Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-14
FEDERALNA A IN
CIVILNE SVOBOSCINE

N1V1l4NA NODOCAAA\I
Cloveske pravice in svoboscine Amercanov so pod
zascito drzavnih in federalnih obasti oziroma zakonoV..
Ia dvojna odgovornost pa pogosto povzroca zmedo. Vca-
sih recimo drzavne ali krajevne oblasti ne podvzameJo
potrebnih korakov, ko Sc pripeti krsenje ciVilnih prav1c
v Min obmocju. V takih slucajih pogosto apelirajo narav-
most ma federalni pravosodni oddelek drzavljani prizade-
tega kraja sami. Ali v mnogih takih slutajih ia oddelek
nina pravico posegati v zadevo. Pred nedavnim Je be-
sednik oddelka dial O tenn razago, IL katere je razvidno,
zakaj je temu tako.
Iziava civilnih svoboscin in. pravic, ter prvih deset
dodatkov k nasi Ustavi nam seveda zagotavlja nase civil
ne svoboScine. Prvotni namen omenjene lzJave pa Je OIL
Ga Sc zvezni vladi prepreci, da hi Sc vmesavala V toza-
devne pravice ljudstva. To je bio, kajpada, V casu, ko je
bila zvezna vlada Sc nova ustanova in takrat nj scitila IL
java svoboscin zadevnih pravic pred drzavnlmi oblastml
ali pred postopki posameznikov, nj pa tudi dajala zveznl
vladi oblasti, da podvzane akcijo V svrho zascite teh pra-
vic posameznikoV.
V dobi ustanoviteljev ameriske konstitucije, katera
vkljucuje nekatere klavzule, XII Sc nanasajo ma clVllne
svoboscine, nj bio posebne bojazni glede krsenJa civil
nh svoboscin v novi dezeli. Vecina drzav prikljucenlh
Until lie imela svoje lastne postave in zakone "a zasclto
civilnih syobosein in pravic posameznikoV, cato pa SO
ocetie ameriske demokracije tudi prepustili to stvar v
varstvo in brigo posameznim drzavam. Pc ciVilni Vojni pa
SO Sc naenkrat pojavile razmere, XII jim sestaVlJalcl Osta-
We in Izjava civilnih svoboscin MISC predVideVali. L osvo-
bojenjem crncev je postalo kaj kmalu jasno, da Sc gotoVe
drZaVe ne bOdO drZale ZakOnltOStl SVOJlh lZ]aV o clVl1nln
svoboscinah ma cell crit. cato je zvezna vlada skusala 1--WE
sti nekaksno splosno zascito S tenn, da je sama prevzela
odgovornost preprecenja negacije ali zatrtja civilnih svo-
bosein v eni ali drugi drzavi.
To ie bio izvedeno potion "A. dodatka k UstaVi, XII
ie bill sprejet. leta 1868, XII je dial nasim ameriskim crn-
Gem drzavljanstvo, do katerega kot sunni pref MISC bill
upraviceni. Ia now dodatek je tudi drzavarn prepovedo-
val kratenje civilnih svoboscin katerikoi osebi in je ODE
mem doloeal, da so pred zakonom vi drzavljani enako-
pravni in morajo biti delezni enakopravne zascite. Dive
lett kasneje je bill sprejet IS. dodatek k Ustavi in ia je
dolocal, da inaajo vi drzavljani pravico glasovati pi vo-
litvah ozirofna, da tie pravice ne SINE nihce krsiti ali owl
rati ma podlagi rase, polti ali we're posaneznika.
Kongres je v podporo omenjenih dveh dodatkov spre-
;el skrbno sestavljene postave, pc katerih SO zapadli kaz-
nj vsi drzavni uradniki kot tudi posamezne osebe, XII bi
kr,ile dolocbe ten amendmentov. Zgodilo pa Sc je, da SO
zagovorniki drzavnih ~tozadevnih zakonov nastopili proti
koagresnim postavam in zanesli cello zadevo pred zvezno
vrhovno sodisce, kjer SO postave precej izgubile ma svoji
moci in nekatere SO bile ukinjene. Il tega razoga je mas
generalni zvezni pravnik izjavil, da razpolaga zvezna
oblast sedai zgolj z leganini "drobci' kadar il je treba
podvzeti korake prot krsenju civilnih svoboscin v posa-
rneznih drzayah ali krajih.