davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08

vilegiju = buvo perkelti j pa
begeliu stovyklas. Jau patys
svedai po truputi buvo speje
pazinti Baltijos tautu charak-
teri ir po lagerius isskirste pa
begelius siaip: Latviai gavo
stovyklas vieni sau, o Lietu-
viams daugumoje teko gwen
tt su Estais bendrose stovyk-
lose, nors Estai, kaipo daugu-
ma, Lietuvius bandydavo zap
statyti".
NORS svedija labai huma-
niska Sails, ypac jos liaudis,
kaimas, bet mes pastebejome
kad ne visose stovyklose gyve-
nimas vienodas: tai priklause
nuo administrators. Gi stovy-
klu administracija daugumoje
sudare svedu Raudonojo Kry-
ziaus pareigunai, O kitos sto-
vyklos buvo net privaciose ran
kose. Negalime mes tvirtinti
kad svedai kai kur savo nau-
dai "kombinavo', bet kad mai
stas buvo ne visur vienodas tai
faktas. Vienose stovyklose mai
stas buvo blogas ir daugiur jo
tiesiog stigo. Vaiksciojom SUI
verze pilvus. IS valdzios gau-
davo kiekvienas tik suauges
asmuo pinigais po 5 kronus
menesiui, tai begdavom krau-
tuves dasipirkti bent kokiu ne
normuotu sausainiu.
Bet buvo stovyklu kur gyve-
nimas buvo tiesiog rojiskas.
Su pasididziavimu tenka SUI
mineti Smolande Holsby brun
stovykla, administruojama p.
Hanssono. Toje stovykloje gy-
veno Lietuviai ir Estai. Sci
mos gyveno atskirose vilose
(mat Holsby-brun yra svedu
maldininku vasarviete). Mais-
ta teikdavo Resos (turistu)
bendrove. Maisto pakakdavo
pihai ir ivairaus. Cia pasiga-
mindavo net Baltisku maisto
patiekalu. o svedu maistas
labai skiriasi nuo Baltu mais-
to; pas Svedus viskas saldu ir
lengva, kaip aviziniu dripsiu
kose ir vietoje sriubos juoda
sacharinine gira, vad. ''svarta
sockerdrika". Ia gira amzi-
mai geria kaimas ir miestas.
Taigi kas turejo laimes patek-
ii ia stovykla, galejo pailseti
kaip kad savo laiku
Palangoje. Tx visiems reike-
jo stovykloje eiles tvarka att
dirbti "normas": kapoti NAL
kas, indus bel grindis plauti,
butt ''kelneriais" ir pan. Toje
stovykloje Lietuviu bel Estu
tarpe buvo pasireiskes grazus
kulturinis Observation-Disclosures:
buvo surengta savu choru kon-
certai, liaudies dainu pobuvlal,
tautines Sventes.
(Seka: Pirmi ispudziai isijun-
gus svedu gyveniman.)
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08

