Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-05-23
PROBLEM TURECKE uzINY.

o1AJ PNJ0AV SSOAd a IL IL
recku zdGraznila mimo jine i
strategicky vyznam turecke L.
ziny (Dardanelly ma jihozapa-
de a Bospor ma severovychode)
o zadnou cast vychodnfho sire
dozem1, a snad by sc mohlo
spravneji T1ci, re O zadnou cast
sveta vGbec, nevedlo Sc tolik
SPORT jake prave O tuto histo-
rickou 1zinu, oddeluj1cf evrop-
ske Turecko cd maloasijskeho
Egejske more cd Cerneho. Spo-
|jene Staty Sc O nj zajfmajf jiz
cd roku 1880, kdy ma zaklade
americko-turecke smlouvy SINE
ly americke obchodnf lodi vol
ne touto 1zinou proplouvati.
|Nedavne presidentovo posel-
|stvi kongresu znovu potvrdilo,
re americky zajem @ tuto O.
blast stfedozemi, vcetne Biz
keno vychodu, nepominul, ba
naopak jeste vzrostl.
Podfvame-li Sc ma mapu, sa-
mi zjist1me, proc ma tato 1zina
tax ohromny strategicky hos
podarsky vyznam jak pro Tu-
recko, jehoz hlavnf prfstav,
CaTihrad, lei ma Bosporu, tax
Ii pro Recko a vSechny ostatnl
zeme teto oblasti.
Pc STRANGE strategicke ma
tato uzina nejvets1 vyznam pro
zeme pTi Cernem mort - Tu-
recko, Bulharsko, Rumunsko a
lSovetske Rusko. Pro vsechny,
s vyjimkou Turecka, je to jedi
ma vodn1 costa do more Stredo-
zemnfho; pro lodi ~ostatn1ch re-
mi je to naopak jediny zp1sob,
jak Sc dostati do Cerneho more
Hospodarsky vyznam dziny
pro Sovetske Rusko mono po-
souditi z toho, re jeho dive vel
Ike splavne Teky, Dnepr a Don,
vlevaj1 Sc prave do Cerneho
more. Pro zboz1, ~vyvazene z
Ruska po lodich (vcetne obilf z
Ukrajiny), stava Sc tax turec-
ka 1zina nepostradatelnou
Prave z tohoto dGvodu, jakoz j
proto, re Rusko vzdy potrebo-
valo prfstav, ktery by v ZINE
%nezamrzal, nalehala sovetska
vlada jiz nescetnekrate ma Via
du tureckou, ably il dala vetsi
pravomoc pr spravovan1 Il
ziny.
Otazka spravy dziny je v
podstate otazkou sovetskeho L.
sill zfskati cd Turecka volnost
plavby pro ruske obchodnf To-
de, jakoz i. pravo k zabraneni
vstupu do 1ziny valecnym To-
dim vsech zem1, nelez1c1ch pr
Cernem mort.
V turecko-ruske smlouve z
roku 1888 byla i tajna klausu-
lie, v n1z sc turecky sultan "a
vazoval nedovoliti vstup do d
ziny zadnym valecnym lodfm
Iciz1ch velmoc1. Osm let pc te-
Ito smlouve doslo ke konvenci,
j1z Sc ucastnil Rusko, Prusko,
Rakousko-Uhersko, Velka Bri-
TAME a Francie, a ma n1z Sc ty-
to zeme dohodly, re do 1ziny
mali mfti prfstup obchodni lodi
vsech zem1, nikoli vsak CHI To-
di valecne.
DalSim meznikem v dejinach
uziny byla sovetsko-turecka
smlouva z roku 1921, stanov1ci
svobodu 1ziny a dovolujfci
vstup do nj obchodnfm lodfm
vsech zem1. Sporna otazka Il
ziny pTisla znovu ma pretTes r.
1923 pri Lausannske konferen-
lei, kdy Sovetske Rusko, Turec-
ko, Velka Britanie, Francie, L
talie a Japonsko Sc dohodly ma
demilitarisaci 1ziny a ma tom,
re 1zina ma byti spravovana
internacionalnf komisf Spolec-
nosti narodH.
Roku 1886, ma caste opeto-
vanou zadost o pozmeneni W.
sledku Lausannske konvence,
doslo k move dohode konvenci
" Montreux. pTi nfz Bulharsko,
Francie, Velka Britanie, Recko,
Japonsko, Rumunsko, Turec-
ko, Sovetske Rusko a Jugosla-
vie podepsaly smlouvu, udelu-
jic1 sprawl 1ziny turecke Via
de, ktera soucasne nabyvala
moe dozirati mad dodrzovanfm
vsech pravidel, tykajic1ch sc
vstupu valecnych lodi do 1ziny
Cd roku 1916 usiluje Soviet
lske Rusko O uzavrenf move
smlouvy, ktera by dovolila Tu-
|recku a Rusku vybudovani O.
brannych zakladen ma 1zine.
Staty nechteif ma do
hOdu tOhOtO druhu pristOupiti ;