Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-05-16
NASE e D
Frank j. Rosner:

wv ANA W NO441O Il
patti v maticce pdde, ktera else
zvlastnf vGn1, jakoby olivia a
byla ochotna ploditi peknou
sklizen ~zeleniny a krasnych
kvetin.
Avsktuku, prst jest naplne-
ma zivymi organising. Kazdy
Una destovky a zfzaly, ma KITE
re sc ryby tax vydatne dali
chytati. Z1zaly jsou dobrymi
pomocniky zahradnfka, nebot
vrtaji male, kulate d1rky do
zeme, kterymi vzduch a voda
Sc dostane dolG okolo koTen1
rostlin. Zfzaly sc nezivi koTe-
ny rostlin a neuskodl mladouc-
kym sazenickam. Jsou pratel-
skymi ivory.
Dale name "cutworms'', thu
sta stvoTenfcka, ktera caste
byvajf stocena v klubka. Ia
vrta.jf Sc do zeme kde pres den
spi, ale v noci nekdy vylezou
ma povrch a uTfznou vrchy cd
stonku rostlin, jakoby je ustTi-
hly n1zkama. "Cutworms''
must byti niceny jedem, nebot
.jsou skGdci zahrady.
Rycem neb lopatou odkryva-
me i jine druhy cervG. Nektere
z Mich nejsou dGlezite a nep1-
sobf mnoho skody. Jen jeden
druh = "nematodes'', ktere
jsou podobny vlas1m, .jsou We
lice destruktivn1. Jest nutno
velice dobre Sc d1vati, ably je
bylo mono shlednotui, nebot
jsou tax nepatrne. Pres to
vsak jsou skutecnymi cervy a
zpGsobf hodne skody. Vsichni
cervi jsou zahradnfmi obry, a
tfebaze odkryjete jich lopatou
velike mnozstv1, jest to jen ne
patrny zlomek zivocich1 V ma
81 zahradn1 p1de. Jsou to vsak
organising, ktere nevidime, jez
pusob1 ma naSi zahradnf pGdu
tax, re Sc IDA byti jakoby Ii
YOU. Tyto malinke organismy
zvana mikroby, jsou tax nepa-
trna, re nekolik set Sc jich MI
re pohybovati ma plose O mic
vetsl nezli jest tecka ma konci
teto vety.
Kdybyste shledli pod mikro-
skopickym sklem ohromne
mnozstvf nepohybujfcfch Sc,
zivych organismG ma male plo-
Sc, podivili byste Sc, re tito two
reckove, hbite sc hemzlci =
nemaj1 nohou, ocf ami list. Ne
myslili byste, re jsou schopny
neceho a piece konaj1 velikou,
d1lezitou a uzitecnou funkci.
A vskutku, zahrada bez tech
to mikrobI by neplodila pTflis
mnoho zeleniny 81 kvetin. Pr
da by byla chudou a zatarase-
nou koreny starych, mrtvych
rostlin. Co Sc stale sc vsemi
temi mrtvymi kofeny a mrvou
z lonskeho roku. Shnily a uni
zely = jest pravda. Ami zbyt-
ku nezGstalo pc Mich. Jakmile
stare rostliny zemrely, mikro-
by lined pocaly ma mich praco-
vati. Napred shnily - pax sc
pozvolna rozpadly v nivec a
zmizely 1plne. Mikroby ma
vratily kazdou casticku sta
rych rostlin nazpet pGde, ably
takto krmily opet move rost-
liny.
To jest jedna z funkcf, KITE
rou pozemni mikroby stale ko,
naj1. Zemre-li zviTe venku ma
poll zGstane ma miste kde pa
do = tn lined pocne hn1ti
Napfed shnije maso, pax jine
skupiny mikrobG pocnou pra-
covati, az ma konec cele zvfTe
Sc rozpadne v prach.
Nekdy mikroby Sc zovou CT
zomasn1ci, coz Znamena, re
odstranujf veci, ktere jiz ne
.jsou uzitecne. Avsak mikroby
jsou necfm vice, jsou nutnymi
pojftky v zazracnem planu pr1-
rody O existence. Kdyz wink
ne rostlina 81 zvfre rosie tim,
re Sc opet zivf potravou z pG-
dy. Kdyz zemfe 81 zanikne,
objevf Sc mikroby a vratf zbyt-
ky nazpet p1de, ably tato zivi-
la novou g%eneraci zijfcfch rost-
lin a zv1Tat. A to jest co Sc ne
ustale dele v nasich zahradach
Jak jest mono videti, zadna
.jednotliva skupina by nemohla
konati vsechnu praci potTeb-
nou k vykonanf v pGde. Jsou
sta - ba tis1c specialisovanych
mikrobG pro rGzne tyto funkce.
Ma pT1klad name sberatele
dusfku. Tyto mikroby mali
moe sbirati DUSK re vzduchu a
pax jim primo ziviti rostliny.
Nektere mikroby rostou primo
80 LOTnnoob foLoUTob noc41in