davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-07-16
(Nadalj aljevanje)

iskoval tistim svojim dolgih,
zavihanim nosom! Kako prese-
netljivo je nenadoma rekel:
"Sakramensko dobro! Ali mi ne
bi hoteli narediti nellie ma ko-
nju?" kako nezaupno nape-
tostjo je poslusal, da mu je Le-
nan odgovoril:
"Utegnil bi narediti njen XII
pee, &c hi sc mi posrecilo, dobis
odlitek."
All je Dromore mislil, da mu
je Lehman prisel kako "a hrbet?
Res je, da je stal nekaj casa
YES zamisljen, dokler nj zamr-
mral, kakor da sklepa stavo:
"Velja! In kako zelis z MO
jahati, da bos videl, kako to
gre, ii dam, kadar hoces, ko-
nja."
Ko je odsel, Sc je Lehman v
narascajocem mraku zastrmel
v svoje Sc nedokoncane ovcarje.
Zopet tisti obcutek razdrazeno-
sti oh srecanju z necim tujim,
sovraznim, XII nina umevanja
zate! Cemu bi pustil, da mu vde-
70 tt Dromoreji tako v zivlje-
ME? Zaklenil je delavnico in Sc
vrnil v salon. Silvia je sedela
tik kamina, zrla plamen in Sc
okrenila, tako da sc mu lie ma
slonila ma kolena. Luc cd sve-
&c ma njeni pisalni mizi il je OBJ
sevala lase, lice in obradek, XII
so jih leta tako malo izpreme-
nila. Lepo jo je bio videti S
tenn edinim plamenom cd sve-
&c, XII je trepetal, pocasi brez
zadrzka dogoreval, da Sc je ta-
jal bledi vosek; plamen cd sve-
&c, najzivejsa vseh nezivih
stvari, najpodobnejsa duhu, ta-
ko mila in nedolocna, da hi ko-
maj vedel, da je res ogenj. Ve-
ter ga je nagibal zdaj sem, zdaj
tia: vstal je, da je zaprl okno,
in ko Sc je vrnil, je rekla Silvi-
ia:
"Mr. Dromore mi ugaja. Mi
slim, da je boljsi, nego je vide
IT,"
"Prosil me je, maj bi mare
dill kipec njegove hcere ma ko-
nju."
I'm ga bos?"
me vem."
'Kar daj, &c je res tako le-
pa,"
"Lepa morda nj prava bese-
da - je pa nenavadna."
Obrnila Sc je in ga pogledala,
on pa je instinktivno cutil, da
pride zdaj nekaj, ma kar mu bo
tezko odgovoriti.
MARK"
"No?"
"ze veckrat sem te hotela
vprasati: ali 81 zadnje case sre-
cen?"
"Seveda sem. Zakaj ne?"
Kaj maj bi bill rekel drugega?
Ako bi govoril svojih custvih
teh zadnjih mesecev - Gu
stvih, tako smesnih vsakemu,
XII jih nina sam - bi jo samo
strasno razburilo.
In ko je dobila Silvia ia od-
govor, Sc je obrnila zopet proti
ognju ter sc molce naslonila ma
njegova kolena
Tri dni pozneje sta ovcarska
psa nenadoma planila il poze, v
katero ju je bill S tako tezavo
zvabil, in skocila proti vratom.
Ma cesti je bila Nella Dromore-
jeva ma tenkem crnem koniic-
ku z belo liso, enim belim ko-
pitom in z vrazjimi, spicastimi
kozjimi useci, XII so sc Jim ko-
nci skoraj stikali.
"Oce je rekel, maj jezdim mi
mo vas in vam pokazem Mag
pieja. Nerad je pri miru. Ali sta
to vasa psa? Kako ljubka!"
ze je potegnila koleno z ro-
ga pri sedlu in zdrknila ma tia;
ovcarja sta bila takoj ma zad-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18

