Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1947-12-26
7 EVISKES VALID Al
Raso vYTAUTAs K. syIEDRYs.
(Tesinys is pirmiau)
PAJURIAIS, PAMARIAIS. ;,
iii.

III.
Rasydami apie musu pajurio vaizdus, trum
pals bruozais prisiminkime ka apie Lietuvi,
tauta sake ir raso symus etnologai, siuo kart'
Vokeciai, kurie, ir naciu laikais, kartais pasiro
dydavo su tikrai objektyviai, moksliskai pagry
stats veikalais. Prize tokiu retu savo objektyvu
mu Vokieciu veikalu apie Lietuviu tauta tenk'
priskirti ir Dr. George Buschano "Die Voelke
Europas", iliustruota Europos tautu etnologija
Tai CANA didelis, 1854 puslapiu mokslo darba
SUI 43 tabelemis, 708 paveikslais ir 6 tautq, kal
bu ir nanny formu zemeapiais. Veikalas isleis
tas Berlyne 1897 metals.
Pats veikalo leidejas DR.. G.. Buschanas yr;
Primo range Vokieciu etnologas. Toxic pat zy
mus etnologai yra ir kiti sio mokslo bendradar
biai: Vokietis DR.. A. Byhanas ir Austrai profe
soriai DR.. ar Haberlandt ir DR.. M. Haberlandt
Del to apie mineto veikalo moksline reiksme ne
gall butt jokio abejojimo ne tik Lietuvoje bet il
apskritai Europos etnologu ir etnografu tarpe
Pasiskaitykime ka apie ta veikala rase mu
su etnologai "Nors veikalas Die Voelker Eu
ropas nera visai naujas, bet turint galvoje j
objektyvu musu tautos etnologijos traktavims
ir menka musu visuomenes jo tezinojima, vert;
su juo susipaznti kiekvienam Lietuviui kuri
domisi musu tautos kulturos ir etnologijos klau
smais
Austru etnologas ir antropologas Prof. M
Haberlandt straipsnyje "Die indogermanischel
Voelker des Erdteils pateikia visu Europos tau
tu kline ir giminine klasifikacija, kurioje ne
maza vietos paskirta ir BaltQ tautoms. Ilesa
lis Baltu tautas gretna SUI Slavu tautomis, ia
cau tai tedaro tik vietos ir kulturiniu santikil
artimumo sumetmais, ne kilminio bendrum'
atzvilgiu. Jis greita atskiria Baltu tautas nu'
Slavu tautu pazymedamas kad "Lietuvai ir Lat
vial sudaro atskira tautu grupe, pre kuriu yr;
priskirtini ir isnykusieji senieji Prusai'. Apra
sydamas Baltu tautas jis pazymi kad is Letto
slavu indogermanines tautu grupes pirmiausi;
issiskyre Baltu tautu saka, kuriai priklauso We
lyvesnieji Lietuviai, Latviai ir senieji Prusai
Baltu tautu grupes apgyvenimo plota straps
MO autorius apriboja RytprusiQ, Kauno, Suval
ku, Vinaus, Gardino ir rytuose Pripetes upe'
apylinkemis. Lietuviu kaba Sis profesorius lai
ko ypaciai senovine senesne net uz Homero kal
ba
Toliau Sis mokslininkas sake kad nera jo
kio abejojimo jog Batu tautos labai daug save
kraujo yra atidavusios Vokeciams, Lenkams
Rusams, mes tu tautu istorinio issivystymo IL
Xmas buvo labai nepalankus Kalbedamas aplt
Lietuvius jis pazymi kad jie, budami Vokecll
ir Rusu valdomi ilgus amzius buvo vokietinam
ir rusinami, su Lenkais is seno gyveno nesan
taikoje Tokiomis aplinkybemis Lietuva save
nepriklausomoje valstybeje nepajege sujungt
vsos savo tautos masses, nes ginclJamoJe Rytl
Lietuvoje pasiliko 100000 LietuviQ galvu,
Rytprusiuose 12o-15O tukstanciu Lietuviu, ku
rie Neringoje ir sioje Nemuno upes puseje yrt
islaike savo tautines ypatybes
Autorius pabrezia kad buvusios kongresi
mes Lenkijos Suvalku gubernijoje 345,OOO Lie
tuviu savo kalba yra giminingi Zemalclams
kap ir tie Lietuvai kurie gyvena vakarinej'
nuo Kauno dalyje buvusios Vokietijos srltle'
Nemuno upes abiejose pusese.
Rytprusiuose Lietuviai 17-tame simtmetyJ'
buvo suvokietnti ir rases ir kulturos atzvigiai
gryniausi isko buvusiose Kauno ir Vilniau
gubernijose.
Antropologiskai profesorius Letuvus laikt
vidutinio ugo, sviesiaplaukiais, trumpagalvlals
SUI dideliais kiauso matais melynakiais Lietu
viu budas (paga Schultza) yra nepasitikls, at
sargus ir susilaikas, bet samoningas, patvarus i
kantrus, susidares del sunkiu poltinio gyvenl
mo salygq.
Autorius teikia Lietuvius megstant gwen
ii pamiskese, paupiuose ir turint visa ellie trobe
siu kuriu tarpe ypaciai tipiskas kletis If nu
mas. Apskritai Lietuviq gyvenimas piesianaa
patogus, su ivairiais paprociais, tautiniais dra
tuviu iskilmemis. Teigiama kad senoves Lietu
viai yra garbine savo dievus, ypaciai Perkuna
gyvates ir tureje savo dvasinio gyvenimo kultu
|ra Ypaciai Lietuviai turf daug yriniq dainq