII jemljejo kar-
te, eerav jih MISC potrebni, in
vse one, XII so v ljudskih odbo-
rih odgovorni "a to,
Kricec primer i1apacnega raz-
deljevanja zivilskih kart je od-
krit v Krajevnem ljudskem od-
boru Beltinci, okraj Murska So
bota. Posestnika Glavac Ivan in
Ripotec Geza, XII sta pridelala
vsak po okrog 5000 ky belih Ii
taric sta redno dobivala tudi
vse odrezke "a rnoko. Preiska-
va Sc nadaljuje in je ze ugotov-
ljeno, da je Sc Is velikih posest-
nikov popolnonna neupraviceno
prejemalo zivilske nakaznice.
Toda isti KLO resnicno potreb-
MIN nakaznic nj primal. V vasi
je nekaj bajtarjev, XII imajo We
like druzine in cd 5 do Z otrok.
Tenn je pa KLO dal vsak mesec
mic vec kot po emo samo nakaz-
nico.
Takemu, XII hoee Mveti ma ra.
Gun skupnosti, pravimo, da n;
mesta med nami. In prav take
je z oninn, XII seiti zajedalce in
skodljivce nase skupnosti. Zatc
pred ljudsko sodisee z Glava'
Gem, Ripoteem in NINA slicni:
mi, pa tudi S tisti1mi, XII take v
KLO beltinci zagovarjajo.
Posneto II "Siovenskega poroeevaica"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06


Zvezno ministrstvo "a kme-
tijstvo in gozdarstvo je poslalo
vsem ljudskifn republican navo-
dilo, maj zberejo vse podatke 9
gozdovih in sestavijo predloge
"a izkoriscanje gozdov v prvih
20 letih. Prva naloga inventari-
zacije gozdov je razdelitev gozd-
no-gospodarskih podrocij ma po-
samezne gospodarske enote. Do
locene bodo tri glavne kategori-
je taksnih enot: gospodarske
enote "a vse drzavne gozdove,
obcinske enote in kmecke gospo-
darske enote, XII bodo obsegale
vse gozdove razen drzavnih in
obeinskih, torej tudi gozdove
kmeckih zadrug. Ma podrocju
Ljudske republike Hrvatske DO
koncana inventarizacija v vecini
okrozij letos do maja. Ma Hrvat-
skem je okrog 1,624,472 hekta-
rov gozdov.
Delavci nnostne delavnice v
Zagrebu bodo darovali most
Ljudski republiki Makedoniji.
Obvezali so Sc, da bodo v prvo-
majskem tekmovanju v prostem
casu prostovoljno naredili zelez-
no mostno konstrukcijo "a most
ma zelezniski progi Veies-Kre-
menica. Delati so zaceli prejsnji
mesec. Delo dobro napreduje, Ia
ko da bo most knaalu gotov.
Med veikimi melioracijskimi
deli je treba zlasti omeniti osu-
seva11je obseznih poll v herce-
govskem okrozju. Ia osusevanje
Mostarskega mocvirja SO reguli-
rail- reko Jasenico. Izkopali so
novo strugo v doizini sest kilo-
metrov. Dale SO regulirali reko
Mlado "a osusitev Imotskega po-
liza Xxi ina povrsino $500 hekta-
row. Razen osusevalnih del SO
lani opravil tudi velika mama
kalna della. Rodovitnost poll Sc
lie s TEN zelo poveeala in neka-
terih krajih je zato mogoca dva-
kratna zetev.
Nedavno je bill dolocen 'teden
gozdov," XII ga je priredilo mini
strstvo "a gozdarstvo Ljudske
republike Bosne in Herzegovina
kot kampanjo "a pogozdovanje.
"Teden gozdov" je bill prirejen re
lani v jeseni z velikina uspehom.
Tedaj so sodelovaie v akciji "a
pogozdovanje in ureditev DIRE
vesnic vse ljudske organizacije.
Pred vojno je bio v Bosni in
Herzegovina okrog 10,24O,O0O
sliv. Med vojno je sadjarstvo ta-
ko trpelo, da je zdaj samo okrog
100000 dreves. Sadjarstvo ma
meravajo obnoviti v prihodnjih
petih letih S pomocjo stevilnih
drevesnic, tako da bodo posadili
vsako leto najmanj po 100000
dreves.
