Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-02-10
Donald Bell (O.NA)
SUDAN - DEZELA BODOCNOS11

Churchill ljuto napada sedanjo deavsko vado ma
Angeskem, ces, da pod MO rus in propada mic ono
vekansko britansko sveovno carstvO XII e bllo tekom
stoeti zgrajeno napor in krvjo junaskh osVoeVaceV
in drznh trgovcev Do neke je Churchill pravem
kati nobenega dvoma biti tem da je nastopla
doba konca angleskega imperializma Sal sta re lnda
in Burma potu osvobojenja..
Veliko vprasanje pa je, dali bi moga ChurchllloVa
vada nastopt pro temu razvoju vec srece in uspeha
kot vlada Atteeja in Bevina Sile XII podirao mperia
zem so veke in mogocne. Velka Britannia pa je razme-
slabotna
Vsakdo more videt da je tud angeska delavska VIA
da zredno urna odlocna kadarko ina priloznost da
raz mee sedanega angeskega carstva in da Sc tud1 ST.
Ger vsakem ozru trmasto bor priog angleski supre
maciji svetu.
Ma Srednjem vzhodu e bill MEN nastop zilav
in doseden tako proti Rusom Perz kot pr utrjeva-
nju angleskih postojank raku Paestini in Turcj,
ker je skupaj Zednjenim drzavami Amerike podprla
turski rezin da uplratl soVJetskm zahteVan
Grciji e bila ustanovljena Britani prazna vada,
severn Afrki zahteva deavska vlada cello noVo koono
Ease Lbiji, docm Egipu trdovratno zavzema "a
nadaljevanje angeskega vpva ma bregovih Mia
Zunani minister Bevn je ravnokar izjavil, da Sc bo
Anglia drzaa pogodbe IL lea 1886 - kar bistVu pone
nj to- da nameravajo Anglez obdrzati Sudan kot svoo
kolonijo gede to- kaj DO reke ali sorll Egypt kot
egpcanska vlada predlozit zadeVo SUI
svetu zednjenih narodov takO da bo
mo nabrze bliznji bodocnosti prsostvova diplomatic
boju velikega obsega, borbi, kater DO koci
usoda velike dezee kaeri majo Amerikanci splos
mao pojma.
Sudan je bogaa dezela. Vecinoma govori tenn, da
skusajo Anglez osati Sudanu e rad ega ker b tenn
ime roki tud usodo Egipa samega, XII svojo vodo do
bva il Sudana To je sicer toda Sc pove vsega.
Arabc trde Sudanu, da je negova zemlja vroca kot
ogenj negov vetrovi, da zgoci kot plameni To
liza posebno cenrani Sudan, XII e nekoko puScaven
in poeti ogronno rp Cd pescenh viharev Toda ostala
dezea je rodovtna in pomeni mnogo, kati Sudan
meri 100000 kvadratnh mill To je tretjna toliko kot
Zednene drzave Brez pretiravana reel, da vela
pristet to dezeo med nabo rodovitne pokrane vsega
sveta
Vode je mnogo. Prede, XII bi bill prkladn "a polje-
Ge!stvo neizmerni podnebe e tako ugodr5 da bi b
10 nogoce seat in ze veckrat eto Istotako neiz
mern pasnki XII re danes rede veikanske crede roga
tc zivne in koz poeg velbodov Bogastva razlcnh
rud Vellka lndusrlske pogonske sile DO priman
Fovac ker e rujavega premoga in ud vodne sile
e najt obiIici Podnebe je kot ugodno
&C, toda vecinoma zdraVo, ker je dezela visoka.
Pred nekako sto lett cenili prebivastvo Sudara
pribzno in pol mijona dus To stevilo e pablo pr
hlzno diva mijona ko Angezi osvojili dezelo zpod
jarma fanaticnega verskega vode Mahda, XII e vlada
Sudan prbzno 10 let Cd takrat do danes 81 dezela
precej opomogla prebvastVo Steje danes zopet mad
100000.
Kolonijaln srokovnjak trde da bi gel Sudan
brez tezav prezvati 10000 900 ud da bi blo Ste
vio dosezeno dobi generace ako bi zavadale
ugodne razmere. Zares sposoha adminstraca pa b mo-
gla ustvart Sudanu della in kruha amani dvakrat
tolko ljud. L drugim besedami povedano, Sudan ina
yse predpogoe "a to- da postane nabo bogata in nabo
obljudena dezela Afrike.
Ne torej cudt, ako DO borba med Egiptom
in Veliko Brtanio posest te dezele trda in doga
su@!n