bo moglo kriti vseh potreb po-
trosniskih sredisc, &c sc ne bo
oprijelo velikopoteznih naeinov
obdelave, uporabljalo boljsa Sc
mena, dalo zemlji CHM vec prvin.
Ravno pri tel preusmeritvi
pripadajo nasi mladini odgovor-
ne naloge, XII jih bo izpolnila, ker
Sc zaveda svoje pomembne vlo-
ge. Men trud bo vse drugaee
poplacan kakor trud njenih
prednikov. Cd svojega della DO
imela sama najvec koristi.
Ravno kmecki mladini, XII je
zrasla z zemljo, Sc posveca mai
vecja skrb. Ma stezaj so j odpi-
rajo kmetijske Sole. Dohodki dr.
drzave so sc ze tako povecali,
da lahko brezplacno sola svojo
kmetijsko mladino in .jo po kon-
canem solanju tudi zaposli. Po-
trebnih je Sc toliko vinogradni-
kov, zivinorejcev, vrtnarjev Da-
mes so to same stevilke, oh letu
osorej bodo stvarnost.
Nasi mladinci re z vso res
nostjo spoznavajo naloge, XII Jim
jih zastavlja cas-, in so re srec-
nejsi, kakor so bill prvi pionirji.
Danes so jim dane vse vecje
moznosti, da Sc usposobljenejsi
vkljucijo v nacrt kakor oni. Mi
Mill so casi, ko je bill "a dosego
izobrazbe prvi pogoj biti sin bo-
gatega oceta. Ia pogoj sta nado-
mestili sposobnost in patrioti-
zem. Da je to dovolj, je nasa
mladina re nestetokrat dokaza-
la.
Petletka je dala tudi zeni ono
mesto, XII il pripada in je pretr-
gala verge, XII so jo doslej veza-
le ma lonce v kuhinji. zena ne DO
vec podpirala lie tri ogle v hisi,
marvec tudi marsikateri VOCAL
celotnega kmetijskega gospo-
darstva. Koliko je v kmetijstvu
poklicev, XII zahtevajo prav pri-
rojeno zensko potrpezljivost in
vztrajnost! Zato SO move kmetij-
ske sole enako ,dostopne tudi
mladinkam.
z emo besedo: CHM pref sc DO
mladina vkljucila sodobne pro-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18
.Bodoenost kmecke mIadine

Petletni nacrt je pestavil pred
Iljudske mnekice tako velike ma
|loge, da jih nj mogoce prema-
gait brez najintezivn n e jsega
vkljucevanja mladine v vse de-
lovne procese. Cello zenske bodo
morale ma pomoc. Pri TEN pre-
hodu IL zaostale poljedelske de-
zele v napredno svobodno indu-
strijsko drzavo 81 DO moral vsak
zavihati rokave in prispevati ono
milijontinko skupnega della, XII
ga je kot Clan napredne druzbe
dolzan opraviti. Petletka ne po-
zira samo surovine, ne zajezuje
lie rex, ne dviga samo novih
stavb, marvec zahteva tudi mno-
go znanja ma vseh podrocjih.
Res je zivljenje najboljsi ucitelj
in ljudstvo sc je v naskoku ma
vse tezave marscesa naucilo.
Dan "a dnem narascajo njego-
We izkusnje in casi zacetniskih
napak so ze "a nami. Ravno pri
premagovanju prvih tezav Sc je
izkazalo, koliko je bilo skritih
talentov med ljudmi. Ljudska
drzava bo zmagala v gospodar-
ski bitki prav zaradi tega, ker
skrbi, da sc boto ii talenti do
kraja izpopolnili.
z vkljueitvijo kmetijstva v dr.
zavno nacrtno gospodarstvo so
nastale temeljne spremembe.
Tudi najstarejsa pridobitvena
panoga sc mora prilagoditi da-
nasnjemu casu, priznati vse
prednosti izkoriscanja prirodnih
sill. Znanost, izkusnje, nova
druzbena ureditev morajo biti
tudi ma tenn podrocju vodniki "a
zboljsanje gospodarskega polo
zaja ma dezeli. Dosedanje izkus-
ME kmetijskimi obdelovalnimi
m 4 Jr,,ooro; 1,oSlxivo Ln1rho rioyo
traktorskimi postajami it'd. so
pokazale toliko zivljenjske moci,
da ze krcijo novo pot razvoju
nasega kmetijstva, da so kakor
svetilniki, nasproti katerim plo-
VETO start colni nasega kmetij-
stva, da 81 njih luci poisce no.
viii smeri. z industrializacijo
dezele dosedanje kmetijstvo ne
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18

