Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-03-28

suzinojo kad jam leista palikt prle katedrOs
ruostis profesurai, bet tam tikslui jam nebeduo-
DANA stpendijos. Bijodamas kad uz stipendija
gall TEXT kuriame nors tolimame Rusijos uzkam-
lpyje atitarnauti, jis geriau pasiryzo isvykti j
Bulgaria., kuri tue metu buvo pasiskelbus me-
priklausoma valstybe. Per pazystama Bulgaria
| gydytoja caves kvietima, 1879 m. Gruodzio %
| d. isvyko is Maskvos Bulgaria. ir 1880 m. Va
sario d. jis buvo paskirtas Lom Palankoje de-
partmento gydytoju ir ligonines vedeju.
| BULGARIJOJE, toll nuo savo tevynes, DR..
Jonas Basanavicius isgyveno 25 metus. Taciau
| io rysiai su Lietuva per ta laika niekad nebuvo
nutruke. Jis seke Lietuvos gyvenima, sielojosi
Lietuvos rekalais ir dirbo Letuviu tautinei kul-
turai. .
Oar universitete bebudamas, jis buvo uz-
mezges glaudzius rysius su Mazosios Lietuvos
veikejais, per Litauische Literarische Gesell-
schaft ir SUI Vokieciu mokslininkais, kurie do
mejos Lietuviu praeitimi ir kalba. Bulgarijoje
10 rysiai tick su Didzosios Lietuvos, tick ir
Mazosios Lietuvos veikejais dar labiau sustip-
rejo Be to- jis taip pat uzmezge glaudzius ry-
sius ir su Americas Lietuviais b..
Didziojoje Lietuvoje tue metu buvo uzdrau-
sta Lietuviu spauda LotyniSkomis ,raidemis. Ma
| zoioie Lietuvoje buvo ledziamas vlenas-kitas
Ilietuvskas laikrastis. Tacau tie laikrasciai bu-
vo Vokiskos dvasos. Jonas Basanavicius STEM
gesi JUGS padaryti etuviskesnais ir jiems SUM-
tinejo savo patriotiniu straipsniu. Toklu 10
straipsniu Mazosios Letuvos laikrasciuose buvo
isspausdnta nemaza, ir je DR.. iona Basanavl-
ciu Lietuviu sviesuomenes tarpe dare popullaru.
Rasinejo jis ir Americas Lietuviu spaudai
DR.. Jonas Basanavicius Mazojoie Lietuvoje
leidziamais aikrascais nepasitenkino. Jam XII
10 mintis isleisti savas Lietuviskas laikrastls
Toxic laikrasco ideja Letuviu sviesuomenes tar
ne iau buvo pribrendus. Apie j galvojo ne vie
mas veiklesnis Lietuvis. Taciau toxic lalkrasclo
ideia buvo lemta realizuoti tik DR.. Jonui Basa-
naviciui 1883 m. Kovo menesi buvo islelsta
"Auszra", Laikrasztis, iszleidziamas per Dra
Bassanawicziu Pirmutinius "Ausros" nume-
RUS Basanavicius suredagavo PrahoJe, kur Jls
tula laika gyveno, gindamas savo medicines
mokslo zinias
Ko Basanavicius sieke "Ausros" laikrasciu
mes matome is jo garsosios prakalbos, lsspaus-
dintos "Ausros' pirmame numeryJe. JoJe raso.
ma kad daugiausia bus rupinamas splatintl
tarp skaitytoju zinios apie savo tautos senoves
zygius, o taip pat ir apie SLY laiku Lietuviu rel
kalus Toje prakalboje Basanavicius, be kitko,
taip rase:
"Kaip kiekvienas zmogus, atsmindamas sa-
vo gyvenimo begi, atsiziuredamas atgalios ma
to ir humane kas jis yra buves ir kuomi tapes,
supranta del kokiu savo ypatybiu jis tapes toks,
O ne ktoks; tap ir visa musu gimme (tauta)
turetu atminti r pazinti praejusi alka, kurl yra
sgyVenus Soje Lietuvos zemeje, ir visus lalmln-
gus ir nelaimingus atsitikimus, kurie siokiu bu-
du padare musu tauta tokia kokia siadien regi-
me, r ia paveda items vargams kuriuose gyve-
name l. ia s.s o..
"Jau daug simtu metQ praejo kai pallove
Lietuvos giedrotose padangese spindejus zvaig-
zdee, kuri musu tevu tevams sviete, tamsi, ne
perregima ukana apsiaute musu lmksma buvu-
sia senoveje zeme; vsokie vargai ir sunki llga
vergija isdilde is musu atminties laimingesnio
| ir nevergisko gyvenimo atminima; uzmirsome
kuomi senoveje buvome, ir Tx retoj dalnoj lr
pasakoj. randi paminkla is practices musu. -:
"Liko dar kaba musu garbinga, apie kuria
galime drasiai su mokytu vyru istarti: Die
Sprache ist unsere Geschichte'. Siaip viskas
pragaso ir tas musu vienintelis lobis- -kalba
taip pat nyksta a
la "Musu tat didziausias rupests bus duoti
pazinh musu broliams senoves Lietuvos ivyklus
ir nusp garbingu sentevil darbus, mes uzmirse
Iju tevskes meile - patys nezinome kuriu tevu
sunus bel anukai esame.
/ a ."Jei kiekvienas geras sunus gerbia savo te-
vus ir >tevu tevus tai ir mes, siu aiku Lietuviai
turime sekti geru senoves Lietuvos sunu pavyz-
dziu todeF pirmu pirmiausa turiHe pazinti ju
| senoyiska gyvenima, buda, daba ir tikyba, ju
darbus ir rupescius, nes jQ gyvenima paine pa
zinsime geriau juos, juos paine = ir patys
save pazinsime."
"Ausrai' daugiausia rupejo Lietuvos praei-
tbs, Letuviu kalba, Letuyiu paprociai, kitais To-
dziais tariant, Lietuvu tautos kulturiniai reika-
lai Ape visa tai daugiausia rase pats Basana-
isspausdinta apie 70 straipsniu.
(Pabaiga kitame numeryje)