Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-08-22
AMERIKOS VAKARU
IDOMYBES

didele Amerikos vakaru karo
laivyno baze Pacifiko pakras-
tyje.
tyje, sustodami atsivedinti ho-
telyje ant allksto kalno, is ku-
rio virsutinio auksto buvo ma
tyti visas miestas ir uostas.
Noriu cia pazymeti, aiskumo
delei, kad mes nenuvaziavome
j Meksikos giluma ir nesiekem
Mexico City, kur pereita ziema
buvo SUI savo Clevelandiete
drauge nuvaziavus mano EMO
ma, kuri paskui ia savo kelione
Dirvoje aprase. Xxi Meksikos
sostines nuo Los Angeles orc
keliu apie 1,500 myliu tolumo,
automobiliu vaziuojant kelio
buna dar daugiau. Taigi, ne
j sostine vaziavom, tik patti
Meksikos pakrasti, kuris susi-
siekia su Kalifofnija, ir is Los
Angeles ten terra apie $50 my
liu tolumo. Vaziavom taip sau
pasidairyti, taip kaip kad va
ziuojama Kanada, nuvykus
il Detroita ir Buffalo.
Ia popieti nuvaziavom, ir ta
pat vakara gryzom.
Tijuana miestelis, kuri pa
siekti reikia pereiti tam tikrus
formalumus, stow Americas ir
kitoje puseje Meksikos sienos
inspektoriai, muitininkai ir tt.
sio-to paklausia Meksikos
puse vaziuojant, ir leidzia iva
ziuoti. Tx isvaziuoti, arba su-
gryzti USA puse jau griezta
prieziura, mes mat visi j ia mu-
su Amerika nori ivaziuoti, o j
cia nenorima isileisti tu kurie
nepriklauso.
MEKSIKOS puseje atsidurus
gauni ta patti skurdumo ir ne
kulturingumo ispudi koki XII
tados gaudavo is Prusu puses
pervaziave j Lietuva, jeigu to-
XII palyginima padaryti. Ame-
rikos puseje tvarku, grazu, ir
zmones kitokie, Meksikos pu-
seize jau vaiksto basi, apsiape,
purvini; ten keliai prasti, nors
ten einantis vienas vieskelis
buvo ir neblogas.
/ Miestelis Tijuana pasiruoses
bizniui is Amerikieciu turistu.
Visur, Europoje ir cia Mex
sikoje, ir be abejo kitose pa
saulio dalyse kur tik Amerikie-
ciai nuvaziuoja, zmones JUGS
bene isivaizduoja pinigu mai
sails, ir visur Amerikieciams
turi prikrove visokiu gerybiu
pirkti. Tijuana miestelis yra
tik gero kaimo dydzio, kick
ten krautuviq University viso-
kiausiomis sidabro ir kitokiu
metalq ir brangakmeniu gerry
bemis ir papuosalais! O vien
tik del to kad ten suvaziuoja
kas "a valandos keli tukstan-
ciai Amerikieciu turistq.
Tie patys zmones rcdos ne
tie kai kitur nuvaziuoja: mamie
budami vaiksto is vieno mics
to krasto j kita pirkti centu-
kitu pigesni maista, o kita
sail nuvaziave leidzia dolarius
kaip skiedras, viska pirkdami,
ar reikia ar nereikia. Tiesa,
Amerikieciai visad turejo dau-
giau dolariu negu paw. Meksi-
kieciai pesQ, ar Prancuzai fran
ku, ir IT,, todel tu saliu biznie-
riams ir nesusidaro kitoms is
pudis apie Instantaneous Ame-
rikiecius kaip tik toks kad rel
kia tureti jiems ka parduoti.
Mes, daugiau pasaulio mate
ir buve ivairose salyse, viska
ia gerai zinome, ir pazystame
kitu zmoniu buda, taigi gerai
isiziurejom su kokia pasaipa
Meksikieciai laukia is Ameri-
kieciu biznio, kaip jiems patai-
kauja, ir kaip JUGS ant juoko
laiko. O Wis yra tokiQ kurie
tik pirma karta svetima sail.
ivaziavo ir su didziausiu tike-
jimu perka, o pardavejai is XII
tos puses, jauciasi pasigave
geras zuvis. -.
Meksikieciai be to symet la
biau negu kitados kada grie-
besi ruostis priimti Amerikie-
cius turistus, kurie gausiau
Meksika vaziuoja, neturedami
galimybiu dar j Europa ar kur
kitur vaziuoti.
Tas pats Tijuana miestelis,
pavasari dar turejo purvo gat-
We, dabar jau ia gatve pilnai
islieta asfaltu; statoma ceres
nj restoranai, uzeigos. Tas Ell
nasi per visa Meksika, gal but
ruo PrazidantO Aloman iSrin-