will be a war!" Is to mes ga
lime isvesti jog galvojanti EMO
mes negali sutikti su esama da-
bartine Eurpoje padetim, jog
yra ivykus didele neteisybe uz-
leidziant komunizmui plesti ir
naikinti tautas, terioti zemes.
Jau vien tu nuskriaustuju tau
tu ir zmoniu vardan turi ivykti
karas SUI Russia.
Yra nuomoniu jog kara pra-
desianti Russia, jog j j prade-
sianti Europoje. Zmones nusi-
mana apie Sovietu Rusijos mill
tarine padeti mano jog Rusijos
geriausi sancai iseiti j kara
prizes nekomunistines Europos
valstybes yra sekanciu 18 me-
nesiu laikotarpyje, vadin a i
mazdaug pusantru metu begy-
je skaitant nuo sios dienos. Ko-
del taip manoma? - Rusijos
padeties zinovai sake jog il
esanti strategiskai ziurint siuo
metu geriausioje padetyje ir
lengvai galinti rizikuoti bet ko-
XII uzpuolima. Tatai del to jog
1. turf nepertraukta ir ME
keno nekontroliuojama zemes
liniia nuo Archangelsko Xxi Bal
tijos juros, Xxi Karaliauciaus,
kuris dabar Sovietu pavadintas
Kaliningradu, jog il is antros
puses, yra saugi kitame pasau-
lio ruoze, t.y. linijoje Vladivo-
stokas-Pacifikas ir nuo Berin-
go Xxi Korejos.
2. Jog il yra sutraukus me-
paprastai stiprias karo pajegas
ruoze Stettinas Karaliaucius
siaurej, toliau Oderio ir Neisses
upiu santakoje. Jog il lengvai
ir betkuriuo metu gall susijung-
tt pietuOse su CANA stipria II
to komunistine kariuomene Ju-
goslavijoje.
3. Ir galu gale del to jog
siuo metu, kitaip sakant dabar,
arba neuzilgo, Stalinui yra ge-
riausia proga padaryti siurpry-
za. Praejus keletai metu, Va
karu Europos valstybes gall su-
stipreti, O tada Rusijai uzpuoli-
mo rizikas gall butt kur kas di-
desnis.
Tokia padetis yra siadien Eu-
ropoje.
Amerikai, atrodo, tiesioginis
karas su Russia bent tue tarpu
negresia. Yra manoma jog So
vietai nedris uzpulti Americas
jos pacios kontinente, nes jie
dar nebus uzmirse, kaip greitai
ir grieztai Amerika sugebejo
atsakyti Japonams po P arl
Harbor. Bet jog uzpuolimas
net ir Amerikos kariuomenes
daliniu linijoje Karaliaucius-Od-
er, arba linijoje tarp Persijos
golfo, vadinasi centralineje All
joje, esa visiskai galimas daik-
tas, tue neabejojama.
Klauskime, kas yra daroma
is Americas ir kitu valstybiu
Europoje puses, kad tokiam
Sovietu pavojui uzkirtus kelia?
- Kas yra 'daroma? Apie tai
pakalbesime kita savaite.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08
kokiais keliais Lietuviai
pasieke Svedijos globa

V1ENAME is paskutiniuju
Dirvos numeriu bendradarbis
IS Danijos nusiskunde kad Dir
vos skaitytojai ir, bendrai, pa
begeliai "apie Lietuviu tremti-
nlq gyvenima svedijoje beveik
nleko nezina, nes is Svedijos
nieko neinformuojama. Savo
laiku, tik karo veiksmams Eu-
ropoje pasibaigus ir kai bu-
vo prasidejes sioks-toks nor
malesnis paste susisiekimas. is
Svedijos apie pabegeliu gyve-
nina ir ypac apie bolsevikines
tyranijos veiksmus buvo labai
daug informuojama. Bet kai
atsidare nuo karo pragaro var
tai is Vokietijos, visu triju va
kariniu jegu zonu, kur yra su-
sltelkus musu tremtiniu mase,
svedijos pabegeliq, kaipo zy-
mlos mazumos, gyvenimas ia
pc visai neaktualus.
Dabar, siuo straipsniu, kaip
atsilyginima, padarysiu plates
ne bendro Lietuviu pabegeliu
svedijoje gyvenimo apzvalga,
bemaz uz triju metu tremtyje
laikotarpi.
Nors ne karta jau buvo mi
meta, bet prisiminsime kad Lie
tuvlai pabegeliai svedijoje pra-
dejo atsirasti nuo 1914 metu
vldurvasario, kada prizes gala
naciu okupacijos Lietuvoje jul
sellmas buvo pasiekes auks-
clausio tasko ir kai antroji rau-
donoJo teroro okupacija zenge
per Lietuvos rubeziu.
LlETUVIAI taikioje svedu
zemeje jieskoti prieglobsties
trauke is visu keturiu saliu.
Pirmutine pabegeliu banga j
svedia atvyko is rytu - per
vetringa Baltija, daugiausia
menkais zveju laiveliais: vieni
net panardine kojas j saltas
bangas, o kit - net gerokai
issimaudydami Baltijos bango-
Sc. Trys didziausi sventosios
uosto zvejQ kuteriai: numeriai
l, 2 ir 6, kupinai prisikrove ke-
leiviu, nekurie is ju (kaip net
"zymiausis" is ju) pasimerske-
riojes buvo nelaimingu tautie-
ciu auksinuku, labai neapgalvo-
tai bande begti tiesiog is Sven
tosios uosto Rugpjucio menesi,
1914 M, bet buvo Vokieciu ka-
70 laivu sugauti. Kuteriai pir-
mas ir sestas buvo nutempti j
Klaipeda, o mr.. antras vietoje
patranku suviais nuskandintas.
Keleiviai su manta naciq laivu
igulu buvo paimti nelaisven.
Pc to, Baltija mociute ryztin-
gal zveju laiveliais neviena
tauru tautieti, gerai paragavu-
81 raudonojo teroro okupacijos,
perkele is Lietuvos gintaro pa
krasciQ j Gotlando sala ar val
singa svedijos Selma. Ir tas
nemielas is tevu zemes begi-
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08

