Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-02-06
PONEN ENOTNOSTI SIOVANSKIH
NARODOV Y BORBI IA MIR

NARODOV V BORBI "a MIR
Pod gornm naslovom e priobc moskovsk mesec
mix "Slavjane" elanek Konstantinova, XII Sc glasi
Ma dnevnem redu slovanskega kongresa v Beogradu
e bla prva tocka referat temi "Slovanski narodl
borbi mir in demokraco. Predvsem bi rad poudari
vekansko vaznost in akuanost obravnavana tega vpra
sanja kongresu Borba mir in demokracljo Je pot
nadalni strnitvi slovanskih narodov
Druga svetovna vona Sc je koncaa zmago sovan
skin narodov mad njihovm stolenim sovraznikom-
skim imperializmon Zmaga slovanskh narodoV e bila
mogoea zato ker je ba med drugo vojno skle
njena bona slovanskih narodov kot eden izmed
navaznesh faktorjev borbe protfasstcne koacie Slo
vanski narodi Poske, Jugoslavie in Ceskoslovake oh
koncu vone pa Bolgarje stili okrog ZSSR kot
glavne sile XII je zadaa nemskeu mperalzmu odlocini
poraz Zaradi strnenost sill demokrace Sc je koncala
vona popono zmago mad osvajac
Mino je mad eto dni po razbitju fasisticne Nemcie
in leto po kapuacii Japonske Toda rdnega in pra
vcnega mru nj Grci neisprosno in nekaznovano prega
njao demokrate Ktajskem organzira reakcija
pohod prot demokratcnim elementom Indoneziji Sc
vedno krvave borbe proti patriotom
Svetovna reakcija noce odnehati, organzrat posku-
sa zaroto proti svobodi in demokracji.
MISC Sc zaceljen borcev proti nemskofasistic
razbonikom MISC Sc posusle soze osroteh orok
in mater XII Jim fassticn morilci pobi oroke ze i'm
peralsticni krogi rozjajo orozjem re 81
pfaVlcnega
ga miru
Slovansk narod hocejo do kraja izkoreni.
nt ostanke faszma in razboniske fasstcne deologije
temvec tudi zgradti pravicen mir osnov enakoprav
nos vseh narodov in resncne demokracie, zgrad tax
mir V katerem ne DO moga pojaviti agresija
Narodi. slovanskih dezel-Jugoslavije- Bogare-|
Ceskoslovaske in Poske-kakor tud mnogih drugih de-
Eel ponesl velke osvobodne borbe zelo dragocene
nauke Da bi preprec moznost ponovitve neske in
ke druge agresije e neobhodno porebno kakor
daj preprca narod lasni koz predvsem izkorennit
ostanke fassticne deooge do kraa kvidrati stare fa
sscne rezime XII SO bill pred vojno krmilu teh de-
zelah narod spozna da e reba utrditi poglobiti
zadnjem casu uvejavene demokraticne preosnove Sa
tako ahko zgradimo trden in rajen mir organizramo
mnozice CHM hitrejso obnovo dezele, memo zasco
pred napadi zunanjih osvaalcev.
Reakconarni monarhsticn rezmi XII SO bill pred Vol
krmilu vrst evropskih deze, med drugim tudi
sovanskih dezea bistveno pomaga hitlerevcem pri
uresnicevanu nhovih osvajanih nacrtov. Tako je bo
Poskem, Jugoslaviji, Bolgari vrsti drugih de-
zel ker bile ludske mnozce odrin cd aktvnega
politicnega zvena in upravjanja drzave usoda dezee
pa e bila rokah reakcionarne vadaoce kke Rydz
SmiglyaBecka, Cvetkovica-M Macka in carja Borsa.
Samo Sovjetsk zvezi, dezeli socalizma deze sta
inskega prateljsva med narod e ba dosezena morano
poiticna enotnost ljudstva kakrsne vde
kin vonih letih e soyetsko udstvo tesnee strno
okrog svojega vodtea in narodu e da Josip Visarono
vic Stain tel strnjenos in moranop politicna ,enonost
sovetskega udsva e eden zmed glavnh vzrokov image
Sovjetske kusne vojne pokazae da e enonost
ludsva nuno potrebni pogo zago To pa da dosec
dosedno demokratizacijo vsega zvljenja deze
tako, da damo vsemu ljudstvu resnicno svobodo
T. Dosedna denokratizacija enotnost ludstva sta DO
trebni med yono temvec prav tako tudi urd
tev izvoeyane image, organzaco trdnega mru in
nosti svetu. Upostevaoc to- SO sovansi narodi