Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-17
J~UGOSLAVIJA Ma P0TU V
INDUSTRIJALIZACIJO

INDUSTRIJALIZACIJ0
Sedanja Jugoslavija je ena cd tistih redkih drzav
Europe, XII Sc je pc koncanju vojne, XII je tako strahovlto
prizadela dezelo, takoj lotila della ma obnovi cest, zelez-
niskih prog, mostov, stavb, industrijskih postrojenj, elek-
tricnih central in drugih naprav, XII so zivjenskega pome-
ma "a bodocnost Jugoslavije. Lahko Sc rece, da je nj dr.
zave v Evropi, XII bi ma podrocju obnove dosegla tiste uspe-
he, XII jih je do sedaj dosegla has Jugoslavija. Skozi cello
Jugoslaviio veje en- duh duh della, tistega res "udarnls-
kega della XII je najboljsa garancija, da DO nova demokra-
ticna Jugoslavija res slonela ma temeljih ekonomske de-
mokracije.
Tezko je doumeti polni pomen tega della, XII nj samo
vazen " luci trenotnega polozaja Jugoslavije, temVec je
Sc boil vazen v luci bodocih nacrtov - nacrtov, XII streme
"a industrijalizacijo Jugoslavje. Jugoslovanski tisk v pr:
vi vrsti je posvecen temu cilju, kajti jasno je, da sedanjo
obnovo Jugoslavije smatrajo vsi jugoslovanski voditeljl "a
nadaljevanje tezke borbe "a popolno samostojnost Jugo-
slavic, ne samo v politicnem in nacionalnem pogledu,
temvec tudi v ekonomskem.
L govora marsala Tita mladinskim brigadam, XII so
bile zaposlene pr graditvi zelezniske proge Brcko-Banovi-
ci, je vredno poudariti nekatere odstavke, XII pojasnjujejo
move naloge, pred katerimi Sc ~nahajajo narodi Jugoslavi-
je. Marsal Tito je med ostalim izjavi:
"Rekel sem, da so postavljene pred naso mladino in
nase narode Sc velike naloge. TIE naloge bono postavljali
vedno v mejah nash moznosti, V meah, V katerih bono
lahko storili tsto, kar bono sklenii; V katerih bono ma
sli sami v sebi dovolj sie. V kratkih besedah hocem opo-
zoriti ma tisto, kar moramo storiti V najkrajsem casu, v
nekaj letih. Zgraditi moramo zeleznisko omrezje in druge
prometne zle, zgradii moramo industrijo, doseci mora
mo, da Sc bodo rude in drugo bogastvo, XII ga crpamo liz
zemlje, predelovale pr mas - da ne bono izvazali suro-
vim, potem pa "a drag denar kupovali izdelke il teh nash
surovin in tako dale. PraV tako moramo elektrificirati ma:
SO dezelo. Elektrifikacija je prvo in osnoVno. Use to "a
hteva velikanske zrtve in napore, toda vse to bono uresni-
Gill. &c Sc ozremo ma vse te pred Mani stoece naloge, vi
dino, da je ia proga, XII 10 sedaj gradite, samo del vsega
tega, kar moramo Sc storiti.
v enem svojih clankov, XII je bill priobcen v "Vprasa-
MIA nasih dni'', pod nasovom 20 nekaterih osnovnih
vprasanjih nase industrijalizacije", Boris Kidric ugotav-
liza nekatera %nasprotja V ekonomskem in gospodarskem
pogledu, XII so posezno izrazita "a Jugoslavijo. Kidric pra-
vi, da Sc ma eni strani nahajajo izredno bogastvo Jugosla-
vie in njena nenavadna ekonomska biografska struktura,
predvsem "a kombinacijo razvite industrije in razvitega
poljedelstva, ma drugi strani pa zaostalost produktivnih
sill Jugoslavije, zaostalost njenega potenciala. Zaostalost
industrijskega potencijala Jugoslavije pojasnjuje Kidric
z naslednjimi dejstvi:
/. z nizko stopnjo razvitosti energetike in osnovne
tezke industrije, XII nikakor ne ustreza naravnim ener-
getskim izvorom in rudninskemu b~ogastvu Jugoslavije.
2. Da kapaciteta srednje in lahke industrije nj v har-
monicni skladnosti z naravnim bogastvom Jugoslavie,
temvee je mnogo manjsa cd zalog razpolozljivih izkorisca-
nth in neizkoriscanih surovin, kakor tudi cd moznosti, XII
jih dajejo klimatieni in drugi pogoji "a pridobivanje no.
viii surovin. -
3. v strukturi izvoza. Znacilno "a predvojni izvoz Jul
~goslavije, pa tudi "a sedanji izvoz je, da Jugoslavija iva
Ia surovine, uvaza pa polfabrikate in izdelke. Zasluzek cd
take vrste izvoza pripada inozemstvu in je odvzet Jugo-
slaviji. a@. ~, ~. fsss ~. ~ =
Razunlluuo IL, al je "a gornjJo zaaostalost tJugooslahvije
predvsem4 odgovorna polihena struktura predvojne Jul
poslaviie. Obiektivno Sc S tenn zakljuckom mora strinjati
ysak, Hi m4 je bio znano dejstvo, da Sc je mad 81 odstot
skov indusfrijskega kapitala v Jugoslaviji' nahajalos v ro-
kah tuiezenskih kapitalisticnih podjetij. Predvojni rezimi
Junggus1avije Sc pray gotovo MISC zaninali "a industrijsko