Nori susirasyti SUI Americas
filatelistais, taipgi zemes ukio
klausimais, moka Vokiska ir
Angliska kalbas:
D. Zakarevicius,
Paulustr. 81
Neuffen, Writ.
US zone Germany
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08
Skelbinai Dirvoje

Turedami parduoti ar is
nuomoti mama, kambarl,
ar parduoti kokius daiktus
kuriuos kiti gall sunaudo-
ii, pasiskelbkite Dirvoje.
Skelbimus atneskite gata-
val parase. Priimami Xxi
pietu treciadieniais.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08
PasauIine Po|itikos
ApzvaI9a
RasO DR.. A. j. M.
Dirvos Specials Korespondentas
RaSO DIR. A. ]. M.
Dirvos Specials Korespondentas


mas apginti nuo betkokio gra-
sinimo. Antra; Rusijos zeme
yra pilna neissemiamu turtu.
Aukso klausimas Rusijai is tik-
ruju nei kick nerupi. Lieka dar
tiktai valdymosi principe klau-
simas ir cia, kaip tiktai cia,
dabartine Raudonoji Russia yra
priesinga visam pasauliui. Ia
ypatybe pastato ja jau auto
matiskai j nesaugia padeti. Taip
kaip valkatos bio padoriu EMO
niu, plesikai visada save ma
to pakartais, taip bijosi Rau-
donoji Rusija kulturingo ir ci-
vilizuoto pasaulio. il yra, va
dinasi, nesaugi, jos sienos ne
saugios. Tokiai padeciai esant
negali butt kraste gerbuvio, nes
visa ka zeme mesa, eina j sau-
guma, ginklus. Del to skurs-
ia komunistelis ir galu gale del
to paties jis galanda dantis
kad nukandus kaimynui koja.
AMERIKA ir Didzioji Bri-
tanija, kurioms grese ekono-
miskas pavojus is Vokietijos
ir Japonijos puses, laikinai gal
but ir teisingai galvojo jog de-
tis su Komunistu yra gera, nes
jis nukas koja Japonui o gal
va Vokieciui. Tada, kaip ten
toliau bus, parodys a k S.
Dveji metal tariamos t a i k
NUNS sit ka ir pradeda rodyti:
Sovietai uzeme Pabalti. Ju
sajungininkams A n nglij a i ir
Amerikai nera ko sakyti, mes
tai kelias j Vokietija, kuri
buvo pasiryzta sutriuskinti. So
vietai uzeme Lenkija - nera
ko sakyti, mes ir il pakeliui j
Berlyna. Sovietai uzeme di-
dziaja dali Vokietijos - nera
ko sakyti, mes taip jug ir bu-
vo noreta. Sovietai uzeme Ven
grija - tai nelabai patogu, mes
perdaug, bet Sovietai pazadejo
tue klausimu leistis j derybas.
Galq gale, Sovietai uzeme Bal
kanus, nusiunte savo teroristq
kolonas j Italia, Prancuzija,
skverbiasi ] Skandinavija, viesi
Anglijoje, siaucia JOS kclonijose
ir pagaliau pradeda atplaukti
jau ir j Amerika. To tai. jau
istikruju perdaug, bet Sovietai
pazadejo ir tue klausimu leistis
j derybas.
Prasidejo konferencijos, b e t
kokios konferencijos! Tuo me-
tn kai Anglijos ir Americas at
sakingieji vyrai stveresi visq
klausimq rimtai, SovietQ pa
siuntiniai temokejo atsakyti j
viska tik sypsniu, tuo smulkiu,
pasaipos pilnu sunsnukelio syp-
sniu, kuri taip isidemetinai yra
aprases Dostojevskis. Visuose
Xxi siol buvusiuose tarptauti-
niuose pasitarimuose Maskvos
"draugai" pasirode esq menki
Raskolninkeliai su kuriais pa
dorus zmones tiktai del to skai-
tosi nes mato peili kiseniuje.
IS pasitarimu SUI Sovietais,
vadinasi, nieko neisejo. To pa
seka buvo kad U.S.A. State
Secretary Byrnes turejo atsis-
tatydinti. Su juo daug is vie
tu isejo aukstu Americas val
dininku Europos uzimtuose kra-
stuose. Su Marshall pradeta
tiesti naujos politikos vagos,
vagos Sovietu Rusijos link.
PRADETA taisyti klaidos
Amerika ir Anglia siadien jau
yra isitikinusios kad visu pir-
ma Vokietijos negalima palik-
ii be galvos, kad Bolsevikai tu-
ri is jos issikraustyti. Antra
Lenkija tapo klastingai ivelta
bolsevizmo banga - jai reika-
linga pagalba. Toliau - Graf
kija ir Turkija jau perarti So
vietu peilio, JOINS pagalba pir.
maeile.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08

