davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14
Narodn1 Svaz apeluje ma mas
lid o pomoc kolleji Nepomuce-
mum V Rhine.

A 4
Pred lety ma zadost sv. Otce
a ma APPEL ndp. opata Neuzila,
O. S. B., blahe pam6ti, pomohl
mas lid budovati Kollej Nepo-
mucenum v Rhine. Tento ustav
cd t6 dolby vykonal svoje po-
SLANT We spojenf S vychovou &C.
lie Tady duchovenstva pro zeme
ceskoslovensk6. Druha sveto-
va valka prinesla svoie potfze.
Ia rozharanych pomerG valec-
nYch nebylo mono vykonati
vice neil "a obtfznych pomer1
udrzeti 1stav V obstojnem sta
WI, by pT1chodem mfru mohlo
sc pokracovati S vychovou bu-
doucfch duchovnich vGdcG pro
katolicky mas lid We starych
vlastech.
Valecna vrava konecne usta-
Ia a z Czech, Moray a Sloven-
ska pTiSli seminariste We snaze
0 vysS1 vzd6lanf. To znamena-
10 starosti o jejich ubytovanf,
stravovan1 ano i osacenf. Do
bfe nam vsem znamo, re velka
cast studuj1c1ch ma kn6zstvi po-
chaz1 z robin chudS1ch.
Budovy kolleje tez potfebo-
valy a potrebuif jistych oprav.
Valka zanechala temer vsech-
ny evropsk6 zeme v pronikave
tlsni. Snadno 81 predstavfme
ty velke polite spojene S finan-
cOvanlm kolleje. Re starych
vlastl nebylo a neni mono DO
tTebne fondy zaslati. Prefekt
seminafG Jeho Eminence kar-
dinal Pizzardo poskytnul, die
dosvedcenl vice-rektora, DIP.
.Josefa Bezdfcka, pomoc, z fon-
dG Svate Stolice. Ma svateho
Otce vsak prichazf tolik zados-
ii z tax mnohych koutu sveta,
re Sc nemGze z tohoto zdroje o.
Gekavati 1plne a trval6 vydr-
zovan1 1stav1.
V letn1ch mesfcfch Sc obra-
til tedy ndp. kardinal Pizzardo
s prosbou ma Chicagskeho Arci-
pastyfe, Jeho Eminence kardi-
nala Stritche, by z1skal cd Glen
silva Narodn1ho Svazu financni
podporu pro kollei. Jeho E.
minence kardinal Stritch pred
lozil vykonnemu vYboru pfsem-
nj zadost v t6to v6ci, pTimlou-
vale Sc bychom s touze laskou
a obetavostf, S jakou jsme L.
stav pomahali vybudovati, po-
mahali ted v jeho udrzenf,
rchvalil liz pTedem kazdou sna
hu v tonic smeru Svazem pod
niknutou.
VykonnJ vybor jest presved-
cen o z~asluznosti teto akce a
rrOto pfedklada tuto zadost
cfrkevnfch autorit sirokym vrst-
YAM nasehO lidu s prosbou, by
znovu otevrel st6drou ruku pro
dobrou a svatou nasf vec. Dairy
St6drych srdcf necht jsou "a
slany primo do dradovny Ma
rodnlhO SvaZu, 1886 w. 18th
St, Chicago : 8. Ill. PotTeba
pomoci Nepomucenu jest MALE
hovou, Dros1me tedv by Diary
byly Zaslany co nejdflve.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14
Mladf doufa V

- Mladi doufa v mnohe, ce-
no sc start boj1.
- Nevdecnost je znameni
sprostoty.
- Mala pomoc mnohdy mno
no vyda.
- KIDD sc We dine nehne, vail
sc " noel ma SVEN lOzi.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14
Vvsoke cenv do 9 S

FarmaTi mohou ocekavati, re
obdrzf pekne ceny "a vetsinu
svych produkt1 az do r. 1949
nebo 1850, jak rekl jisty vladn1
ekOnom.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14
DROBNE ZPRAVY Z DOMO-
VA A Z CIZINY.
Vypravuje Sc v Washingtonu.

