Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31

| AVSSAAJO01 0VsAJ . VS~AAOO 0AVCk4 VAS0
Tas uztruks 80 dienu.
yra pasislepe politiniai angelai
nieko tat stebetino kad is to.
kios elgsenos gaunasi Amerikos
neryztumas; abejone ir nepasi.
tikejimas.
Marshallas pasiule, Truma.
mas pritare gi Kongresas abe.
joja, laukia ir delsia. 10 atsto-
val vazineja po Europa, zval-
gosi, klausosi ir jiesko atsaky-
mo ar reikia Europa gelbeti,
kaip reikia ja gelbeti ir kada
reikia ia gelbeti. Visa tai ro-
do kad dar nepilnai yra SUI
prasta Europos padetis; taigi,
dar ne visiskai Amerikos val
dzios isitikinta kad laisva is.
likusia Europos dali reikia gel
beti ne nuo bad0 ir ne nuo sal
clio, o nuo Sovietu, nuo komu-
niZmO.
Bet kaip gelbeti Amerikoje
buvo manoma kad pasiseks is
gelbeti Vengrija, Bulgaria bel
Rumunija maistu ir paskolo-
mis-. Patyrimas parode kad ap-
sirikta. Manoma buvo kad bus
nesunku ir Graikija isgelbeti,
jeigu jai bus Quota uztenkamai
duonos. Ir vel paaiskejo kad
Graikijai isgelbeti neuztenka
siusti kvieciu ir mesos. Pran-
cuzijai <ir, Itahjai gelbeti Xxi
siol jau nemazai Amerika pri-
siunte visokiu gerybiu. Bet
jomis tu valstybiu dar neisgel-
bejo. -. Ir kai dabar saukia-
mast is Prancuzijos ir Italijos
Amerikieciu pagalbos po 100
milijonu dolariu menesi tai
nereikia manyti kad Amerikai
sutikus ia simta milijonu do
lariu duoti, Europa ar bent tos
bent tos dvi valstybes bus jau
nuo komunizmo isgelbetos. NE
ir dar karta NE!
EUROPOS gelbejimas nuo
komunizmo reikalauja vienos
pagrindines salygos: kad Ame-
rika, duodama pagalba, aiskiai
pasakytu jog ia pagalba yra
skirta kovai prizes komunizma
ir kad vyriausybes, imdamos
pagalba, taipgi zinotu jog tos
pagalbos tikslas yra komuniz-
mo atremimas ir net. galutina
likvidacija.
Xxi siolei buvo taip:, Ameri-
ka duoda, kadangi. tas pinigu
davimas yra naudingas jos biz
niui, ir duoda SUI tikslu kad ga
letu prekiaut SUI Europa. Eu-
ropa ina, kadangi dolariai pa
lengvina ukini atsitiesima ir
padeda apsiginti nuo laikinu
bedu. Amerika duodama sau-
kia kad il nesikisanti ir memo
.rinti kistis j tu valstybiq vi
daus politika. Europa, gauda-
ma Wis kartoja kad il nepar-
duodanti ir nenorinti parduo-
ii savo ukines ir politines ne
priklausomybes.
Kas gi gaunasi is tokios po-
litikos? Ogi, atejus Amerikos
paskola ar pasalpa istirpsta:
zmones ja suvalgo, bet savo
ideju nepakeicia. Ju vidaus
gyvenimas pasilieka be itakos; !;
o jei vienas-kitas laikrastis ir
paraso kad esame sotQs ir. SUI
sisilde is Amerikos malones tai
keliasdesimt jq nuolatos kar-
toja apie Amerikos imperializ-
ma, apie nora pavergti ir pa
daryti priklausomais.
Demokratines SAINT v a r k o s
neleidzia suvarzyti spaudos bel
susirinkimu laisves, kurios pa
naudojimas partiniams tiks-
lams nuveda j valstybes reika-
lq paneigima. Stai Amerikie-
ciai skolina Prancuzijai ir TIA
jai milijonus, o tq krastu ko-
munistai Cir dalis socialistu)
veda pikciausia propa g n d q
prizes Amerikiecius. Ir ne tik
kad veda slykscia propaganda,
bet ir daro viska kad tie Anne
rikieciu paskolinti milijonai bel
bilijonai buty panaudoti komu-
nistinerns mintims platinti, ko-
nunistq partial augti ir So
vietu itakai dideti.
Juk Americas paskolinti virs
soc mihjonu dolarip Prancuzi-
jai per 1916 metus buvo be-