Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-05-02
kULTURINES PAZANGOS
sVYTURYS
(LIETUVOS UNIVERSITETO 25 METJJ
SUKAKCIAI PAMINETD

A. Merkelis.


MOkSLAS galingas Jis padeio znt
gul apvaldyti gaivaliskaja gamta ir ia ikinky
Jam tarnauti Mokslas is zmogaus gamtos vel
go padare j gamtos ir visos zemes valdova
Vlespatl: Mokslas yra didysis visokiariopos ku
turlnes pazangos veiksnys
Mokslas buvo vienas is paciu didziausiu
musQ tautlnlo atgijimo ir neprikIausomos val
styoes atstatymo veiksniu. Svetimuiu pavere
los Lletuvos LietuviQ kaimieciu vaikai patek
Il aukstasias mokyklas, universtetus. susidom6
10 saVo garsiaja praeitimi, patyre, kad senia
Lletuvos buta nepriklausomos ir galngos val
styles. Besimokanciam Letuviu jaunimui mok
slo sviesa parode kad Lietuviu tautos esama sa
Valmlngos, kad jos turima senos ir grazios kul
turos.
Didieji musu tautinio atgijimo vadai. SUI
prasdaml dldee mokslo reiksme, jo spinduliai
stengesi nusviesti Lietuvos kelia i kulturine i
pohtlne lalsve Simanas Daukantas ir vysku
pas MotleJus Valancius svajoio isteigti Lietuvil
Mokslo AkademiJa Taciau tos ju grazios sva
jones taip II liko svajonemis.
Buta ir daugiau zmoniu, kuriuos vilioio s
grail ideja. stai musu tautinio atgijimo Pat
rlarchas Jonas Basanavicius, dar studentu te
bebudamas, 1874 m. savo uzrasu knygeleje pa
slzymejo "Isteigti Lietuviu Mokslo Draugyste
1879 m. Mazojoje Lietuvoje, Tilzeie, istei
gus "Litauische Literarische Gesellschaft'' Lie
tuvlu Literaturos Draugija), Jonas Basanaviciu
ia dziaugsmingai sveikino, reiksdamas Wilt kat
81 draugija, tyrinedama Lietuviu kultura, pagrei
tins Lietuviu tautini atgijima. Jonas Basanavi
cius, suprasdamas didele mokslo reiksme musu
tautiniam atgijimui to sielojosi Lietuviu Moks
10 Draugijos isteigimu, kol, pagaliau, 1907 m
Vasario men. il Vilniuje buvo isteigta.
PRIZES keturiasdesimt metu Letuvos sosti-
neJe VilniuJe Jono Basanaviciaus isteigtaja Lie
tuviu Mokslo Draugija drasiai galime pavadinti
Lietuvos aukstosios mokyklos - universiteto
pirmatake Lietuviu Mokslo Draugija, Jono Ba-
sanaviciaus vadovaujama, aplnk save subure vi
sas zymesniasias ano meto Lietuviu mokslines
pajiegas il nemazai jaunesniuju paskatno i'm
tbs mokslinio daugiausia Lituanistino darbo
Kasmet Vilniuje ivyksta Lietuviu Mokslo Drau-
gijos nariQ suvaziavimai buvo lyg ir savotiski
Lietuviu Mokslo Kongresai. I JUGS atsilanky-
davo ir vienas kitas zymesnis uzsienio moksli-
ninkas, besidomis Lietuvos praetimi, Lietuviu
kalba ar aplamai Lietuviu tautine kultura.
Anais sunkiais caristines Rusjos priespay-
dos laikais, palyginti, nemazas Lietuviu skaicius
ju baige universitetus gaudavo Rusijoje gerai
apmokamas vietas ir savo tautai bel jos kultu-
raj dingdavo be pedsako. Tx maza dalis ju igy-
to mokslo svituriu nesini gryzdavo j savo pa
vergta tevyne vargti tarp savo skurstanciu bro
liu ir dirbti ju Svesesnei ateiciai. Buvo ir to-
kiu Letuviu, kurie, baige universitetus, budavo
prie ju paliekami ruostis profesurai. ir veliau
tapdavo kartais ir labai zymus mokslo zmones.
IS tokiu galetume pamineti prof. Kaziniera Bu-
ga, prof. Augustine Voldemara, etc.
PradejUs atstatyti nepriklausoma Lietuvos
valstybe, tuojau pat buvo susirupinta ir auksta-
ia Lietuvos mokykla. ia jau buvo pradeta ru-
pintis 1913 m. pabaigoje. Buvo norma atgai-
vinti garsusis Vilniaus universitetas. Taciau is
karo gruvesiu ir simtmeciais trukusos sveti-
n,uju vergijos Lietuvai, atstatanciai savo ne
priklausoma valstybe, ikurti sava aukstoji mo-
kykla buvo ne taip jau lengva. Lietuviu svie
suomene karo audros buvo isblaskyta. Be to
atstatanciai savo nepriklausoma valstybe Lie
tuviu tautai tuoj pat teko griebtis ginklo il
ryztingai gintis nuo grobuonisku savo kaimy
nu' Negalint tuoj pat isteigti Lietuvos uni
versiteto buvo greiton1is suorganizuoti Aukstie
il Kursai, is kuriu po keariu metu ir isaugt
Lietuvos Universitetas.
LIETUVOS Universtetas iskilmingai buve
atidarytas 1922 m. Vasario 16 d. laikinojoje Lie
tuvos sostineje Kaune. 10 mokslo branduoli su
dare buve Lietuviai Rusijos universitetu ir Pc