units reflect the postwar trend toward styling Tor
beauty and compactness.
Shown in the illustration for with hot water
and heating systems modern lines and
may be entirely unobrusive yet
highly efficient in distribution Of heat. a..
convector consists basic partsa heating unit which
its heat the air and
On attractive enclosure which the heating unit is installed
Hot wxer crcuaes through the heating unit and
above it. Being lighter the warmer air rises in the
through the grille
Cooler heavier through opening the
closure with heating unit where is heated
rises 5 circulated into the
through average q three
times of the enclosure provides radiant
neah wdows where usually Installed
and where radiant heat loss is greatest. Il
Close tenperature
conyecorS distributors Of heat
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18
Hja Ehrem5sug: ..
CLAS PISATEL.JA
(Prestavil: John v. Kaueie)

SOVOA III sc .JC IAOOd . SAoVSAAOAAA'
kateri sedi "a volanom. Lazje je
izdelati model "Buicka," kakor
pa napisati knjigo "Vojna in
mir" Mi imamo prednost v tenn,
da smo napravili kulturo "a
splosn6 narodno kulturo.. Zato
je sovjetski pisatelj po pravici
lahko ponosen ma svoje citatelje,
kateri globoko prezivljajo ma
pisano knjigo in mislijo mani.
Dobra knjiga vedno zapusea glo-
boko sled v spominu nasega
ljudstva.
A v Ameriki? Roman pisate-
ljice Betty Mcdonald, "Jajce in
JAZZ" je incl ogromen uspeh; ma
trgu Sc je pojavil sampanjec in
coctail pod imenom "Jajce in
JAZZ" ma glavah bogatih dam so
Sc pojavili klobuki rumenim
jajcem, gentleman so zaeeli no.
siti ovratnice z jajci ma zelenem
polju in plesalci so zaceli pie
sati novi Piles "Jajce in jazz
Toda to Sc nj vse. Pod imenom
"Jajce in JAZZ" je bilo organizi-
ranih mic mani kot IS raznih
klubov in koncno je neki nadar-
jen kuhar hotela "Waldorf Asto-
ria" znasel move kotlete pod
imenom "McDonald-cotlets. Ko
je neki ameriski mesecnik ma
|pravil tekmo "a najboljsi odgo-
vor: "Kaj Sc vam je najbolj do
'padlo v romanu Betty McDon-
aid Sc je izkazalo, da je ve-
Gina citateljev ze pozabila ma
vsebino romano; vecina je odgo-
vorila: 'Zdi Sc mi, da sem Sc
precej zabaval." Nagrado je do
bill citatelj, XII je postal sledeci
odgovor:: "To je smesna zgodba
o ljubezni in kurah!'
Res je, da je med nami in
| Ameriko taksna razlika, kakor
je med severnim in juznim teca-
jem. Mi pred vsem najbolj ceni-
mo harmonicen in vsestranski
razvitek clovestva; mi imamo Sc
zelo malo elektricnih ledenic in
zracnih cistilcev, imamo pa mno-
go pravih ljudi. Mi nismo nacio-
nalisti. Mas pisatelj A. Fadejev,
je nekoc rekel: "Edino mi, bolj-
seviki, smo stopili v borbo z ge-
slom internacionalizma, katere-
ga tudi danes nosimo visoko ma
pref kot enega izmed najsvet-
lejsih gesel, edino mi smo Sc il
kazali kot pravi patriot, XII spo-
stujemo narodno neodvisnost
drugih narodov in njihovo kul-
turo."
Ameriski imperialisti imajo
= danes cello jato podrepnikov, ka-
teri pokorno kimajo "a Marshal
love nacrte, ne da bi vedeli kak-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18

Slepar
Dvajsetletna baletka Dora Sc
bridko joka. ITO je nesram-
nost," vzdihuje, "stari bankir
me je osleparil.'
"ze sedaj, ko sc poznata ko-
maj teden dni?''
"Ne tako. >Rekel mi je, -da je
star osemdeset let, v resnici pa
jih ina samo sestdeset >"
POvecan obrat
Pasant (beracu): 'Kaj vi
kar v diva klobuka pobirate mi
lodare?'
Berac: "No, seveda, ker sem
povecal obrat -"
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18
(Nadaljevanje in konec.)
Hja Ehren5ssrg:

