Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-14
RUSIJA IN MIR MA SVETU

V teh dnevih ko neprenehane govorice neizogibno-
5 vojne ustvarajo nas deze negotovos in srah,
je nadvse vazno da poskusamo spoznat stremena So
vjeske zveze dezele kaeri je pred 30t lett
eel obikova druzabni red Vazno vprasane je da Ii
Scvjetska zeli vojno?
Odnos Sow etske napram miru sVetu je maj
ocse pojasnil sovetski zasopnik zunanjega mnistra
A}drej ViSinski casnkarski konferenc XII 10 je ne
ds prired New Yorku Visinski e odgovorl zeo
ina vprasanja kaoca ega predmeta in &c skreno
imo spoznat stasce Sovetske zveze, pre-
zr>t njegove razlage in njegovih besed vecem deu
arerskega tska dandanes obsoja cudna navada da Sc
osavno obsod kar receo in predagajo zastopnki
Sc vetske zveze in novih udskh demokracij vzhodne
Evrope nihce pa lott pobijanja argumentov samh
skrajsanem pregledu je omen jeni casnikarski
kCnferenc ViSinsk povedal tole
Sovetska zeli mir svetu KOmunizem in kapi
taizem lahko zivta eden poleg drugega medsebonem
soeovanu in lahko skupno dosezeta da bodo Zdruzeni
rodi postal mocna in ucnkovita mednarodna orga
nj acja Visinsk pa e poadari da Sovetska zeli
SO leovati kaptalisticnim drzavami pod pogoem
da to sodeovanje temelji medsebojnem spostovanu
ocvetska spreeti odlocitve vecne or
ga ga1zac Zdruzenih narodov odlocitve bodo upo
st. vale inerese mansne draw. To poen, da DO Soviet
ska prsala sklepe vecine pod pogoje da
kep prizadevajo pravice tstih drzav XII
nshajao manjsni.
10 ga je neki ameriski casnikar vprasal kaj misli
glide sedanjega zasedanja Generane skupscne Zduzenh
rodov in &c smatra da e to zasedane uspesno, je vi
ski odgoVor da to zasedane Sc nj zakljuceno da e
zeo dobro zaceo toda da tu lahko pokvar pred
amin zakluckon Generana skupscna je spreela reso-
u o, katero obsoja vsako podpihovanje vojno,
in ciativa to resoluco je prsla srani Sovetske
Visinsk je reke da je predloz tozadevno resou
cio ker da' spozna da vojna propaganda nekaterh
d1zavah, posebno Ameri predsava veliko nevarnost
Vsnsk e mocno poudaril da je gavni te resolu
ci q da ip Ia
svetoVno vojno.
"Sovjetska je dezeia delavcev kmetov in ljud
ske ntegence, XII svoja bogastva ustvarajo svojmi
astnim rokami in vlagao svoe napore da bi resii
svoja vprasanja Mi stvori sociasticno druzbo
hater grozo ekonon1ske krze in brezposenost
je rekel Visinski
Pred bosevisko revo]ucijo je Russia posedovala bo-
gate zakade toda rusko udstvo je zvelo bedi
in obupnem ekonon1skem polozau. Seda Sovetska
ze in tud porebuje mir Ljudsvo Sovetske
>o- nj balo borb in je tudi veckrat boro Amerki
niEoi nj trebalo bor tako, ko e borila Sovjetska
Sovetska je danes prot vojn ne ze tue
zernlje.
Vsnski je tudi omenil razlke med Sovetsko zvezo in
apalsticnim drzavam poudaril da tam nj nasprot kot
kapitaistcnh dezeah Ko pa ga e neki casnikar
vrrasa, sedan opozca med komunizmom in kapita-
lzmom postava neke ovre medsebojn menu sodelovanju
etske in zapadnh drzav e Visinsk reke da
to vprasane zelo lahko odgovor Izjavil e da e ma
Vrrasanje odgovoril Stain svojemu pogovoru S
Harold Stassenom pa tud can angeskega paramenta.
svoje srani je poudar da eta 1917 nj pras obstoal
kcnunsticni sstem ampak kaptalisticni, oda da
soeno to nj ba nobena ovira da kapalstcne dezee
bi borie prot drug Sovjetska zveza pa obstoa
e 80 let poeg kapitasticnh drzav Sc tud skupa
aptalisticnim drzavami bora pro skupneu sovrazni-
ku, je rekel Visinski.
Nj potrebno posebno poudart, da hi nova vojna med
Zedinjenmi drzavami in Soyjetsko zvezo pomenila Sc
Veco katastrofo kot e bila zadna vona Pr vprasanu