plana, jog Amerika turf gelbeti
visa Europa. Tam tikslui bus
isleista milijardai doleriu. Is
tos priezasties Amerika Wis ar
teja prie butinos karo tarnybos
lstatymo. Cia reikia jieskoti
priezasciu ir del to, kodel Ame-
rikoje Wis dar truksta automo-
biliQ, visokiu kitu technisku is
dlrbiniu ir pagaliau kariskai
vertingos zaliavos - plieno,
vario, aliejaus.
ST Americas zygi Sovietai la
bal greitai pastebejo. Ir j j
Maskva tuojau atsake: Graiki-
joje sukilo komunistai. Didele-
mis- bandomis, is Maskvos at
siustu komunistq vedami, jie
isiverze is kaimynines Alba
MICS kalnq j Graikija. Oar
pereita savaite ejo arsus mu-
siai. Tuo tarpu jie ten lyg ir
aprime. Mat Anglia nusiun-
tie savo karo lektuvus Graiki-
jai pagalba, is Americas pu-
ses aiskiai buvo pasakyta jog
Graikijai ir is cia yra teikiama
pagalba.
Graikija, tai tiktai repeticija,
kuria Sovietai suruose. Ju val
dmuo apima platesnes ribas. Jie
be abejo, dalyvauja is toll ar
is arti Palestinos neramumuose,
kur zydai Wis nebaigia kovoje
SUI Anglais; jiems nesvetimi
turbut ir Amerikoje vyksta
streikai, streikai toxic masto
kaip angliakasiu. Jie pagaliau
visada yra pirmieji kai isaiske-
ia sioje salyje didesnio ar ma
zesnio masto Snipinejimo byla.
Kuo, betgi, visa tai baigsis?
Musu nuomone yra tok a:
Pikto gerumu neatsikratysi. So
vietai gerumu neatsisakys nei
uzimtu zemes plotu nei jie nu-
sileis derybose del jq valdymo
budo. Prize tokiu salygu lieka
tik viena iSeitis: arba uzleisti
visa pasauli Sovietams, arba
isnaikinti Sovietus. Pastaru at
veju turetu kilt >>naujas karas,
naujas baisus karas. Pasvar-
stykime, kaip toll, arba, kaip
arti mes siadien esame nuo
naujo pasaulinio karo:
Apskritai tariant, nera sia-
dien galvojancio zmogaus ku-
ris nebutu isitikines jog mes
sparciais zingsniais artejame j
nauja pasaulini kara, jog jis
neisvengiamas. Tiktai ne vlsi
yra vienodos nuomones kurio-
je zemes dalyje tas karas turl
kilti. Pagaliau nelabai tesino-
retu tiketi kad jis turf kilt
tarp Sovietu Rusijos If Amerl-
kos. Musq nuomone galetu bu-
ii sitokia:
NAUJAS pasaulinis Kara s
gresia visiskai neabejingai. Jis
gresia kilt Europoje tarp So
-vietu Rusijos ir Americas te-
mai esantiu kariuomenes dali
niu. Ia mintis diena is dienos
skrenda aplink Europos kontl-
nenta, il daugeliui tautu rodosl
nelygintinai kokiu isgan y m u
Sit Roosevelto ir Churchilllo
Rusijai padovanotos Lietuva'
Latvija, Estija, ar nesitiki tos
tautos islaisvinimo per nauJa
kara. ar nesitiki islaisvinimo
nuo gresiancio Bolseviko peillo
Suomija, Lenkija, RumuniJa
Bulgaria., Vengrija, pagaliau ia
patti Jugoslavija, o zinoma, II
i Vokietija, Austria, Italia!
j Diplomatu tarpe teko girdet
toki issireiskima: IF history
has a sequence and logic there
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08

