Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-08-11
KRIZA V ANGLIJI

KRIZA V ANGLIJI
Navzic temu da Sc sedanjo ekonomsko krizo An
g poskusa prkazovat kot totalen polom socija]istc
mega Experimental je ia krza picna krza kapitazma
XII socjalisticnim ekspermentom nina nobene
Res je da e svo grdi nehvaleznost Winston Churchill
svojemu govoru dine augusta obdoz deavsko vlado
da e dezeo svojim "socijaiscnim eksperimentom do
vedla rob prepada in to prko izrabl da e poudar
prednost kaptalisticnega pred socjaiscnim sstemom
toda desvo ostane da e sedan vada Attleea angle
skemu kaptalizmu storila neprecenve usluge. Spomn
napore XII h e ia "socalisticna vlada
vozla da b resa pred totanim razsulom britansk i'm
peril in metodami in sredstv kaere bi 10 morala
zavda nabol reakcionarna torjska vlada Amerski ka
ptalisticni sk, XII drugace nikakor strina soc
jazacjami vzhodni Evropi, je nesteth prmerih po
hval to vrso socijazna pr kateremu astnki industr
skin podjet in podjet XII zvljenjskega pomona OBJ
stoj dezele dobvao odskodnino in koncno majo Sc We
dino prke da ia svoa podjeta dobo nazaj ko bo huda
ura sla mmo (Papez Phi XII je 13. 1915 izavl
predstavnikom Zveze krscanskih delavcev Itae da
lahko osvoj 'odreeno vrsto socijazacije &c je in
celega naroda toda prstav je da Sc TIA soc
jazacia ahko zvrsi pravcno odskodnno Vsem, XII
so przadet Zato e tud A. D vec slucajh ia angeski
"socialzem postavala kot vzorec, po kaerem maj bi
Sc zvrsila socalizacija NO. tem kot tud vprasanu
"papez in organizrano deavstvo katerem zadnje
A. D. razgraja bono spregovorili drugem clanku)
Tezka kriza kateri nahaa, ponavljamo, ne an
geSk sOcaliZe, apak angeskl kapltallZem Je kOncno
tesni zvez krizo kapalzma po cell Evropi Obstoale
SO nade da bo prhodom oblas delavske stranke
Angje reso vprasanje resnicne socalizace in vprasa
ME odprave kaptastcnega sstema, oda te made SO re
zdavnaj propade in Ango e malokdo gledal kot ma
dezeo kateri vrsi veik socjalsticni Experiment
Nasprotno Angii e vsak gledal dezelo XII obupno
bori hi resila angeskega kaptalizma
kolonije in rzsca negove zunanje investcie njegove
imperalne interese. Znano je, kaksnm snim ogorce
MEM e delavska vada premerja Attleea proestirala
proti podrzavljanju rudnkov Jugoslavj kjer mei
svoe nvestcije ang kapitaist Znano e tud kak
sno vnemo je ia vada nastopila prot upravcenim
zahtevam primorskih Slovencev prkljuciteV Jugo
savii Ia isa protisovetska vada Aeea je koncno "a
pravila zaupanje vseh postenih in krenh elementov
svoo potko Grcii angleski vojaki pobial grsko
prebivalstvo Mnogo bi dalo Sc govor kolonijani
poltk delavske Wade, XII nj mic mani reakclonarna
bi ba nabo reakcionarna torska Mnogo bi dalo
govort udi nen politiki Palesni. Toda tistega
XII zaedue dnevne potcne dogodke SO te stvari splo
sno ze znane posae obcane dnevne zadeve reakcio
narnih sill.
Ko Sc prmera polozaj Anglje polozajem nekaterih
drzav vzhodni Evropi, posebno pa poozajem Jugo
savie tedaj navzic Vse1nu priznat da je ma
povedanim in cd srani kapitaiscnega tiska toko hva
lenim "socijastcnem eksperimentu nekaj narobe. An
ga vojne nj niti zdaeka pretrpea takh ogrom
nih zgub kot jih e primer Jugoslavia Nj nahaala
pod nacisticno okupacijo ko nahaala Jugoslavia
Znano je da e Anglia ela zeo razvito ndustrijo do
cm JugoslaViji tega reci Poleg tega je An
gija dobla neprecenl vrednosti srovinah in mate
ralu IL svoe okupacske Nemcije dobila e koncno
cd Zednjenih drzav posoo znesku $3 O000 Toda
navzic temu in navzic svojemu "socalisticnemu
eksperimenu Anglia nahaa obupni krizi docim
Jugosaviji vedno narascaocim navdusenjem grad
noVi red IN brez vsake znane pooc stara zaostaa
balkanska Jugoslavija predvonih reakconarnih rez-
spreminja nabolj obetajoco dezelo Europe!