~ ,
Tekom mojega bivanja v Anne
riki sem incl tudi priliko govo-
riti z nekaterimi vojaskimi ose-
bami, katere so sc vrnile il Ev-
rope. Vecina izmed njih je gra-
jala Italijo, Francijo in cello An
glijo: "Sama starina, nj ne nasih
kino-gledalisc, ne dvigal -"
Neki visok castnik mi je de-
jal: 'Zdi Sc mi, da je Sc najbolj
kulturna Nemcija." Kaj neki Sc
jim je tako dopadlo v Stuttgartu
in v Monakovem? Ali mogoce
umetni cigaretni uzigalniki in
razvaline avtomaticnih resta-
vracij? Kadar ii ljudje govore
O "kulturi," imajo seveda v mis-
lih-tehniko. Kar sc tice nem-
skega barbarstva, "a taksne lju-
di, XII so Sc pred Hitlerjem ustva-
rili getto. "a crnce, nj prav mic
novega.
Vsak imperialist je nevaren
"a kulturo, Sc nevarnejsi je pa
imperializem taksnih ljudi, XII
imajo tehnicno izpopolnitev "a
visek cloveskih pridobitev. Bill
sem v poseti pri nekem boga-
tenn bombaznem plantazniku. VII
del sem mnogo koristnih stvari
-lep radio prejemnik, zracni
ventilator, pralni stroj toda
gospodar vsega tega je bill nava-
den divjak. Odkar je dovrsil So
10, nj precital niti enc knjige, bill
je zelo presenecen, ko sem po-
dal roko crncu; on nj vedel, da je
nekoc zivel ma svetu Lev Tolstoj,
niti ne, kaj je socializem. On
sploh nj nicesar vedel, razen o
dolarjih in dividendah. Toda
kljub temu me je sveto zagotaV-
lial, da bo Amerika odresila
svet.
Govoril sem nekim advoka-
tom v Knoxville, Tenn, pomen-
kovala sva Sc tudi O knjizevnosti
in ko sem mu omenil Hemming-
way-a, Steinbacka in Coldwella,
Sc je zelo zacudil rekoc:: "Nji-
hova imena so mi popolnoma ne
poznana." Nicvredni filmi, kate
ri Sc izdelujejo v Hollywoodu ma
konvejerju-so glavna dusevna
hrana taksnih Amerikancev. A
danes, ko cita svoje casopise, Sc
huduje in renci: "Rdeckarje je
treba uniciti in napraviti red ma
svetu -
JAZZ nisem nikdar odklanjal
tehniko; tudi JAZZ imam rad
udobnosti in lepe reci, toda "a
vedam Sc, da je zracni-cistilec
samo navadna bitnost. Nemogo-
&c je merritt kulturo dezele po
stevilu avtomobilov, ampak po-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18
STRAIN 8

,cese proizvodnje, tenn pref DO
|izgrajena in samostojna po ma
eelu: Mi gradimo progo, proga
gradi mas. v TEN silnem razvoju
obcuti Sc posebej primorska
mladina veliko placilo "a svojo
izgubljeno mladost. JmS. v.
(Ponatis il "Ljudskega fednika"l
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18