tyJe sustojome tarp dviejq siu
dienq pasaulines politikos asy-
galiu, butent: Washingtono ir
Maskvos. Zvilgtersim dabar kas
vyksta tarp tu dviejq poliu,
kaip klostosi musu galbut ne
tOlima ateitis.
ziurint is Siaurines Ameri-
kos kontinento, yra ten CANA
toll vakaruose zeme, Russia,
kuria dar neperseniausia maza
kas pasaulyje tesidomejo. Kol
Russia valde- carai, ia zeme bu-
vo laikoma vergu salim. We
liau, kai joje isiviespatavo Rau-
donieji, Russia paliko bevarde,
tapo zeme be zmoniu. Mes is
tikrqju, kas ten gyvena ar uz-
augo, vadinasi "draugas", reis-
kia yra lygus savo menkysteje
kitai menkystei, neturi ir ne
gall tureti nieko nuosavo, nepa-
zysta ir nepripazysta nieko aux
Stesnio uz save - ia nublesu-
sia komunistiska menkyste.
Russia, dabar pasivadi n i
Suvienytomis socialist n e m s
Sovietq Republicans, inejo j
pasaulio tautu tarpa deka pas
taro pasaulinio karo, inejo kai-
po milziniskas zmoniQ, "drau-
gu" samburis jau is anksto pa
siryzes nusmelgti sayo menky-
ste tick pasaulio Sally, kick
tiktai ju akys aprebs ir kaip
toll JUGS kojos nunes. Vokieti-
jos Reichas buvo ia pirmoji pa
jega, kuri Sovietams pradare
vartus j Europos vakarus. Vo-
kietija, kuri istikruju buvo di-
dziausias Bolsevizmo prie s S,
pirmoji apsiskaiciavo bevardes
masses gala. il, pasikvietus j
pagalba Bolsevika tue m tu,
kai jai politikos sumetimais bu-
vo reikalinga ideali pagalba pra-
deti Europoje kara, il patti zlu-
go nuo tos idealios pagalbos
kai jos karo masina pradejo
brasketi.
PRIZES keleta metu pasaulis
buvo neramus del gresiamo pa
vojaus is Vokieciu puses. Vo-
kieciai tai zinodami griebesi
krastutiniausiu priemoniQ, kad
Wis delto savo pasiekus. Tas
ju krastutinumas atnese jiems
gala. Anglia ir Amerika is
antros puses, privengdamos tu
paciu Vokieciq, griebesi to pat
krastutiniskumo ir susidejo su
Bolseviku, kad padarius gala
Vokieciui. Dabar isejo taip kad
liko vienas tiktai Bolsevikas,
kuris visu mustas ir paskum
vel visq ispataikautas, rengia-
81 musti tuos kurie dar isliko
sveiki.
Idomu, manau, cia issiaiskin-
ii kane gludi tos grasinimu
priezastys ir is kur klla siu
dienu pasauline mesa n t a k a.
Nuns atrodo jog nesantaikos ir
karu priezastys gludi valstybiQ
santvarkos naturoje. zinome
kad kiekvienos valstybes pir-
minis siekis yra jos saugumas.
Kiekviena valstybe pirmoje vie
toje rupinasi butt saugi savo
zmoniu apgyventose ribose. Po
to seka jos gerbuvio klausimas.
Kiekviena valstybe nori butt
relatyviai turtinga. Toliau =
tai principal, arba budai kaip
ia valstybe turf tvarkytis,
ka tiketi, ko siekti, ka atmesti.
Prizes keleta simtu metq kilda-
vo tarp vienos ir kitos valsty-
bes karai vien tik del to kad
priesingoje salyje zmones bu-
vo arba norejo pasidaryti kito
tikejimo. Veliau ejo karal del
valdymosi formQ. MonarchlJa
priesinosi Respublikai. Oar We
liau kilo gincai tarp diktatu-
ros ir laisvo zmoniu apsispren-
dino. Didziumoje visi karal
ejo del turto ir del valdymosl
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-08

