Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-11-14

: tymQ, nepildyti isakymq. To.
kia dviguba padetis privede prie
to kad Prancuzu tauta susis.
kalde, pasidalino j dvi grupes
- j Marsalo Petaino salinin.
kus ir j Generolo de Gaulle pa.
sekejus.
i KARUI einant gala, dc
Gaulle pasekeju skaicius augo
bet kartu augo ir daugelis kitu
nesusipratimu. Mat, Xxi tol
kol Vokieciai buvo ger no {
santikiuose su Sovietais = Xxi
1941 m. Birzelio % d. -.Pran-
cuzijos komunistai palaike Mar
salo Petaino linija ir pritare
Hitherto karui. Gi kai prasi-
dejo Vokieciu zygis j Sovietu
Sajunga, Prancuzq komunistai
persimete j de Gaulle puse. Tuo
budu de Gaulle salininku eilese
atsirado dvi grupes: viena ko-
munistines spalvos ir veikianti
kaip geriau Sovietu Sajungai,
o ne Prancuzijai; antra - gry-
ma Prancuziska net su perdetu
prancuziskumu. Abb gfupes
zvairavo viena antra ir sa-
vitarpyje rungtyniavo, steng-
damos isigyti daugiau itakos ir
uzimti geresnes pozicijas.
Bet kol Prancuzijoje buvo
Vokieciai tol tu dvieju grupiu
trynimasis buvo labai uzdaras,
tylus, nematomas ir neskelbia-
mas. Santikiai tarp tu dviejq
grupiq buvo mazdaug toxic pat
kaip santikiai tarp Sovietu ir
Anglu Amerikieciu. Bet kai
prasidejo Prancuzijos laisvini-
mas ir valymas nuo Vokieciu,
tuoj pat nesantaika iskilo j vir-
sq, ir visiems paaiskejo tikrie-
il tu grupiu politiniai tikslai.
Komunistine grupe stengesi
isnaudoti padeti ir su Prancuzi-
jos islaisvinimo sukiu lsteigti
kraste tokia ''liaudies demokra-
tia" kokia isteige Tito Jugosla-
vijoje, Dimitrovas = Bulgarijo-
je, Groza = Rumunijoje, ir TT.
Pagal bendra Maskyos plana,
visuose nuo Vokieciu islaisvin-
| tuose krastuose komunistai tu-
rejo daryti viska kad paimtQ
valdzia j savo rankas. Tatai ir
pasiseke jiems visur kur nelzy-
giavo nei AmerikieciQ, nei Ang-
lu kariuomene. Gi if Prancuzi-
joje butu gal pasiseke, jei ne
Generolo de Gaulle aiskus, bet
| ne labai grieztas nusistatymas
nepaduoti Prancuzijos komunls-
tams.
1914 ir 1915 metals, kai pas
kutinieji Vokieciai traukesi is
Prancuzijos, ten dejosi tikrai
toxic dalykai kurie galejo baig-
tbs panasiai kaip Sovietu uzlm-
tuose krastuose. Kai kur Pran-
cuzijoje istisi miestai ir apskri-
ciai jau buvo pateke j komunis-
tn rankas ir buvo pradeta elg-
tbs SUI gyventojais taip kaip ell
giasi tokiais atvejais komunis-
tai visur: komunistams nepa-
lankus asmenys buvo naikinaml
be teismo arba suimami.
Pagaliau. Wis del to pavyko
Gen. de Gaulle islaikyti valdzia
savo rankose, pritraukiant ko-
munistus prize Observation-Disclosures
ir tue budu susilpninant jQ re
voliucini pasinesima. Tai bu-
vo gera, bet kartu ir bloga po-
litika. Gera todel kad apsau-
gojo. Prancuzija nuo savitarpi-
niu pjautyniu If gal net nuo
pilietinio karo, koki mateme is
dalies Jugoslavijoje ir 'Lenki-
joje. s,
Bloga il huvo. del to kad ko-
munistai, pritraukti prie val
dzios galejo reiksti joje savo
itaka, galejo laisyai varyti pro-
paganda ir galejo ilgai trukdy-
| ii ! Prancuzijos valdziai pasi.
rinkti aiskesnius kelius. Tatai
leido komunistq partial isaug..
ii ir sustipreti tick kad tikral
pasidare sunku ,yaldyti krasta
su lkomunistais, bet dar sun
kiau be komunistQ. Ir Xxi 1947
m. Geguzes men. visose Pran-
=