lett sem bill die casa v Albaniji
nikdar ne BON pozabil tiste lju.
bezni do nasega naroda, katero
sem videl tam. Cd. kod taksna
ljubezen do nasega naroda? Al
banci dobro vedo, da mi globoko
spostujemo njihove narodne obi
cafe, njihove zelje po svobodi,
neodvisnosti in njihovo mlado
kulturo.
Ravno zato, ker smo Sc mladi,
ker je nasa sovjetska kultura
tesno povezana revolucijo in
obrnjena 'pogledom v bodoc-
most, znamo ceniti veliko pro-
slost clovestva, tako svojo, ka-
kor tujo. TIE svetle tocke Glove
stva MISC bile samo v Rimu, Pa
rizu, Londonu in v Pragi, ampak
so bile tudi v Kijevu, Novgorodu
in v Moskvi. Mi smo sc trdno
posvetili pred vandali, kateri
snujejo tretjo svetovno vojno,
mi trdno stojimo ma braniku "a
novo, popolnejso formo cloveske
druzbe in tisocletne svetinje clo-
vestva. Ljudje, katerim je drag
Puskin, znajo ceniti tudi Hugo
ia in Bairona.
Mi radevolje priznavamo po-
polnejsnost ameriskih pralnih
strojev, odlocno pa odklanjamo
obozevanje pralnega stroja ali
zracnega cistilca Mi niti malo
ne mislimo padati ma koleni pred
roko zadnjega sistema. Mi misli-
mo, da je vaznejse cd roke to-,
ker Sc Z njo pise. Nj slabo to, ker
Sc nekateri Anglezi in Francozi
klanjajo ameriski kulturi, am
pax slabo je, ker Sc klanjajo
ameriskemu divjastvu. To nj
knjizevni kult kaksnega Irvina,
Longfellowa ali pa Hemigway-a,
ampak je kult Marshallove &C.
kovne knjige.
Evropska burzvazija ne pro-
daja prvic svoje narode "a ame-
riske dolarje. Danes ne gre sa-
mo "a izgubo politicne neodvis-
nosti, ampak gre "a materialno
in duhovno ograbljenje Europe.
Pred nedavnim je Anglia kupi-
la v Franciji "a $50 milijonov
moskih oblek. Med tenn pa je pri-
slo ma dan, da Anglia posilja
vse moske hlace v Ameriko, ker
so mnogo boljse, kot pa ameri-
ske. In tako hodijo Amerikanci
v angleskih hla6ah, Anglezi pa v
francoskih oblekah!
Kar sc tice Francozov, XII MISC
anglo-saksonci, ne prvega in ne
drugega razreda, lahko hodijo
tudi brez hlac. Kapitalisti temu
pravijo "neorganizacija evrop-
skega gospodarstva," v resnici
je pa lie trgovska pozresnost "a
dobicke. v Franciji so Sc po vol
nj pojavili zelo nadarjeni pisa
telji, ampak danes so vse franco
ske trgovine S knjigami natr-
pane z amerisko makulaturo.
Italijani so veseljem pozdra.
viii obnovitev svoje filmske in.
dustrije in umetnosti, toda da.
mes v italijanskih kino-gledali.
scih pokazuje samo Hollywood
ski "sund."
1'urcijo so nekoc klicali "a
"evropskega bolnika." Do prve
svetovne vojne Sc je "Porta'
vzdrzevala ma racun Londona,
Pariza in Dunaja. Zdaj Sc evrop
ski kapitalizem vzdrzuje vbriz
gavanjem ameriskega necaka
katerega so re davno povisal
radi njegovega bogastva v "stri
ca" Kapitalizem ne more nice
sar vec ustvariti. Fasisticnt
barbarstvo je bilo logicno "a
kljucenje tistih razvalin, kate
re je kapitalizem vrsil ze dolgt
pred vojno, ko je rusil tovarne
kuril parnike S kavo in poliva
psenicos petrolejem.
| =.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18

