Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-02-24
Donald Bell (O.N.A.)
MARSHALL IN STAIN

Ma blzaioci Sc konferenci Moskvi bosta dive oseb-
rost doniniral ostale - amerski drzavnl taJnk
Marshall in sovetski minstersk predsednk generalss
mo Josp Salin Ma konferenci sam DO pogavtnl pred
stavnil Sovetske unije nedvono zunan minister Molo
tov toda tud DO izgubil mnogo senci svoega pred
stonka Francosk zunanji minister Bidault e nedvomno
dober in spreen diplomat toda njegovo sallsce 90 pre-
Gel tezko ker DO moral prizadevat da pria obema ve
kanoma cu da preskrb oslabljeni Francl nekaJ "a
slombe Angesk zunanji minister Bevn tudi ne DO mo-
gel nastopti tako odlocno kot dozda Csto nedavno e
PRIMAL da sedana gospodarska sabost Veke Brl-
tanije zpodkopala tudi memo pozcio mednarodnl po~
gajanh Vrhu tega pa uposteva Sc destvo da o.
stoa mogocna rakcia"v deavski strank XII zahteva da
Velika Britannia sporazumet Sovjetsko unlJo
IL ega sedi da e najvaznejse vprasanje to- kako bo
sta izhajala med seboj sovetsk premier Stain in anne
riSki znani minister Marshall To DO prVo srecanJe
med nma Videla sta re Jalti - in e, da Sc
medsebono spostuea Ma prv poged e to vldet prese-
netjivo rad popone razke razvou in vzgo obeh moz
Kako blO mOgOce da sta Jalt pozneJe Iehe-
ranu tako dobro razumela?
Nacn misljenja obeh e isti - oba sta hladna in
stcna misleca Zgovornost katero ma nekdo predozl
svoje razoge nina nobenega vpVa ker gresta vedno do
dna Oba sta vajena ocenjeva vsak poloza podlagi
razpredelltve vojaskih sill in nhovega razmera Ako
bosta mogla sporazume nobenem drugem vprasanju
e jasno da bosa sogasna Vsa em kako daec sega Sc
dana sa Sovjetske unie in ke je vpv Zedinjenih dr.
zav boil neposredno odlocien
Ker nsta sanjaca, oba hladna racunarja, sta Sc
oba re zoa ocen istega predneta General Marshall
e PRIMAL da e eta 194l prerokoval zom uni
e teku sestih tednoV kar bila njegovem astnem
prznanu naveGja znota vsega zivena. Obenem pa zda
cedae boil jasno prihaja dan da e tud Stain
mo ocenjevanu odpornosti Sovjeske unije To e bilo
akrat ko e naganal zahodne zaveznke mai tako odpro
takozvano drugo fronto Zdaj, ko gledamo naza
rec da bi ba Sovjetsko unijo najvecja nezgoda
pogledu sovjeskega vpliva povonem svetu - ako b
bill zavezniki vdrli Francijo re leta 1912
Prhrani bi 81 bill dodge in velikmi zrtvami pove-
borbe Tuniziji in taliji Danes e znano, da
SO mei nacisti leta 1912 in 1943 lie % dviz Franc
mesto onh So, XII nahajae tam letu 1914 Urdbe
oh obaah Aanka takrat MISC bile dovrsene in tud
nemska zahodna mea je bila mani utrena ko po
zneje
Nemci SO Sc takrat Sc opotekal po strahovtem pora
zu pr Stamgradu vecina nhoVih armad e ba Sc vedno
zpostavlena udarcem il boka globoko notranjost Ru
size, Nemcj sami Hterjev Volkssturm Sc nj bill
ganzran. Najbrze b bilo uspeo popolnoma prega-
ziti Neco zasesti cello velik del Poljske Vona
bi Sc biua tenn slucau koneaa popono zmago Amerke
in Veike Britane tako da b ba morala Sovetska uni
ia prznati ko neoporoceno dejstvo da resila
hodna zaveznka
Nasprotno pa ako bi bill sledi Churchiloyemu ma
ertu da napademo Neneijo preko Italijo Bakana b
bil mas napredek nogo pocasnes ker amesnji kraj
mnogo boil gorat in mani prehodni Moskvi pa je bilo
objavljeno med tenn, da e bill Stain zdeal nacrt da
zRdeco armada poraz Nemcijo prodere prav do obae
Rokavskega preva tenn slueau b bia Soyietska unia
osvobodila in radi tega tud poznee dominraa
pO.
* + & r E # 4 y