MALAJUOSE, valdzia more
dana pagelbeti apsaugoti lau-
ku augli, suorganizavo vajQ
kovoti prizes laukines kiaules ir
ziurkes.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1947-07-31

and daughter, Velma Mae, of
San Francisco were dinner
guests of MIR. and Mrs Austin
G. Slattery and family, Tues
day evening.
Mr.. and Mrs. AL Ziegler of
Bellevue, Mich, are visiting at
the home of Mr.. and Mrs. A.
R. Koebbe and family enroute
to the West Coast. Mr.. Zilegler
is a boyhood friend of MI.
Koebbe
Mrs. j. I. Westphal left by
plane Sunday for the west
coast where she will attend the
funeral of her brother-in-law,
Lester Kari.
Mrs. Anna Wort and Mrs.
Tom Gibbs visited in Sheridan
Sunday with Mr.. and Mrs. Guy
Randall.
Mrs. G. X. Widmeyer is con-
valescing in the Deaconess
hospital in Billings after un-
dergoing a major operation on
Tuesday. Her daughter, Miss
Esther Widmayer, a nurse in
St. Louis, NO., arrived here on
Sunday to be with her mother.
Mrs. Glen Helmann and j. O..
Higham returned Tuesday eve
ming from Belfry where they
have been visiting for about
two weeks.
WV AUXILIARY drive for
sick room equipment starts
soon. Subscribe to Western
Farm Life at regular prices to
help campaign. A representa-
tive will call on you soon No
donations will be accepted.
-Adv.*
Miss Ramona Eggart of
Whitehall, Mont, is a guest of
Miss Evelyn Hyde.
Ted z. Remmele, Art Crilly
and C.. D. Goodnow attended
Charter Night of the Laurel
Kiwanis chapter Wednesday
evening, July %.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1947-07-31
locals

