Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-09-12

4 1ldS vOh1CLlS UuVO dICSLuOIdS
/ ir patalpintas j kalejima. 0
jug siaip zmogus niekuo nebu-
vo kaltas!
| PRANCUZAI begalo megsta
skusti vienas kita, taip pat
jie begalo megsta bylinetis.
Pc pereito karo nuejo kale-
| jimus bene trecdalis veiklio-
sios tautos nariu uz taip vadi-
mama Observation-Disclosures" SUI
priesu, o kick buvo nuteista
mirtimi! Mes toll grazu ne
same linke tokios elgsenos nei
peikti nei grit, tiktai paste
betume jog yra keistas daily
kas kad tik Prancuzija turejo
savo tarpe taip tariamQju pa
stare karo tautos isdaviku.
Pamineje sia Prancuzijos
nelaime, zvilgtersim ar nera
galu gale visam tam paslepta
kokiu nors uzpakaliniu minciu,
vadinasi - minciu atsikraty-
ii didesne dalim veikliosios ir
tautiniai labiau susipratusios
visuomenes? Yra zmoniu ku-
rie sake jog taip. Sake jog tas
zmoniu salinimas ir kisimas i
kalejimus uz taip vadinama
bendradarbiavima SUI priesu
buve ne kas kita kaip komu-
nistu pajegos kraste demon
stracija. Su tue reiketu SUI
tikti, mes visos Prancuzijos ko-
munistu partijos vadas, Tho
rez, pats buves Prancuzu ka-
riuomenes dezertyru, del to
veliau ispilietintas ir nuteistas
karo teismo mirtimi, tikral
dirbes Vokieciu naudai EMO
gus, po to kai Americas ka-
riuomene islaisvino Prancuzi-
ia, vel laisvai galejo gryzti i
krasta ir pasidaryti net minis
tru. Valdzia jo nepalaike nei
dezertyru, nei kolaborantu.
Jis mat buvo gerai Maskvos
parekomenduotas, o to Pran-
cuzijoje uztenka rodos dar ir
siadien.
KOMUNISfU partija Pran-
cuzijoje yra viena is stipriau-
stu. Trecia dalis tautos pasi-
sake neperseniausia uz komu-
nistus, bet ir vel beda!- Pats
Prancuzas kaipo toks nera ko-
munistas. Jokiu budu jis ne
sileistu, paw, kad ir nusavina-
mas. Jokiu budu jis nesutik-
tn likti be baznycios. Jokiu
budu jis nesutiktu pereiti is
jam prigimtos kapitalistines
gyvenimo sistemos j komunis-
tine, arba - valdzios samdinio
"tavorsciaus" sistema. Bet uz
komunistu partija jis visvien
balsuoja!
Sci kalbetume panasiais pa
vyzdziais ir toliau tai gal ir
atrodytu jog Prancuzijoje vel
kia nepaprastas chaosas, ne
girdeta netvarka. Istikro taip
nera. Prancuzai visada mo-
kedavo atrasti keliu j geresne
iseiti, be abejo, jie suras jq
ir dabar. Yra tai pagaliau au-
kstos kulturos tauta, sukurus
dideles vertes literature, pla-
ciai isgarsejus savo menu, ir
isradimuose il ne paskutineje
vietoje.
Patys Prancuzai yra, kaip
jau sakeme, nuomones jog jie
esa savo kulturos laipsniu pra-
lenke visas kitas pasaulio tau
tas ir ju, ne kitty busia uzda-
why's vel grazinti sviesa ap-
temusia Europa. Gal but ir
gerai kad jie taip galvoJa, nes
tai duoda jiems .naujQ jeg4
geram darbui ir atsparos prizes
bloga. :.
Tikrai NUNS atrodo jog siQ
dienu kovai pasiruosimo budas
turf eiti ne vien tik po kultu-
ros ir grazaus zodzio veliava,
O po veliava absoliutes tauti-
mes vienybes ir griezto pasi-
ryzimo gelbeti kas dar yra IL
Ike. Negalima juk "kulturin-
gai'' nei atsikratyti, mel lvelg-
ii barbarizmo. Jis prasosi ge-
no ir astraus ginklo.
Sovietu Russia yra siadien
didziausias Prancuzijos drau-
gas. Tuo paciu j yra ir di.
dziausias jos priesas, mes j
yra ia kuri kursto jau ir talp
mielai gincus palinkuslus
Prancuzus.
Per Paryziu ir is Paryziaus,
galu gale, yra skleidziamos