Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-12-15
TRAGEDIJA EVROPSKIH OTROK
(Nadaljevamja in komec)


Kar Sc tice Francije, tam nimajo posebne organiza
ce XII maj hi skrbela vone sirote Ia nh skrbijo ne
odvsne privane verske in polvadne Poponih
satistik gede steva vonh srot nj Racuna da h e
okrozu Pariza vec kot 000 Tu dobio Sc neko
soan privatnih in verskih ustanoVah, toda osa
lh podroch je to skoraj nenogoce Umrljivost je ba
med otroci velka tako po vojn toda stanje e tenn
gledu re boljse Ia casa vone in ako po von e priso
do velkega razmaha mladnskih zlocnov. Lea 1889 sol
francoske sodne mele $4,000 sucajev mladinskega kr
minala eta 1913 pa 3000 JAYNE zdravsvene ustanove
vlagao velike napore, da bi pomagale vojnm srotam
Anglj nimajo vekih problemov vojnmi sro-
tam kajti h e lie $780, Ia njih skrbi mnistrstvo
penzie Vsak otrok dob tedensko $3.50 podpore kar
je dovo zivenske potrebscine. Dobo pa udi dodat
pomoc obeko in zdravnsko oskrbo ko e ia potreb
na e mogoce otrokom najde dom pri Min So
rodnikih.
Sedaj prihaa ma vrsto porocio IL Jugoslavije. Raj
umljivo e, da to poroco posebno zanima, kajt tt
otroci so nam 20 krvi in jeziku najblizji.
Porocilo glede polozaja Jugosav prav da je b
10 vojn unicenih 80 odstokov vse ustanov socija
no skrb Jugoslavija bori hi pomagala svojm 500
900 vonim siroam stotne tisocem sestradanim 60
linn otrokom XII ma sarSe toda to je tudl vse Vlada
nudi poom raznih mnistrstev 112 800 otrokom soah
in vrtch hrano popo]noma zastonj Vec kot 65OOOO
orok dob drugo podporo kot ceve obleko in ucne knj
ge, &c vada to premore.
ZdraVniki XII SO pred kratklm OblSkal deZelO praVl
TO- da razsaja etika druge poVone boezn 70
rocao 10 do tisoc slucaev odprte etike Plucna e
tika je zelo razsirjena med maimi otroc
Sirom dezele sc lahko vid otroke nogo ali pa
roko XII komaj vlecejo nepoponim umetnimi ud ali
pa jih spoh nmao. Vecinoma tt oroc zrtve min, XII
so ih Nemc in Italijani poozili vzdoE cest.
Tako Sc kratkem pregledu glaso ia katastrofalna
porocla Predno pa zakl ucmo ma omenimo da je A. L.
Zopet naibol hinavsk nacn izkorsta pOrocO IL Jul
gosave svoe propagandne Tisti XII poro-
ella sesavali so jh posla brez kakrsnekol poiticne
propaganda in mas je tudi bil da h tako poda-
Toda A. D. XII e svoje podatke crpala IL 18TH vrov,
e tud nesreco ugosovanskih orok vkucila svoje po
ticnopropagandne Takoj zacetku poroca A.
D. dne 10. dec.: Geneva Svca Ker je vona in po-
zneje partizan unic skoro so odotkov vseh dobrode
nih insttucj po Jugoslaviji
Porocio il Geneve spoh ne o1nenja 'n pozneje par
tizani ampak je to prstavl Cevelandu, o., urednik
A. d. Xxi vedno potvara pa maj bodo tudi taksna poroca
Pri koncu pa zakucuje: Vcash mnogo takih orok
jih je spodila cesto jim vzea zavode to menda
il ubezni do otrok Seveda tud tega stavka nj po-
rocilu il Geneva Svica ampak ga urednik A. krat
komalo zmisil Poeg tega nj pooza mic boljs Itaii,
ker redovce in Vakan skrbijo otroke kakor e
vdno IL poroc XII smo ih objavil Zvracati krvdo ia
obupen polozaj jugosovansko vlado pomeni bt po-
sebno veik spletkar in hipokrt
Ka pri A. D. storili, da olajsa pooza teh otrok
JugoslaVi? Mic MISC stori cello hujskai zaved
in cutece Sovence maj pragajo otrosko bonis-
nico in SANS Kaj jh brigajo jugosovanski otpoci!