Mr.. and Mrs. L. G.. Balfour
left Saturday on a one-week
trip to Silver Gate and Vel
loWstone National park.
Mrs. E. G.. DAZZLE of Busby
recently returned from Los
Angeles, Calf, where she took
her son, Albert, to receive
medical attention. Albert re-
manned in Los Angeles under
doctors care.
! Mrs. Betty Newkirk and Miss
Wanda Newkirk were Billings
shoppers Friday afternoon.
Mr.. and Mrs. E. G.. Dahle and
sons, Jimmie and Edwin, of
Busby were shopping a n d
transacting business in Hardin
last Thursday.
DON'T forget to have your
radio fixed today. You might
want to listen to it tomorrow.
Expert radio repair. Jack New
kirk. Candles Store base
ment. ADV.
MIR. and Mrs A. c. Sweeney
returned Saturday evening
from Seattle and Portland
where they have been for
about two weeks.
Mr.. and Mrs. Elmer Slattery
and family, Mrs. Francis Kir-
win and son, Kenny, MI. and
Mrs. jim McNally, and Dick
McNally spent Sunday in the
Big Horn mountains in Wyo-
ming.
J. B. Morgan left Saturday
morning for his home in Lin
coin, Neb., after spending q
few days visiting his daughter.
Mrs. Hollis M. johnson and
family.
The Rev. and Mrs. B. N. Mel
son and daughter, Barbara
Jean, of Hardin, and the Rev.
and Mrs. Claude Lawton of
Sheridan, Wyo., attended the
Fellowship meeting Wednesday
! evening in Midwest, Wyo. The
Rev. Nelson was speaker at
the meeting.
Mr.. and Mrs. George Will
coxsen of Cameron, Mo-, ar
rived Saturday and visited I'M
til Thursday at the home of
Mr.. and Mrs. Lloyd Snyder.
Mr.. and Mrs. Jack NeWkirk
and daughter, Carla, spent the
weekend at Lodge Grass at the
home of Mrs. NeWkirk's par
ents, Mr.. and Mrs. Jim Brown.
PLACE your orders now for
the new Norge Appliances at
Valley Implement Company,
your Norge dealer.
Bill Snyder, who is attend
ing school at Chillcothe, MO-,
will leave Thursday after a two
weeks visit with his parents,
Mr. and Mrs. Lloyd Snyder.
Mrs. George Davis returned
to Hardin Saturday from Red
Lodge where she has been
visiting for about a week.
Miss Beatrice Zelenka left
last Friday for her home in
LeWiStoWn after visiting a few
days at the John Bulls home.
Mr.. and Mrs. John Bennett
| are spending their vacation in
Bridger, Mont.
Mr.. and Mrs. Tolleif Hinna-
land of Brockway, Mont, and
Mrs. Louie Kalberg and two
children of HarloWtown visited
a few days the first part Of
last week with Mr.. and Mrs.
Robert Bragg and family Mrs
Bragg is a daughter of the
Hinnaland's and a sister of
Mrs. Kalberg.
MIR. and Mrs. F. P. Potter and
children of Portland, Ore, ar
rived Sunday evening in Har-
din and are visiting her par
ents, Mr.. and Mrs. c. o. Smith.
Mrs. Helen Wheeler and son.
Earl, of Jordan are visiting her
sister, Mrs. AL Balensky and
family of Hardin.
THIRTY and SO inch Bronze
screen wire cloth at MARSHALL
Wells store. ADV.
Mr.. and Mrs. Ludwig Buech-
Ter were Billings callers on
Saturday.
MI. and Mrs. Dewey Hunt
and Mr. and Mrs. Cyril Stang
er of Gibbonsville, Ida, visited
friends in Hardin one day last
week.
Miss Violet Alexander lett
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1947-07-31

thanks to the Warrens and
crew for their extinguishers.
Vernard and Vern Melville.
The Hardin tribune-herald. [volume] (Hardin, Mont.) 1925-1973, 1947-07-31

CARD OF THANKS
We wish to thank those who
helped us in putting out the
fire in our wheat field. Special
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1947-10-31

over his head and burrowed into
the wall. Jigger fell and hattened
against the floor, his head a dead
parallel with the base OF the
sectional bookcase. ...1sa
ITHE pause was eternal, his
1 wrist watch loud in his ears.
His eyes fastened on a Waistline
bullying black satin materiaA
moved upward to an diversified
pistol, and remained fixed there.
It was an suspicious second
meeting with the weird widow.
He forced levity into his voice,
Ibut the echo was shrill.
"Was it poor Workmanship
or was that just a warning Shot?'.
The gun clicked over the beat
of his heart and the tick of his
watch. An instinct sent him back
behind the side of the roll-top
desk.
An audible click in the still
ness and the room lighted up.
Her voice was even and low.
81 see it's you again. What are
you doing here?" q
Jigger ignored the question.
"Are you going to keep me at
bay with that pointed piStol?"
She moved to the left and her
hand dropped on a telephone. Il
am going to call the police"
The situation had an element
of farce and Jigger was sure of
it. He put the query just for the
record: "You don't think that I'm
here on police detail?" mse II
She dismissed it. you're not
a policeman"
Again for the record and as
a matter, of information: "You
were due at Headquarters. What
brought you back so Soon?v
She dignified the question, her
face impassive. 81 turned back at
Forty-second Street. The, rush
hour crush of the subway was
more than / could BEAR"
She lifted the phone and laid
it down, .dialing once. Her voice
was determined, but low: ".You
broke into this house"
Jiggcr gave it to her rapidly:
"I was looking for more on your
late husbands killing - Marie
Leeds the victim"
The gun lowered, nozzle down.
ward. Jigger walked over and
put the phone back on its base.
Mrs. Herr sagged nerveleSsly
into a chair.
Jigger rejoiced. There were UNI
mistakable signs of a break in
her composure. The straight lines
of her face were sagging.