Billy dim hleda vhodneho ma
stupce pro generala Bradleye v
trade spravce vyslouzileckych
zalezitost1. Mela by to byti ne
jaka osobnost z kruh1 hospo-
daTskych, je vsak tezko nalezti
vhodnou osobnost, ktera by sc
spokojila platem $4,000 rocne
Zkoumanf loyalty statnfch
zamestnanc1 bylo nynf svefeno
vyhradne FIJI. Reditel FBI
Edgar Hoover ucinil navrh, re
by jeho TRAD prevail tn samou
funkci tez pro vsechny prfslus-
Milky branne moci. Rozhodnu-
tt O tonic navrhu vsak proza-
tim nepadlo.
Luckmandv obcansky vybor
dostal velky pocet zasilek po-
travin. Odesilatele 81 nebyli
v6domi toho, re jde Size O akci
1spornou avsak ne o akci sber-
nOu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14

A weekly paper printed in
Czech language, devoted to
material, educational and poll
tical interests of Czech and
Slovaks in the United States.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14

= Vite, kolik lid z nasich
143, 600, 900 obyvateld sc dozi-
10 pres 100 rokG. Pouze 1900.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14
Taft HartleyHv zakon.

I1Oos
Taft HartleyIGv zakon.
UTad spravedlnosti uvazu.je
O tom postupovati soudne prot
Philipu Murrayovi a cele CLIO
proto, re zasahli oproti pTedpi-
sim Taft-Hartleyova zakona
do volebnfho boje Marylandu
a v Pennsylvania. Ma Jim byti
7ytykano, re venovali penize
ma volebnf BOZ. cfmz byla poru-
sena sekce 3O4 zakona. CLIO by
tento vyvoj vitala proto, re to
je prave to, CO chtela dociliti,
ably platnost dotycnych zakon-
Inych predpisG mohla byt zkou-
mana soudy.
Postoj vIGci De Guallovi.
Trad statu zauj1mal p1vod-
ne prot De Guallovi postoj W.
slovne nepTatelsky. Pc posled-
mich volebnfch 1spesfch De-
Guallea je mono poc1tati Sc
ZmenOu tOhOtO poStOje, prejde
Sc asi k nazoru, re De Gualle je
nejvhodneiS1m muzem k udr-
zenf poradku We Francii, to da-
lie znamena, re cd neho lie O.
cekavati neirozhodnejs1 postoj
vGci komunistGm.
Americke 1Tady studujfci 81
tuaci v Recku dosly k zaveru,
re Sc situace Tecke vlady pod
statne zhorS1, budou-li Jugosfa-
vie, Albanie a Bulharsko pod
porovat fecke partyzany tax,
jake doposud. Nutno pocitati
s tim, re ZINE partyzani roz-
slrf sve drzavy v severnlm Rec
ku proto, re v zine jsou tyto
kraje pro Reckon armada, kite
ra must postupovati z jihu te-
mer nepf1stupne. Nelze pocita-
tt s tim, re by 81 nechali party
zani tuto vhodnou prilezitost
uj1ti.
kral Michael poiede ma
svatbu Alzbety.
V anglickych kruzich to
vzbudilo dosti znacne pTekva-
penf, re rumunsky kral Michal
oznamil svGj pTljezd ma svatbu
princezny Alzb6ty. V londyn-
Ske SpOlecnOSti Sc mluvilO O
tom, re Sc rumunsky panovnlk
chce V Londyne poohlednouti
pc neveste.
Osoby, ktere dobre znajf
krale Michala mali "a to, re 81
to vsak dobfe rozmysli. Pred
2 Lefty by no to bylo malem sta
10 trim, re Sc prilis spolehal ma
anglicke sliby.
Leccos z ciziny.
Znalci ruskych pomerG tyr
df, re poradf ruskych osobnosti
CO do politickeho vlivu je toto:
Stain, Zdanov, Malenkov, Mo-
lotov, Beria a Kaganovic.
Dive americke lodi plujici n.y.
nj pod panamskou vlajkou be-
rou nyn1 ma palubu zidovske
vystehovalce v rumunskem pri-
stavu Constance ma Cernem mo
Fl. Posadky lodi tvori prevail
ne Americana.
V Australia Sc prav6 nvni
sklizuje neivetsf psenicnf 1ro-
da v dejinach Australia. Ma
Sc "a to, re Australia Dude mo-
ci vyvezti 100, 900, 900 busl1
psenice, coz by byl velmi znac-
ny pT1spevek k usnadnenf po-
t%ravinove situace We svete.
Brazilie nynf verbuje pro
svoii armada vojaky v odleh-
lych kraj1ch zapadnf Brazilie
mezi tamn1mi Indiany. Domo-
rodci Sc mali takto dostati do
styku Sc zapadnf kulturou, jest
Ii j budou zvlaSte nadseni je
jinou otazkou.
Pfistehovalecke zakony mali
byti zmeneny.
V kongresu Dude ucinen po-
kus modernizovati zastarale
americke pristehovalecke "a
Cetnf kongresnici dopo-
rucui1. ably vyber pristehovalcG
Sc del die povolanf tax, ably 81
zaiistila takove pri-.
stehovalce, kterf by prinesli
ne.ivetsf uzitek zdejs1mu hos
podaTstvi.
Dan ma americke filmy " Anglii
Tnn6Vn - pOc1apocLS cpX
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14

