Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-13
"a FASIZEM Sc ZAVZEMAJO

IA F'ASlZEM Sc ZAVZEMAJO
Ma pretek]em zasedanju Generane slupscine Zdruze
nh narodov e bla sprejea neka resouca XII obravnava
vprasane fasisticnega rezma generala Franco Span
ze takrat neke drzave poskusae res spanskega dix
tatora pred usodo XII sta dozivela negova zasctnka
Hitler in Mussoln Toda takra rdece srasilo nj blo Sc
toko napihneno da b zasencilo vprasane fasizma, in
spreeta je ba ia kopromisna resolucija XII e prporo
ella clanicam organzace Z.N maj pretrgao dplomaticne
odnosaje Francovm rezimom odnosno mai odpokicejo
ambasadorje in diplomatic resoluc e dale bilo receno
da DO w doglednem casu Varnostni svet podvzel
prot Francu bo zkazalo da spreee MISC bile
dovolj ucinkovte, da bi Franco spravile oblasti
Ia "dog edni cas- je ze tu zkazao e da dosedanje
MISC bile dovolj ucinkovte in da e torej porebno
ponem soglasu prvo resolucio podvzeti Ma
sedanem zasedanju skupscne je vcera zacelo
trivati tenlu vpraSanju
Cast Sc spreminj jajo in tako tud casom spremnja
o odnosa nekaerih draw napram faszmu Naa zunanja
poitka enkrat pr slucau Peronove Argentine doka
zaa akrobatsko posobnost presedavana enega kona
drugega Peronova Argentina XII jo je cello uradni doku
ment drzavnega oddeka vkluci med fasstcne dkature
in kater je bivs ameriSki ambassador zav da je pr
bezalsce vonh zlocncev il Evrope in da skrva mnoge
nacste in fasse, je naenkrat bia vklucena med
drzave katerm e izrocilo diploma cuvaa nase demo-
kracie pro komunisticnemu toalitarstvu. To e bilo
tk pred konfeenco ia obrambo zapadne poloble Tako
e brez vsakih tezav fassticna Argentina zacea bran
demoracijo in Sc seda podporo Zednjenih drzav po
teguje cello sedez Varnostnem svetu!
Vcerasnji prvi pogovori glede pozabene resolucije
fasscn Spaniji kazejo da Sc bo ponovo tiso kar
je zgodo Peronovo Argentine Nj potrebno posebno po
udart da stevo drzav clanic organizaci enostavno
prezrlo resoucijo in da nekaere cello skene Sc bo
prisrcne odnoSae Francom Ma nacin seveda Franco
odstopit tudi &c b zeel odstopt Zamislte
81 kaksen kaos b povzroc bi bas sedaj dobi abo
hudih boev prot "konunstcnemu totalitarstvu, prot
kateremu je Franco druzb Htera in Mussonija bo
r Sc pri Stangradu odstopil in pus da spansko lud
stVo samo odloca svoji usodi
Pri sedanih diskusah e delegat Dominike dr. Arturo
Despradel predaga da to zadevo pozab Rekel je
da nina smisla podvzeat nadanh akcij proti Francu
ker da b to predstavlao vmesavanje notrane zadeve
Spane Zamislite ST. kako bi bill Hitler vese da e dr.
Despradel reke neka podobnega ko ruske cee
rek Odr! Da je reke, da nina smsa podvzemati nada
nih akcij pro Hteru ker da bi to predstavalo vmesa
vanje zadeve nacisticne Nemcije Pa to- Dele
gat Domnike je cello zav da Francov rezm nkakor ne
ogroza mir ma sveu, ampak da bliza demokraci To
praVi ia deegat bas casu ko amerSk sk poroca vau
novega terorja Span.
Zedinjene drzave in Anglia smatrata da resolucija
spreeta preekem zasedan nj bia ucinkovta da
nadane akce ne bodo spravile Franco oblas Tudi
dnene drzave in Anglia so proti katermko akciiam ces
ia e to vmesavanje W notrane zadeve Spanije Cudno
10 zVen ce Sc uposeVa Vmesavane notrane zadeve Gr
CHE, Turce Italie in France, kjer gre "a takozvano
''kornunstcno nevarnost"
Nj dvoma da bodo slovanske drzave vodile ogorceno
borbo protl francu temu nabol izrazemu predsavnku
danasnjega fasizma Evrop Zgodovina prca da so Sc
Francove taslsticne egie akvno bore Rus ma stran
nacsticnh hord Danasna Spanja pa e poleg Argentine
glavno prbezalisce vseh vojnh zocincev in kvizngov
XII Sc ODE drzavi thotapijo oblekah menhov in pre
ganJanlh katolcanov a. D. ma primer zadnje case pr
obea dopise IL Spanije nekh sovenskh "vsokosolcev
XII Madrdu nadaljuejo svoje studije katermi bodo
ce Bog da, pripomogi obnovtvi razbicane domovine
Nj dvona, da so visokosoc" Madridu en- del voinh