Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-08-06
CESA ZELI DANASNJA EVROPA
OD ZEDINJENIH DRZAV?

OD ZED1NJENIH DRZAV?
Walter Lppmann znani amerski publcist, kate
nikakor reci, da je cello malo naklonjen
"rdecim doktrnam rad katerh je danes Washingtonu
toko razburjenja e napisal canek kaerem opozarja
da Amerikanci ob6e si]no sabo podkovan sveovni
politik Ne povprecen Amerkanec, tevec tudi ma
81 vodiln drzavnki in polt vedno domisljao, da
zivmo svetu leta 1919. Lude, katerim e poverena
naloga da crtajo bodoci program sozite narod
sveta deansko razumeo da cd eta 1919
sno spremene; kar je blo leta 1919 zadostno
etu l947 niti zdaeka vec ne odgovarja.
Potem citira Lippmann konkreten primer. Zedinjene
drzave so kmau po koncanju vojne ponudile Francj,
Britani Sovetsk zvez pogodbo glasom katere bi Sc
jim Amerika prdruzila garancij da Neciji skozi
40 let bo dopusto, da bi oborozila ali zvrsila
agresijo.
Francija in druge drzave XII so bile zrtev nemske
agrese prv svetovn voni ea 1919 prosile Amerko
da bi Jim daa tako garancijo Zedin drzave bile
guhe nhove prosnje Ia casa Monakova eta 1885, ko
e bila druga nemska vojna prpravlena ampak de-
jansko podvzea b bla amerska garanca kakrsno seda
ponujamo sprernenla tok zgodovne Pomenila bi bila
predvse da b bia Amerka zacela oborozeva leta
1888 pa see eta 1912 ko je Europa zjemo
Anglije nahajala pod nacisticno peto.
Ker Zedinene drzave MISC bile sposobne podvzete
veke vojaSke akcije Evropi do spomlad leta 1914,
opozarja Lippmann tocno in stvarno je breme borbe
pred Moskvo in Stangradom in ruske protioenzive ko
mi Sc vedno vezbali nase cete in gradil mas boni
aparat, da sta Roosevelt in Churchill naprava Stanom
sporazume, kaere Sc danes napada kot 'apizarstvo"
Potem Lippmann nadaljuje: "Ti sporazumi, XII ne
ugaao bill napraveni ko Amerikanci in Anglez MISC
bill sposobni porazt nemSke arade in vdre Nemcijo
da nt govorimo porazenu japonske armade in nva
ziji Japonske Napravlen bill cd MOI, XII zeeli da
Rdeca armada pride Balkan centrano Evropo in tud
Nemcijo, kaj vede da ako tega stori Rdeca
mada bono mi sami mora bort dive tretjino nemske
armade. Zda zelmo da bi si Rusi domov. Ampak leta
1942 1913 in 1914 mol, da bi Rusi s napre v
Evropo Ako iscemo koga katerega b zvrn krvdo "a
to, da Rus danes polovici Evrope edaj o bono
rail- spreeti svoe lastne ra1ne ker tolko casa
caka in odlasal predno zbudil in zace oboro-
zevat.''
Danes Francija Anglia in Rusija niti mao ne
zanimajo garancio cd strani Amerike prot
nemski agres in to enostavno razoga ker Europa
da do vrau zakopan evropsko poitiko in da Sc
bono nikoli vec umakni kajski zd izolace, ka-
kor storli po prvi sveovni vojn Edna izenna
tist Evropec katere e prehe ampak zal to tud
edin, katere ameriSki diplomatic snarao merodajne
Odtod nase povsem zmotno salisce
Danasnja Europa je rokah madh ludi XII izsli
il evcarskih poltcnh borb I'll jude realistcni Oni
vdijo Ameriko kot svetovn koles XII je raztegn svoo
oblast mad Pacifikom in Atantkom in posegel tud v
Sredozeme ter Sc seda bol in boil odpro spusca po
lticno edino drzavo enake moci Sovjesko
Ia Europe nece, da bi Sc kontest med Ameriko
in Rusijo razvi oborozeno borbo, kater b ba ona
zopet bosce katerem b sgurno dokoncno zkrvavela
Ia Europa ze da Amerka in Russia izravnate svoe
like in zajamcita mir nenm izmucenim narodo. To Sc
bo zgodlo e ako bodo amerisk diplomat koncno vendar
spozna da je leto 1919 daec nami-da zivio letu
1947!