Advertising rates reasonable
and furnished upon applica-
ton.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14

Dan ma americke filmy v Anglii
LOndyn. = Poslanecka sne-
movna schvalila dan Is pro-
cent ma americke filmy.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14
Pfistehovalecke zakony mali
byti zmeneny.

V kongresu Dude ucinen po-
kus modernizovati zastarale
americke pristehovalecke "a
kony. Cetnf kongresnici dopo-
rucui1, ably vyber pristehovalcn
Sc del die povolani tax, ably 81
Amerika zaiistila takove pri-
stehovalce, kterf by prinesli
neivetsf uzitek zdejs1mu hos
podarstvf.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-11-14
Podekovanf.
Harlem Stozkem

cry zemrel 6. l~istopadu a pochovan vyl 9. listopadu
1947 ma Ceskem Narodnfm Hrbitov9.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31

veik isimtinai sunaudoti to-
kios vyriausybes kurioje sede-
jo komunistu vadas Thorez
kaip vice pirmininkas, o kitose
keturiose ministerijose vadova-
vo komunistai. Ar tokioms
vyriausybems teikimas pasko-
los isgelbes Europa nuo komu-
nizmo? Toks klausimas cia
statomas tik juokams.
Tiesa, siadien nei Prancuzi-
joje nei Italijoje komunistY
nera vyriausybese. Bet ju at
stovai parliamentuose sudaro
didelius skaicius (Prancuzijoje
is 680 atstovu 1853 yra komu-
nistai; Italijoje is 558 atstovu
104 priklauso komunistu par
tijai). Komunistai turf savo
rankose darbininku sindikatus,
visas jq profesines sajungas ir
turf partijas, kurios skaiciuoja
po pora milijonq nariu. Tai
yra stipri jega, kuri Maskvos
lankscioje rankoje gall labai
daug padaryti.
Nei Prancuzijos nei Italiios
vyriausybes jokios kovos prizes
komunizma neveda: tas darbas
paliktas partitions ir atski-
riems asmenims.. O partijos
taip susimaise kad nei viena
ju neturi drasos grieztai ir at
kakliai iseiti prizes komunistus.
Paskutiniu laiku Prancuzijo-
je megina tokia kova pradeti
Gen. de Gaulle. Gi socialistai
ir krikscionys demokratai stem
giasi jam kliudyti, O Anglijos
darbieciai (socialistai) j net
''fasistu" apsauke.
KOL bus tokia padetis Eu-
ropoje tol didziausiomis dola-
riu sumomis Europos neisgel-
besi. Priesingai - tie dola-
rial per ivairius kanalus nueis
j komunistu tvirtoves, ir viena
diena Amerikieciai pamatys
kad uz ju dolarius komunistai
nuvijo virves Europos laisvei.
Roosevelto dolariai atvede
sovietus Xxi Elbos, Xxi Duno-
jaus ir Xxi Vidurzemio juros.
Reikia bijotis kad iki siol Eu-
ropai teikta "dolarine pagal-
ba" neatvestq sovietu j Afri-
ka,. prie Brest ir j Amsterda-
ma. -
Wen dolariais Europos isgel-
beti negalima: reikia kad ran
ka kuri juos ina, butu aiskiai
pries-komunistine ir pasiryzus
visOmis priemonemis likviduo-
tt viska kas tarnauja komuniz-
mui. IA
Bet tokia ranka reiskia ko-
va, reiskia pilietini kara ir gal
net visuotina pasaulini susire-
NINA. Ar Amerika tokiam zy-
giui pasiryzus?
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31
DEVENIENE Smell
ZlA L. v. SAJUNGA
IR EUROPOE?

