Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-03-10
GOSPODARSKA POVEZANOST SLO-
yENSKE KOROSKE z JUGOSLAVIJO
Spsal dr.. Svetozar Iesic
Spisal DIR. Svetozar Ilesic
(Dalje In konec)

spisal dr. Svetozar 1lesic
cDalje in konec>
Tudi industrii DO moga Koroska nikdar najti pri
merne vkljucitve avstrsk gospodarsk sisem, sal so
osta]e avstrske pokrajne mocnese ndusrializrane
tako pridejo postev ko kosument koroske IN
dusrijske proizvode Smotern prkljucek b moga najt
danasnja bodoca koroska industrial le dose agrar
evropskem jugovzhodu pravi konkretno okVi
nacrtne razporeditve agrarne in nstrske prozvod
ME v Jugoslavij
Da e koroska industrja ze dosle skala svo trg
k meri pri svoh uznih sosedih (Ital in JugosavijD
prznavao prav tako avstrski strokoVnjaki sam Tako
navajajo lesovno da je sla gavnem jug, ker
avstrska paprna industrial rad preveke oddal enost
zaniala MO zeezna industrial Borovljah Gzdeo-
vanje zce, zebev d) Xxi e najvecjih koroskh indu
str pred svetovno Vono izvazala svoe pro1z
Vode pred Kranjsko, Primorsko in Soveno,
cd eta 1880 dale je postala Jugosava skora edin
MEN konsument tenn zvezi e znacno da e tudi biz
MIA tvornca Bistrci Rozu nastaa kot sesaven
Glen kovinarskih podetij Kranske Industrske Druzbe
srediscem Jesehcah ter o e drzavna meja po prv
svetovni voni brz zamora.
Pri tenn je treba Sc posebej opozort n vprasanje
vodnh sl XII eden osnovnh prrodnh gospodarskh vi
koroskem. Tu gre pred bravo, XII postane
cd Beljaka navzdol dealna reka zgradev velikh e
in mimi zvezanih hdrotehncnh naprav Velike hi
droenergetske moznosti Draw morejo po]n meri
izrab e &c h zajame hidrotehniGni nacrt vsaj
odseku cd Beljaka do Marlboro Meja pr Dravo-
gradu e tudi tenn pogedu gospodarsk absurd Razen
ga me nacrna zraba dravske hidroenerge nepri-
merno vecj ponen Jugosavjo kot Avstrijo Drava
e namrec zrazta vsokoa pska reka XII ina dovol vode
leo tudi poet ko visokih ledeni$kih Apah ved
kopna led in sneg Takih rex ina a1pska Avstra
d drugod vec kot dovol Jugosava jim nina: njene
reke (vstevsi Savo) prihajao il nizh gora zato mao
poeti dali izrazo nizko vodo kar e hdrotehni6
naprave bistvena pomanjkvost
H koncu velja opozort Sc ma nekatere poteze pro-
netn karakteristik Koroske KoroSka nina enega
saega prometno gravtacskega sredsca kakor bi to
eli prkazai nen zagovornik. Glavno mesto Celovec e
zaVzelo sVojo vogo bol po scanem zgodovinskem
Vou bstvu e razvo lie kot emo stevinh krajev-
nh prometnih in gospodarskh sredisc kakrsnh e
roskem Sc cello vrsto Med ME spada pred Beak
poleg MEGA mnogo manjsh. Znac je da h ina
seven in severozapadn nensk del dezee precejsnje
vlo 'Breze, Sent Vd, Spital d) sal re izraz
tenn alpskem sVetu osamlJenirni gorskmi dolinam in
kotlnam XII SO zivele in danes do neke
ka Ease Nasprono e slovensk Jug boil ma siroko odprt
tn e lie redko prislo do nastanka mansh kraevnih
disc slovensk Korosc mnogo bo povezani ODE ma
VecJl mest Ceovec in Belak, kot pa neski XII mao
je astne krajevne promene voz danes ugodno
ma sever BeJak in Ceovec nista tore Slove
sko korosko samo svo sovensk odnosno nedavno po
he1ncen okohc temvec 1ud po svo gospodarsk in pro-
metn funkc tri cd petih vekih zeeznishh prog XII
krza]o Beaku, potekao po slovenskem narodnostnem
ozemJu prl Celovcu Vea to- cello proge cd srih in
od teh sta diva gavn cello usmeren osedane jugoso
vansko drzavno ozemlje
Vse, kar smo naved, ciso konzretna otpljiva del
stva h ua je vsa uzni del Koroske tako po
j gospodarsk struktur, pc svojh bodoch gospodarskh
perspektvah kot tud po svo prometn user nu
no povezan ostalo Slovenjo in Jugoslavjo luci
osyettve Sc nam poaze celo ola e razdeev takozyane
s@