je zoper mas? Zoper mas je div.
jak, ponorel Cd mastnih dohod-
kov in tisti, XII predlagajo, da
sc mas zasuje z atomskimi bonn
bafni. Maj evropska ljudstva
zvedo, kdo skusa vdreti ma nil
hov vrt, v njihova bivalisca, mad
njihove otroke in kulturo. I've
do maj tudi vsi Amerikanci, v
kako umazano in strasno nesre-
co jih pehajo njihovi vojni hui
skaci in zurnalisti!
Nihce izfhed mas 81 ne zeli move
vojne, niti en- clovek ne. TO ne
govorim samo G. Hartmann
MENU je to znano-govorim pa
tistim Amerikancem, kateri ne
razumejo Harrimanove igre. Ma
sa republika je stara sele 80 let,
rodila Sc je z besedami mir lju-
dem ma svetu," te besede so nam
ostale sveta prisega. Celih 80
let Sc je nasa republika borila
"a svetovni mir, pozivajoc druge
drzave k razorozitvi. Nikdar Sc
v nasem casopisju MISC tiskali
sovrazni pozivi "a napad ma kak-
sno drugo drzavo.
Ko pa so mas napadli fasisti,
smo pokazali, da miroljubno
ljudstvo prav lahko prisili ma
koleni izucene morilce in ropar-
je. Tudi po zmagi mad fasizmom
smo ostali pripadniki miru. Ma
81 zastopniki v raznih mednarod-
nih organizacijah ne branijo
otroke samo v Moskvi in v Beo-
gradu, ampak jih branijo tudi V
New Yorku in v Montrealu. Oni
branijo matere po vsem svetu,
branijo evropske muzeje in Ii
darje v Kijevu, Parizu in San
Francisco.
Zdi sc mi, da bi bilo dobro,
&c bi Sc g, Hartman spomnil ma
leta, XII jih je prezivel v Moskvi.
Pri tenn ne mislim o oceh vdov
ali mater, ker vem, da to ne bi
prav mic ganilo ameriskega tr-
govskega ministra. Pc svojem
hujskajocem govoru, XII ga je
obdrzal pred trgovsko zbornico
v Seattle, bi bilo koristno, &c bi
Sc g. Hartman nekoliko poglo-
bill v zgodovino. Gospod Harri-
man je bill v Moskvi v casu, ko je
po njenih ulicah korakalo proti
vzhodu sto in sto tisoce nem-
Skin "krizarjev." Dobro bi bilo,
da bi povedal svojim, cezmerno
nadutim rojakom, tistem vro-
Gem julijskem dnevu, ko je stal
ma Redeem trgu in opazoval ta-
kozvane "supermane," kateri so
hiteli zavojevati yes svet.
Pred letom dni sem videl v
Franciji razvaline nekega mo.
stu, kateri je nekoc veal dive
mesti cez reko Luare. Ko sem
vprasal ljudi, zakaj ne postavijc
nov most, mi je neki skeptik od'
govoril: "Zakaj? Sal DO zopet
kmalu druga vojna :" Ne.
davno sem prekolovratil prekc
pet tisoc kilometrov po nasi raz.
ruseni dezeli. Povsod sc vse ma
vduseno obnavlja; velikim tru'
dom grade move mostove in Sole
hise in mesta. Mogoce nam be
kak skeptik vrgel naprej, da smc
proved optimisticni.
Tudi afriska ptica moi ims
svoj optimizem, ko zariva svoje
glavo v pesek, da ne hi videla
kaj Sc godi okrog ME. Taksen j
bill tudi optimizem Monakovce'
pet minut predno je pocil prvi-
strel. Mi dobro vidimo nevarnos
move vojne, vidimo ponorele tr
|govce, XII so ponovno pripravlje
nj preliti reke cloveske krvi, d;
81 zvisajo dividende. Ampak m
ne vidimo samo ME, vidimo tud
ljudi dobre volje; vidimo lacno
izmuceno in zastraseno Evropo
XII sc ozira ma mas, kot ma edin
,yo r,,ho ex,otox,pooo ,,o;v,,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-11-18

Taksno je Hvljenje
Mali TonEek III rad vedel, Ia
kaj Sc nahajajo vitanaini bas
" ribjem olju, ne pa v poticah
in bonbonih.
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1947-08-28
THE LOW DOWN
HICKORY GROVE

Today will pass a tip along
to our college presidents. 1t will
be my good turn for the day.
College presidents have been
plenty busy recent-like with
thir campuses Overlooking. They
have not had time to notice,
reckon, the mumuring. here and
there that the country already is
overstocked with synthetic econ
omists, social uplifters, psychol-
ogists.
Not week passes but what
some guy or dame blows into our
little burg here with a new cure
for something or other that they
can think up that needs curing.
And might add here, a tip to
the program chairman of the
book review lunch clubs, ETC. Get
a local speaker who knows
what he is talking about versus
scratching around for some i'm
ported psychologist or economist
who has just received his di-
ploma and has not yet operated,
owned or been in any kind of
the businesses or activities he is
expounding about.
What this country needs over
at the Schoolhouse is more of the
doctrine that teaches how to be-
come a non-leaning, self-depend-
ent citizen. AS psychologists and
theorists become more and more
plentiful and get more in our
way, and they find themselves
on the 2 for a quarter counter
in the bargain basement, it is
gonna tax the college presidents
ability to square themselves for
sponsoring such a curriculum.
Yours with the low down,
10 SIERRA.
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1947-08-28