Alena Deveniene, viena is
ankstyvesniu tremtiniu, atvy-
kus Amerikon ir stojus dirbti
su savo vienminciais sandarie-
ciais : liaudininkais ir socialis-
tais, visa laika labai piktai at
sinese Lietuvai Vaduoti Sa-
junga.
Nusimanantieji speja kad il
bandydavus skusti LVS Ame-
rikos valdziai, savo landzio-
jimais Washingtone,. karo me-
tu, kai LVS buvo isvyscius sa-
vo placia akcija uz Lietuvos
vadavima. Tiesa, jeigu il ir
skundinejo, jos balsas reiske
tick kick margio naktine "dai-
ma" menuliui. Bet negrazu ir
nedora jeigu il taip kesinosi
daryti.
Kad il galejo skusti, speja-
ma is tu dziaugsmu kokius ro-
de kairieji sandarieciai, nesu-
silaikydami nuo pasakq buk
LVS esanti apdeta "ant juodo
listo".
Dabar il nuvyko j Europa
ir/ maisydamasi tarp tremtiniQ
Vokietijoje,. kaip gaunama Ii
niq, naudoja savo astrq leu
vi ten smeizimui Lietuvai Va
duoti Sajungos ir jos veikejq.
il tai daranti geresniam pasi-
tarnavimui savo vienmineiams
Amerikoje.
Jeigu ia moteris taip elgia-
81 kaip pranesimai sake, tikrai
uzsitarnaus sau zemo -vardo.
Lietuvis.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31
Durkin, kandidatas j
Municipal Court Clerk

Frank H. Durkin, gime Clevelan.
de, moksla uzbaige John Marshall
Law School. Per 19 metu tarnavo
deputy court clerk Clevelando Mu-
nicipal Court. 1943 metals buvo is
rinktas Councilman is 21-mo Ward
ir 1945 metals vel ia vieta laimejo
Miesto taryboje tarnavo ivairio-
Sc komisijose. 1lgai tarnaves dep.
uty court clerk, turf pima patyri-
ma toms pareigoms.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31

VISOJE Ssalyje, kaip rekor-
dai parodo, kasdien istinka vi
dutiniai po 760 namq gaisru,
lao krautuviu gaisrq, 80 dirb-
tuviq gaisru, s baznyciu gals
raj, 6 niokyklu gaisrai ir 8 Ii
goniniq gaisrai..
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31

sVEDAI taip istobulino sa-
vo karves kad turedami maziau
kafviq negu prizes kara, pieno
dabar gauna daugiau.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31
James T. Cassidy Kandi-
datas j Municipal Court

James T. Cassidy, 81 metu am
ziaus, yra praktikuojantis advoka-
tas, gimes Clevelande, ir mokslus
baiges John Carroll University ir
Western Reserve University.
Teises praktikuoja nuo 1913 me-
tu; visu laikotarpiu yra tarnaves
eileje valdisku vieta, buvo miesto
teisiu direktoriaus padejeju 1917
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31

metals, kada rezignavo ir istojo j
laivyno aviacija l Pasaulinio Karo
metu. Gryzes is tarnybos atgavo
savo vieta ir 1921 metals buvo pa
skirtas vyriausiu padejeju prize ap-
skrities prosekutoriaus.
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31
r a s o
DR.. ]. Audrlnas

