Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-26
(Pabaiga is pereito nr.)


done buvo isteigta komunistu
partija, Rusijoje kila revoliu-
CHA. Gyvename 19O5-tus me-
tus. Tai silpniausias caro- val
dzios laikotarpis. Pralaimetas
karas SUI Japonija ir neistese-
tas valdzios zodis perleisti val
stieciams zeme ju nuosavyben
pastato tuolaikine caro- valdzia
Petrapilyje j keblia padeti.
Nusivyle zmones sukila. Lie
tuvoje, Lenkijoje, bet ypac
Latvijoje ir Estijoje sutiep-
snoja dvarai, isbyra zandar-
meriju langai, vienur-kitur
atsiranda pakartas Rusu val
dininkas. Taip vyksta revo-
lucia Baltijos krastuose. Pa
cioje Rusijoje il kai kuriose
vietose pasireiskia labai ziau-
rial, kitur praeina tartum lyg
visai nepastebeta.
Kas yra tos revoliucijos va
dai, ir kokie ju sukiai? Reike-
tu manyti jog tai komunistq,
kitaip tariant bolsevikQ, dar-
bas, bet istikruju taip nera.
Bolsevikai - Leninas, Zinov-
jevas, Cernikovskis = gyvena
tue metu uzsienyje, daugiau-
sia ju randasi sveicarijoje.
Tiesa, isgirde apie neramumus
Petrapilyje, Maskvoje ir XII
jeve, kai kurie is jQ atsiskubi-
ma Russia, ju tarpe ir Leni-
mas, bet vadovaujamos vietos
jie negauna. Mat, revoliucija
kilo is valstieciu tarpo, kurie
is esmes nieko daugiau nerei-
kalavo kaip tiktai caro- dekre-
to kuriuo butu perleista jiems
nuosavyben zeme. Apie ko-
munistq-bolseviku partijos pro-
grama ir zadama pasaulini ro-
iu valstieciai nei girdeti memo
rejo. Taip tie bolsevikai ir vel
gryzta aplinkiniais kelias i sa-
vo landynes uzsienyje.
1905 metu revoliucija atne-
sa pagaliau siokiu-tokiu vaisiq
30 caro- valdzia esancioms tau
toms. Rusijoje lieka panai-
kinta baudziava ir teoretiskai
ivesta zemes nuosavybes tel
Sc. Lietuvoje ir Latvijoje lei
sta tautine spauda. Tai MAJ
daug svarbiausi tos revoliuci-
Jos laimejimai. Be abejo kad
bolsevikai reiskiasi visu tue
nepatenkinti ir jau dabar pra-
deda keikti ne tiktai cara SUI
jo valdzia, bet ir pacia tauta,
kuri esa taip pigiai davusis
perkalban1a. Jie is savo puses
persa nauja revoliucija, tokia
kad net visa Rusija sudrebe-
tu, taciau ju balso niekas ne
klauso.
Nesideda prie tos komunis-
tu-bolseviku. partijos niekas If
kituose Europos krastuose. Vo-
kietijoje, Anglijoje ir Prancu-
ziioje zmones reiskiasi esq la
biau linke j socializma. Dar-
bininkai pradeda burtis j pro-
fesines unijas. Fabrikuose i
vedama astuoniq darbo valan-
du diena. Geguzes pirmoji pa
skelbiama darbo svente::
Tai mazdaug viskas ko If
sieke pazangesneji visuomene
Rusijoje ir kituose' krastuose.
Visiskai galimas daiktas, tai
gi. kad ia komunistu-bolseviku
partija niekuomet nei nebutu
isvydus saules sviesos jei ne
1914 metu karas, kurls talp
sakant pasmauge Russia.
1917 metals Russia buvo vi
suose jos frontuose VokieciQ
nugaleta. Caro- valdzla nebe-
turejo pasitikejimo nei kariuo-
menes nei liaudies tarpe. Be
gallo isaugus korupcija, kurl
net prize to privede jog mics.
tuose nebuvo galima gauti
maisto, pagimde visu pirma
Rusijos moteru tarpe paglezos
jausma. Taip ir isejo 1917 me-
tn pavasari pirmoji moteris,
pirmasis moteru burys vlesal
j gatve, reikalaujant duonos,
= tue tarpu tiktai duonos, bet
buvo galima laukti kad greital
pasigirs ir kiti sukiai. lstikro
taip ir ivyko: netrukus kit
moteru burial pradejo gatvese
rekauti kad CANA karo, tegu
buna taika! Tie sukiai labal
greitai nuaidejo j karo fronta
ten kur kovesi ir mire vyral