The number of vending stands
in Florida operated by the Flor
ida Council for the Blind has
grown to 80 in number. Edwin
c. Greenawalt, state supervisor
of the vending stand program,
said that the Florida Industrial
Commission has given blanket
approval to the Florida Council
for the Blind to set up installa-
tons in any of its offices through
out the state, subject only to the
approval of the local manager.
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1947-08-28
ANTHEM-SINGING CANARY
DEAD

BEXHILL, Ind.--Bobby, the
canary which could sing God
Save the King" right through
died recently, at the age of Is
wears. Bobby became famous af-
ter singing the national anthem
at pet show at the Crystal Pal
ace, London, in 1887.
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1947-08-28

The Khyber Pass between At
ghanistan and India has been the
route of invasion for Persians,
Greeks, Tartars and Moguls.
The Key West citizen. [volume] (Key West, Fla.) 1879-current, 1947-08-28

AP Newsfeotres
FUNCTIONAL describes this house simple layout with wasted
and plain in design with unnecessary
cost Planned by Elmer GYeck architect 1909 So Grove Ave.
Elgn Ill., his design 5R25. the $4,000
flexible.
between living and kitchen making dining
For baemeniess house utility room
Evening star., 1947-04-01
Coal
Continued From First Page.)

comes in a period when little coal is
brought to the surface.
Miners traditionally don't work
April l, and few work on Holy
Thursday or Good Friday. Saturday
normally is a day off. Wednesday
then, is the only day in which full
production is lost.
One coal executive, however, dis
putes this claim. James D. Francis,
president of the Island Greek Coal
Co., at Huntington, w. Va, insists
I'VE will lose a normal weeks ton
mage with the exception OF Monday
And John D. Battle, executive Sec
retary of the National Coal Asso-
citation estimated at least 5000, ,00C
tons will be lost.
Progressives Are Working.
Only in a scattered few Illinois
shafts, manned by members of the
Progressive Mine Workers (inde-
pendent), was industry-vital btu
minous coal reaching the surface.
Even so, 1000 members of the
Progressive's largest local-at Benld
Hin effect backed the Lewis order
for national mourning among
miners. They refused to work yes
terday and then voted to give 81, 800
to families of the Ill mine blast
victims.
There were positive indications
that Congress was pushing it's in
vestigation of the mine conditions
under Federal operation.
Secretary of Interior Krug, work.
ing on a report to the Senate Inves-
Evening star., 1947-04-01
Rebels Again Reported
Advancing on Asuncion
BY the A.soeioted Pres.

/ BUENOS AIRES, April Para
guayan refugees arriving at the Ar
gentine frontier town OF Clorinda
were quoted today as saying Para
guayan rebel forces in the north
we're Advancing In three columns on
the national capital Of Asuncion.
{ The refugees were vague, however,
as to the exact position of the coll
llnns, and In Asuncion there was no
confirmation of the rebel advance.
The rebels have been reported pre-
viously to be moving toward the cap
ital.
Dispatches from Clorinda- which
is just across the border from
Asuncion-said that town was rapid
" filing up with refugees, who were
being fed at government soup kitch-
ems. Two Argentine Navy planes
were dispatched to Clorinda with
medicines and emergency supplies
for the refugees.
Evening star., 1947-04-01
Born in 1890, Eldest Son
OF kino Constantine

King George II was born July 20,
1890, the eldest son of King Con-
stantine and Queen Sophia of
Greece. He was of Russian, German
and Danish blood.
His mother was a sister of the
Kaiser. The dynasty descended
from George I of Greece, scion of the
once-Danish Duchy of Schleswig-
Holstein.
George II was an unimpressive
baldish man of slight stature. He
was teetotaller, and while he was
associated with intellectuals during
his first exile, he once said at an
oxford Union debate, II distrust the
professor and the pedant.. Give me
. burly man of bone and gristle"
The Greek throne has been known
as one of the unlucky thrones OF
Europe. It's first occupant, George
I. son Of King Christian TX of Den
mark, was assassinated in 1918.
When Georges belated turn to the
succession came in 1922, he said of
the throne:
IT loathe it. I hate it. I despise it