REMIMAS Sovietu valdzio1
patekusiu valstybiu buvo vie
ma Americas klaida, kuria ly'
dejo tue paciu laiku antroji
neatkreipimas pakankamo de-
mesio j tas .valstybes kurios
buvo laikomos uz Sovietu ita.
kos ribu. Buvo manoma kac
pagalba Prancuzijai bel Itali.
jai nera taip skubi, nes vistiel
jos toll nuo Sovietu. Tegu
tad pacios savo jegomis CRU
miasi ir atsistato. Ir atsitikt
taip kad tos dvi valstybes NJ
tik kad neatsistate, bet per du
metu nugrimzdo j tokia pade-
tt, apie kuria galima kalbeti
kaip apie labai pavojinga jQ
nepriklausomybei.
Paliktos be ypatingo Ameri-
kos demesio, be aiskios politi-
nes pagalbos ir be kontroles tos
dvi valstybes - Prancuzija ir
Italia - pasidare naujy ir di-
deliu pavoju zidiniais. Komu-
nistu partijos jose taip isaugo
ir issisakojo jog nedaug jau
bereikia kad per jas imtu So
vietai valdyti tuos krastus.
Ir stai kokia Americas pa
detis Europoje: teikdama pa
galba Sovietu uzimtiems kras-
tams, il ju nepajege isplesti is
Sovietq itakos; gi permazai te-
teikdama pagalbos krast a m S,
laisviems nuo Sovietu itakos, il
JUGS pristume prie Sovietu ita-
ku sienos. Taigi, dvieju
metu Americas politika Euro
pole baigesi labai liudnais re-
zultatais.
Vadinama "Trumano doktri-
ma" ir "Marshallo planas" yra
lygus prisipazinimui kad Ame-
rikos Xxi siol vestos politikos
kelias Europoje ia nuvede /
klaikumas, apsunkino geros tai
kos sudaryma ir sukele naujq
pavoju zmonijos laisvei. MAR
shallo planas" yra tue paciu
Amerikos .pasisakymas kad il
nutare pakeisti savo politika
Europoje kad il nutare zodziul
"pagalba" suteikti aiskia poll
tine prasme.
NERETAS gyvenime atsitl-
kimas kad uz gera zmogus at
simoka piktu. Politikoje be-
veik visados "geri darbai' yra
vadinami trumparegyste. Tai.
gi ir Americas patarnavlmal
Jugoslavijai, Bulgarijai, Rumu-
nijai bel Vengrijai jau ''atly-
ginti" Michailoviciaus, Petkovo-
mirtimis, atlyginti MANU- II
Koyac kalinimais. ~, atlygln-
ii atvirais ir piktais pakaltinl-
mais kad "Amerika siekia pa
vergti pasauli ir pasipelnyti net
naujo karo krauju." 1r kai
Gen. Marshall pasiule visai Eu-
ropai pagalba tai tik 16 valsty-
blu tesutiko ja priimti. Vadi-
nasi, j kitas 9 valstybes Ameri-
kai vartai jau uzdaryti: ten
iau JOS dolaris nebereikalingas
los zodis nebeturi reiks-
mes, If jos valia isjuokiama.
Belieka tik Europos dalis ku-
ri dar siadien sutinka isileisti
Amerikieciu pagalba. Bet ir ia
dalis nera vieninga ir ne visa
vienodai ziuri j Amerika.. IS
tn 16-kos valstybiu TurkiJa lr
Graikija visa savo likima patti
kejo Amerikai ir per Amerikos
pagalba prisieme jos globa If
apsauga. Kitos dvi - Prancu-
zija ir Italia = ir nori Ameri-
kos pagalbos ir bijosi josios. Gl
likusios IL valstybiQ save raml-
ma ir kartoja: ''padek sau, o
tada tau ir Dievas pades".
Pagaliau ir patti Amerika su
"Trumano doktrina", pritaikin-
ia Turkijai ir Graikijai, if su
''Marshallo planu", kuri nori-
ma pritaikinti kitoms Europos
valstybems, Wis dar kaz ka nori
paslepti, nori Wis dar prisideng-
ii kilniais salpos jausmais, bi-
jodamosi pakaltinimq, jog PC
! |tY Americas "salpos sparnqs
Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-10-31
e e 's::4;::::: s:: as:;
AMI RaS
-7ZZIM7N DR.. j. Audrdnas
AR EUROPA GALIMA ISGELBETI
DOLARIAIS?

