Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-08-08
AMERICKY JAVOR.

hOIICC L1Illy. 10 ULolCO 1dI111dIu
v severovychodnfch Spojenych
Statech a v jihovychodnf Ka-
made znamena to vsak jeSte i
neco jineho - a Size, re nastal
cas- navrtavati kmeny javoru
cukroveho a shromazdovati
vytekajfcf z Mich mfzu. Javo-
rovy cukr a javorovy syrup
jsou produkty rye severoame-
ricke.
Cukrovy javor rosie ma divo-
ko cd Newfoundland ma Jill
az pc Ozark Mountains v Mis-
souri, a v Arkansas, a ma zapad
az pc Velika jezera a Velike
plainly. Jenom n6kde jsou
vsak vsechny podmlnky tax
prfznive pro jarn1 vytekanf
mfzy, ably Sc vyroba syrupu a
cukru v%yplacela.
Tri ctvrtiny veskereho javo-
roveho syrupu a cukru jsou z
Vermountu a z New Yorku,
kde slunne dny a chladne noel
zdaj1 Sc napomahati kazdoden
n1mu stoupanf a klesanf mfzy
uvnitr stromG. Stromy v tech
to dvou statech produkuji pro-
20 vice cukernate stavy v jiz-
neji polozene casti, kde je jaro
teplejsi. (Mfza, z n1z je nej-
lepsl cukr, vyteka zahy ma ja-
re, jeste drive neil r~oztaje vse-
chen snih). JIM Quebec a il
hovychodni Ontario spolu S
Vermontem a New Yorkem,
produkujf ctyry petiny cele sve
owe zasoby javoroveho cukru
a syrupu. Neco malo dodava i
Pennsylvania, Michigan a Wis
consin, ba dokonce i tax jizn6
lez1cf kraj, jake je okres Gar
rett v Marylandu a tax zapad-
ne, jake je Minnesota.
Produkce tohoto tuzemske-
no sladiva je mnohem mensi
neil byvala, a to i pres to, re
pfi valecnem a jeste i povalec-
nem nedostatku cukru byla by
nasla snadny odbyt ma donna
c1m trhu. V rekordnfm roce
1860 bylo zde produkovano
10000 tun javoroveho cukru,
zen O malo vice neil roku 1918
kdy zde take byl nedostatek O.
statnfho cukru. Mike ceny a
deprese mely "a nasledek i INA
enc snizenf produkce- 10000
tun roku 1880. Chladna jara,
nedostatek pracovnfch sill a
kacenf javor1 ma stavebnf ice
ly zavinily v poslednlch dvou
letech nejnizsi kdy zazname-
nanou produkci: 400 tun ro-
ku 1915 a $500 tun roku 1916.
Vetsina javoroveho syrupu
pfichazi dnes do obchod1 sm1-
chana S kukuricnym syrupem,
nebot ienom tax mohou 81 vsi-
chni Americana pochutnavati
ma SVEN narodnfm j1dle = ma
Elivancich Sc syrupem. Vyrob-
ci tabakovych produktG zjistili,
re .iavorovy syrup pfidava ma
chuti i .iejich produktu. Neni
proto divu, re cisty javorovy
syrup a cukr jsou dnes jen lux
usn1 pochutinou.
Prvni koloniste Severnl Anne
riky poucili Sc pravdepodobne
O javorovem cukru a syrupu cd
Indianu. Indiansky kmen AL
gonquin1 byl Poole jednoho
znalce znam iakozto kmen "je-
dlik1 strom1". Jiny kmen sla-
vii ma jare "Mesic vyroby Gu
kru". At Sc uz O americkem
iavoru dovedeli belosi cd Indi-
AMI, nebo at objevili jeho Vast
nosti sami, jisto je, re z neho
pocali vyrabeti cukr a syrup
lax v Kanade, tax i We statech
Move Angle brzy 20 SVEN u
sazenf Sc ma pGde Noveho sve-
ia. S pocatku byl to jediny Gu
kr, ktereho zde uzlvali.
PrVnl OSadnlcl naSeKaVall
stromy sekerou, nechavali mi
zu stekati korytky z kmenG do
nadob, v nichz il odnaseli k O.
hromnym kotldm, v nichz pax
mfzu o%dparovali. Toto byl neJ-
primitivnejsi zpGsob, ktery po-
cal zahy ustupovati zlepsene
metode, znamenajicf dnes ko-
vove kohoutky a vedecky W.
pracovanou rafinerii. Pres to
vsak ieste i dnes je treba diva
atricfti galonG cukernate sta
Ivy, jak vyteka re kmen1, ma
iediny gallon syrupu Gedenact
liber) nebo ma osm liber cukru.
Chcete-li poZnat pravou chut
javoroveho syrupu, mate POOLE
rady Vermontan6 zkusiti ecu
kr Sc snehem''. Tenka vrstva
horkeho javoroveho syrupu,
naliteho ma snlh, stuhne ma po-
| - - l.