'Obnova gozdnega industry
skega podjetja .'Drvar" v DR.
varju. Podjetje so zaceli obnav'
ljati ze OBJ koncu leta 1914 pod
ietie ina 319 kilometrov glavns
industrijske proge in 200 kilo
metrov stranskih prog, tako ds
lahko izkorisca veliko gozdnt
povrsino. Ma svojem podrocjl
ina pet gozdnih manipulacij il
Tag. LAM je bilo sezidanih pc
stanovanjskih poslopij "a delav
ce in namescence, dalje je pod
jetje zgradilo zeleznisko postaj'
Tiskovcu in oSnovilo druga po
stajna poslopja.
Nedavno je bio ustanovljen
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06
Drobne vesH L JugosIavije

a. 81
drzavno podjetje ''Brac" "a izko-
riscanje dalrnatinskega kamna.
Kamnosestvo v DaImaciji ina
zelo bogato tradicijo ze Cd rim
skin casov. Vse monumentalne
palace in druga posiopja, med
mimi tudi svetovnoznana Dio-
klecijanova palaca v Splitu, so
sezidani liz dalmatinskega kam=
ma. . ustanovitvijo novega pod
jetja bodo ustvarjeni pogoji "a
razvoj kannnosestva in
bodo poslej izkoriscali kamnolo-
me industrijsko.
Moderno delavsko naselje Ii
dajo Oh '"Titovem premogovni-
ku" pri Banovicih. To bo prvo
delavsko naselje v Ju-
goslaviji. Sezidali bodo tudi mo-
derna poslopja "a Solo, bolnisni-
CO in dom kulture. Della SO SIC "a
celia lani julia. LAM SO sezidali
stanovanjska poslopja "a stavb-
no delavstvo in poslopje "a ci-
talnico. Letos bodo sezidali med
drugim tudi poslopja "a ~upravo
premogovnika, uredili ulice, ma
peljali vodo in sezidai poslopje
"a 80 delavskih in 40 namescen-
skin stanovanj. Mjub hudemu
mrazu dobro napreduje delo pri
postavitvi velike separacije. VISA
betonska della in montazo zelez-
ne konstrukcije SO koncali v u
dneh. Vsi stroll in konstrukcija
so domaeega izdelka. zelezna
konstrukcija tehta okrog 100
ton.
Ljubljanski dijaki so sklenili
uvesti prehodne zastavice "a
najboljsi, pa tudi najslabsi aktiv
dijakov "a vsakih stirinajst dni.
Najboljsi aktiv in najboljsa sku-
pima djakov prejme prehodno
zastavico v barvah slovenske
trobojnice, najslabsi aktiv in
najslabsa skupina pa zastavico
zelene barve z uvezeno zelvo.
Tekmovali bodo ne lie med Sc
boi temvec tudi z dijaki drugih
srednjih Sol v Zagrebu in Beo-
gradu.
Ministrstvo "a kmetijstvo in
gozdarstvo Federativne ljudske
republike Jugoslavije DO izdalo
uredbo 0 tipizaciji vim, tako da
10 ugodeno potrebam po sortira-
nih vinih ter da sbo dovolj tudi
taksnega vina "a izvoz. Tipiza-
CHA DO dosezena ma ia naein, da
bodo oh trgatvi kupovali velike
koicine grozdja iste vrste in ka-
kovosti zat tipizirano vino. V po-
sameznih okolisih bodo pridelo.
vail pretezno le posamezne sorte
grozdja.
Uspehi novembrskega tekmo.
vanja Zveze pomorskih pristani'
skin in ladjedelniskih delavcev
Ma prvern mestu je bill delovn
kolektiv "Jadranskih ladjedel
mic" v splitu, drugo mesto je pc
zavzela sindikalna podruznics
parnika 'Beograd." Ma tretjen
mestu je bill delovni kolektiv lad
jedelhice v Ifvtu. Celotni uspel
novembrskega .tekrnovanja j
bill: proizvodnjo so presegli z:
1870, znizali proizvodne stro
ske "a 1919, izboljsali kakovos
della "a 12h in prihraniI mate
riala "a 2No.
Ia 52% bodo povecali proiz
vodnjo rudarji premogovnika
Banovicih. Nedavho SO izdelal
proizvodni nacrt "a prvomajsk
''tekrnovanje ter sc po MEM obve