"JEI TAXA butq prarasta
tlk del to kad Amerikieciai at.
slsakytq pasidalyti savo mais.
tu su isbadejusiomis tautomis
tai butu baisiausias pavyzdys
beprasmiai prarastos taikos",
talp kalbejo PREF. Truman
Amerika Spaliu 6 diena, reika-
laudamas taupyti mesa, duona
IT,. visciukus. Tuo paciu bu-
vo pasakyta kad pagalba is
badejusioms tautoms nera jocks
gailestingumo darbas, O gelbeji-
mas taikos, kuri, deja, siuo me-
tn dar tebestovi paliaubu pa
detyje. Kur ir nuo ko jas rel
kia gelbeti?
Nuo to laiko kai Vokietija
padejo ginklus, pasaulio deme-
sys susikaupe j Europos valsty-
bes. Ir Amerika nukreipe vi
So savo pagalba j Europos tau
tas, teisingai manydama kad
visos zmonijos rytojus priklau-
so nuo to, kaip atsigaus, susi-
tvarkys ir issilaikys Europa.
Americas valdzios paziura j
ateiti buvo esmeje teisinga, bet
budai tai ateiciai gelbeti pacio-
je pradzioje jau buvo pasmerk-
tt. Buvo didele Americas val
dzios klaida kad il milziniska
Amerikos pagalba (iki siol jau
isleista tam reikalui II bilijo-
nu dolariu) atjunge nuo poll
tikos, kad il be jokio politinio
plano isdalino bilijonus, prizes
tai nepasistengus nustatyti sa-
vo tvirtus taikos reikalavimus.
I Zmoniskumo akimis ziurint,
galima pateisinti Americas pa
rodyta didesni susirupinima Ju-
goslavijai, Bulgarijai, Rumuni-
jai ir kitoms Sovietu zinioje
besirandancioms tautoms, negu
Prancuzijai bel Italijai. Amos
tautos buvo sunkesneje pade-
tyje, buvo labiau karo nuvar-
gintos ir Sovietiniu kariuome-
niu isplestos, ir jos buvo dau-
giau isalkusios negu paw. to-
kia Prancuzija. zmoniskumas
reikalavo skubeti pirniausia pa
galbon items kurie badauja, o
paskiau tik padeti nedavalgiu-
stems.
Taciau bendras politinis A
merikos tikslas buvo nesuderi-
namas su anuo zmoniskumu:
Reikejo is anksto numatyt kad
teikimas pagalbos valstybems
kurios buvo patekusios Sovie-
tu itakon, reiskia ne ka kita
kaip padejimas Sovietams grei-
ciau isitvirtinti tuose krastuo-
sc. Amerikos valdzios sluoks-
niuose buvo manoma kad, tel
kiant pagalba anoms tautoms,
bus galima palenkti ju simpa-
tijas Amerikietiq pusen ir, be
to, bus galima isvengti visokiq
neramumq galinciu nuvesti jas
j revoliucijas.
Sovietai netrukde Amerikie-
CLANS gabenti maista, apranga
ir kitus reikmenis j ju (Sovle-
tu) uzimtus krastus. Gyvento-
ju maitinimo klausimas tue bu-
du nebeslege Sovietu, ir jie ga
lejo laisvai - be jokiu ypatin-
gu rupesciu kuo paserti gwen
tojus - mestis j politini tq
krastu organizavima. Rezulta-
tas tokios "bepolitines pagel-
bos" buvo tas kad Anne r k a
maitino Sovietu uzimtus kras-
tus, Sovietai ramiai sau or
ganizavo komunistu parti J a 8
ramiai sau ruose rinkimus to-
kius .kokie jiems reikalingi, il
tyliai sau juokesi j sauja. =.
Kai Amerikos dolariais ir mai
stu siek-tiek anie krastai at
.kuto ir kai Sovietai pilnai SUI
siorganizavo tada. tik buvo pas
tebeta kad padaryta di de ! e
klaida.
Evening star., 1947-05-11
Miss Mira Moves
Engaged to Wed
Mr.. K. H. BOOrnnan

