Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-26
Pasau|ine PoIitikos
ApzvaI9a
Raso DR.. A. J. M.
Dirvos Specials Korespondentas
RAUDoNOJI GlLTINE
RasO DIR. A. J. M.

prilygsta drambliui: jis ilgai
buna geras ir kantrus, pakelia
nesiskqsdamas sunk a u S a S
jam uzkrautas nastas, bet kai
jau ipyksta' tai medzius is SAX
nq rauna, nieko tada jam ne
ra sventa.
Perilgai uzsiteses, Wis u o e
/! frontuose pralaimetas karas
begaliniai zmoniu nuostoliai
pagaliau didelis vargas namuo.
Sc, kur ,jau grese visuotinas
badas, ipykina Rusu kareivi il
jis meta ginkla. Taip ir pra-
deda irti Rusijos frontal. Pull
kai dezertyru pasipila po kras-
ta, prasideda plesikavimas, XII
la neramumai. Tuo metu Mi
nisteriai pasiulo carui atsista-
tydinti. Tie kurie tai sumane
ir galu gale priverte cara at
sistatydinti, nebuvo nei boise
vikai-komunistai, nei pagaliau
socialistai tikraja jo zodzio
prasme. Tai buvo aukstesniq-
ju visuomenes sluoksniu EMO
nes, kaip paw. istorijos profe-
sorius Miliukovas, arba tas
pats Kerenskis, is profesijos
advokatas ir Dumos narys, ku-
ris ir pereme po caro- atsista-
tydinimo valdzia j savo ran
kas.
Yra visokiu nuomoniu apie
Kerenski, bet objektyviskiau-
sia turbut bus ta kuri sake jog
jo katie yra del to kad Rusi-
ia uzvalde bolsevikai. Sako-
ma kad jei jis 1917 metals, po
to kai buvo nuverstas caras,
nebutu uzsispyres toliau testi
karo tai Russia butu nuejus
kitomis, laimingesnemis gyve-
nimo vezemis. Bet Kerenskis
nesuprato tada dar to kas jau
aiskiai rodesi Rusijos padan-
gese.
Pavarge zmones, perilsus
tauta reikalavo poilsio, bet
vieton to, net ir nebelikus ca
70, vel siunte ja Kerenskis
Galicijos pelkes mirti. Taip
ir inirso j, ia Rusu tauta,
inirso ant visa ko kas tiktai
skelbesi esas jos ponu. il, pa
ii tauta, dabar isigeide pasei-
mininkauti savame kraste, tik
beda, neatsirado zmogaus ku-
ris butu mokejes jai pasakyti
kaip reikia seimininkauti.
TUO METU kai carui atsi-
statydinus j Petrapilio palo-
cius isikrauste Kerenskis ir
kai jis vieton dares taika, vel
sukomandavo visuose frontuo-
Sc naujas skerdynes, tue metu
Vokietija stovejo auksciausia-
me itempties laipsnyje. Vaka-
ruose il beveik buvo belaiminti
kara. Oar truko mazo spus-
telejimo ir Kaizeris butq izy-
giaves j Paryziu, bet tam tru-
ko zmoniq, keliolikos nauju di-
viziju. Teisingai name Vokie-
ciu generolai kad tu divizijQ
jie gaus is Rusijos fronto, mes
Berlyne nebuvo abejones jog
atsistatydinus carui niekas XII
tas neisdrys testi karo. Bet
stai Kerenskis isdryso! Tai
gi, galas jam! Taip buvo nu-
tarta Berlyne. Like tiktai klau-
simas kaip jam gala padarius
Kaz kas atsimine jog Svei-
carijoje dar tebesa tie nusku-
re pusruskiai, anarchistai, ku-
rie kick jau metu kaip laukia
progos pakelti Rusijoje SKIER
dynes tokias kokiu dar niekad
nera buve. Ia nauja ideja pa
tiko Kaizeriui ir stai, slaptojl
Vokieciu tarnyba pasiulo 1917
metu rudeni Leninui vykti
Russia ir padaryti ten "tvar.
ka", ypaciai, padaryti taika su
Vokietija, jei Leninui pavyksia
atsistoti valdzios priesakyje
Yra stebetina kad Leninas
tokiu Vokieciu pasiulymu ne
pasidziauge, kaip jo zmons
savo atsiminimuose raso, bet
labai, labai nhsigando. Reike'
jo ifgo perkalbejimo ir paga'
liau nemaza pinigu kol Leni
mas sutiko po VokieciQ protek
CHA vykti per svedija j Petra
pill.
1 Lenino draugai vienmincia
raso savo atsiminimuose jog
tik pasiekus Stockholma Vo
kieciai isteseje savo pinigin
pazada. Jie nupirke jam nau
jas kelnes ir raudona kakla