Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-01-13

DoNALD BELL toN.A):
NAJVECJA REVOLUCIJA VSEH CASOV
Najvecji dogodek povojnega sveta je brez vsakega
dvoma prodiranje svobode v predele Dalnjega vzhoda, v
katerih live nepregledne mnozice ludi, preko polovice
vsega c~1ovestva. Ameriska javnost OPAQUE te dogodke S
precejsnjim zanimanem, toda najbrze ne da hi 81 bla ma
jasnem, da gleda ma enega najvaznejsih p]reobratov v vseJ
zgodovini.
Nikakor nj pretiravano, ako trdim, da je ia revolucija,
XII Sc zdaj vrsi ma Daljnem vzhodu daleko vaznejsa kot je
biIa ma primer francoska revolucija. Mas ponos DO morda
nekoliko mani udarjen, ako Sc nekoGko drugace IN pravl-
neie izrazim, nanree, da je revolucionarno gibanje, XII Sc
je zacelo ma Francoskem in v Ameriki, Is angeskih ko-
loniiah, zdaj doseglo svoj vrhunec in da zdaj zajema preko
polovice c%lovestva v KIM, Indiji, Indokini in Indoneziji.
Pokret, XII Sc je razvijal %polagoma, je zdaj V polnem rama
hu-med tenn ko izgublja Europa svoje postojanke v odda-
ljenih kolonijalnih dezelah, vstajajo tam ogromne move
sile, XII bodo v bodocnosti igrale veliko vlogo v mednarod-
mem zivljenju.
Toda kj to nam? Kaj mas briga, ako Sc tt narodi
znebe svoiih evropskih mojstrov? America nj kolonjalna
dezela. NaSa sila in nasa stremljenja MISC naVezana ma
kolonije in njihova %lJudstva. Ravnokar smo podarili Fill
pincev samostojnost. Ono malo otokov, katere drzlmo ma
Them oceanu, ne prezivlja dovelj ljudi, da hi mogli po-
staff problem. Mogli bi torej reel, da je azijska revolucija
zadeva evropskih narodov, ter da sno mi lie opazovalci, XII
MISC neposredno zainteresirani.
" AAAAoA Nj No FOf0NN PNSA"N'
nasprotno, nasi interest so 1.-Two prizadeti-tako politicni
kot gospodarski. Kina je danes slabotna drzava, V kateri
razsaja mescanska vojna. Toda dezela steje preko 400 mill:
jonov prebivalcev in je up~raviceno ena peih velesil. Nor
da DO trajalo Sc dolgo predno DO Kina zares tako vplvna
kot bi merala bit ipomestu, XII il je bilo prisojeno v zedi
nienih narodih. Kadar DO njena sila zrasla, DO tudi India
najbrze tudi re ena najvecjih sill ma svetu, in Indonezija
DO nedvonno tudi pomenila mnogo vec kot danes.
Kaksno DO nase razmerje Z narodi tako veike sile, je
nedvomno najvecje vaznosti "a mas. Francija nam nj nikda1
pozabila tega, da smo bill njena edna zaveznica V casu
revolucije. Balkanski narodi SO Sc danes hvalezni Rusiji
"a pomoc, katero SO dobivali v dobi svojih osvobodilnih
borb prot Turkom. Bolgarija je bila dvakrat v nasprotnem
taboru, toda narod Bolgarije je bill vedno ma nasi strani.
Naert predsednika Roosevelta je bill, da maj hi Amerika
igrala slcno vlogo v azijskem svetu v njegovi borbi "a
svobodo.
Eden najglavnejSih sporov med predsednikom Roo
seve.torn in Churchillom je bi ravno V tem-angleski
drzavnik nj mogel odpustiti nasemu predsedniku, da je
d~iplomaticno podpiral teznje ~indijskega naroda.
Danes srno mi zadnja velika drzava, XII Sc Sc oklepa
sisterna svobodnega podjetnistva. Britanski kapitalizem je
naibrze podlegel pred vsem cato, ker Velika Britannia nj
razyila kolonij, katere je v]adala. Kolonijalni narodi so
moral ostati ma nizkena standardu Ivljenja, cato da bi
Angi liza n1ogla monopolzirati trgoviro S kolonijami. To
trgovino 81 je ohranila, tcda razvii@ je nj.
,Hase 5-odukciia pa je tako giganticna, da niti upati
no moreno, da bi nnogli prodati vse, kar pridelamo in
proizvajamo, ako ne bono skrbeli "a to, da 81 odpremo
nova trz1sca.
s4 Kolonijalna revolucija ma Daljnem vzhodu nam bo
odpraa taxa frziscav ako bono znali preprieati azijske ma
rode, da sno njihovi privately, in ako Jim bono ponnagali,
a sezidajjos svoje lastnes industrije. Y ~splosnen SO bii
azfiski narodi vedno nasi prijatelji. Toda Y zadnjem casu
IN iza1lbii naklonjenosti. Nasa poitika Y tenn delu sveta
~ h saaela hiti kratkovidna, raclnajoea b malrni trenot
a,t ueeanostzniy tennvec hi Sc naorala vrniti k dalekoyid
rsn s1nernicss. pohtikc predsednika Roosevelta.