Mr.. and Mrs. Laurence Hill Green
announce the engagement of the
Elatter's daughter, Miss Mira Pearce
Noyes, to Mr.. Robert Henry Boor-
man, son of Mr.. and Mrs. James A.
Boormar.
The wedding will take place June
28 in st. Thomas Episcopal Church
and will be followed by reception
in the Sulgrave Club for members Of
the two families and a few intimate
friends.
Miss Noyes is the daughter of the
late Mr.. Theodore Prentice Noyes
and granddaughter OF the late Mr..
and Mrs. Theodore w. Noyes. Her
maternal grandparents we're the
late Mr.. and Mrs. William II. Pearce.
She was presented at a tea during
the Christmas holidays last year.
Miss Noyes will be graduated from
Wells College May 26. She is a
member of the Junior League.
Mr.. Boorman Is great-gTeat.
grandson Of John Boorman of Eng.
land and Mary Colgate of New York.
His mother formerly was Miss Emily
Young OF Philadelphia. Mr.. Boor-
man, like his fiancee, Is native Of
Washington. He attended the Uni
Iversity Of Virginia before joining
the Army Air Forces with which he
served as fighter pilot for 20
months overseas. He has resumed
his law studies at George Washing-
ton University.
Evening star., 1947-05-11
Service Sets Calendar Filled
With Variety Of Activities
Bv Betty MiIliken

Those in the service set expect to
move about frequently-at least
every two to four years, If not often
er. But few have made as many
changes in is months as have Maj.
Gen. and Mrs. Ira Thomas Wyche.
They've occupied exactly nine. sep
arate and distinct quarters in the
past year and a half, remaining in
none of them longer than four
months. And it looks as if they'll
be packing up again, come June LIST.
Just now the Inspector General OF
the Army, his wife and daughter
Elizabeth, are living at 1927 Thirty
third street. After the 1st of June,
they'll be at 4414 @ street, and by
October, they'll be house-hnting
again. At present the General is on
a months inspection trip OF the
Caribbean defense area, but will be
home again by Saturday.
Mrs. w. H. P. Blandy, wife OF the
Commander in Chief of the Atlantic
Fleet, is back In her apartment at
the Westchester after a three
month trip to Honolulu and a visit
with her son-in-law and daughter,
Comdr. and Mrs. John Marshall Lee.
During her stay, her infant grand
son. John Marshall Lee, ir, had his
first birthday anniversary April 2i,
and the young mans baby sister.
Catherine Blandy Lee, was born
Evening star., 1947-05-11

April 8. Mrs. Lee Is the former Hope
Gilmour Blandy.
Mrs. Marc Mitscher, widow of the
former Commander in Chief of the
Atlantic Fleet. who leased the
Blandy apartment during the past
few months, is residing temporarily
at the Tabard Inn, but plans to
make a series of visits during the
summer.
In June Mrs. Blandy will attend
the graduation of her son, William
Purnell Blandy, from the Naval
Academy, then will join her husband
in Virginia Beach. She will stay at
the Princess Anne Club while the
fleet is based at Norfolk, then win
follow it to Newport and remain
through July and August.
4 anniversary Celebrated
Col. and Mrs. Frank A. Allen, jr.,
entertained at cocktail party and
buffet supper last evening at their
home in Arlington. The occasion
celebrated the 25th anniversary OF
their wedding, which took place at
Fort Benning, Ga, when Mrs. Aliens
father, Maj. Gen. Walter H. Gordon,
was in command of the post.
Although many of the guests who
attended the wedding are stationed
in various parts of the world, sew
eraI friends now on duty In Wash
(See MIILIKEN. Page D-lD