Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-06-13
NEJVETSf TELESKOP
SVETA BUDE BRZY HOTOV,

iANAAJ PLO 4nOuIlL dIOIIldI V IL
mi K~alifornii, ma byti jiz v do
hledne dobe dohotoven. Ac
brusici stale jeste lesti povrch
200 palcoveho arcadia, pocfta
sc jiz S tim, re nekdy v lete bu-
de jiz mono zrcadlo pTevezti
ma Odlehlou observator a "a
montovati je jakozto cast nej-
vets1ho hv6zdaTskeho daleko-
hledu sveta, kde jej pax Dude
mono jiz koncem roku zane
Ifiti do neznamych koncin ne
konecneho vesmiru. Ma vrchol-
ku hory Palomar nebude jen
hvezdarna S t1mto ohromnym
teleskopem, ale i til mensf OBJ
servatofe Sc trent dals1mi tele-
lskopy, nocleharna, elektrarna,
vodarna, plynarna, male mu-
scum a sedm domk1 pro perso-
nal observatoTe.
Blfzfci Sc dohotovenf ohrom-
neho teleskopu bylo pred ca
sem oznameno Raymondem B.
Fosdickem, presidentem Rock
efeller Foundation, jedne re
tf1 Rockefellerovych rad, jez
darovaly California Institute
of Technology v Pasadena &c.
250,000 prave ma tento jedine-
cny nastroj pro vedecke ba-
DAM.
Prvnf castka byla venovana
liz roku 1923, ale S jej1m vyu-
zitfm bylo nutno vyckati az do
te dolby, kdy Sc znalcGm poda-
filo rozlustiti problem, jak ulf-
iii tax ohromny kus vhodneho
skla,jak no vybrousiti a vylesti-
tt do percisnfho zaoblenf az ma
nekolik miliontin palce, a ko-
necne jak sestrojiti podstavec
pro teleskop. jfmz Dude mono
otaceti temer bez nejmens1ho
trent pri sledovani drah nebes-
kych teles.
"Jak ospravedlniti tax ohro-
mny naklad a 1silf?" taze Sc
pan Fosdick. "OOdpoved spo-
c1va v nezdolne badatelsk6
touze, rodfc1 Sc v mysli Glove
ka." Tento teleskop umozni
mann p%roniknouti do vesm1ru
dvakrate tax daleko, jak bylc
mozno az dosud. Otevrou sc
mann tax osmeronasobne ROSA
hle p~rostory, kan drive zaletal
clovek jen myslenkami. Co lie.
Ii "a hranicemi dohledu pT1-
tomnych teleskopG, "a hranic.
nasich dosavadn1ch vedomos.
.Itf? Tahne Sc hvezdny prostol
do nekonecna, 81 ~existuje jaka.
81 mez, "a niz jsou mlhoviny
zjevem stale vzacnejs1m? JaI
ST vysvetliti zavratnou rychlost
liz Sc vsechny hvezdne sousta.
Wy T1tf prostorem? Jelikoz
hvezdy a mlhoviny jsou obrov.
skym skladem atomG a atomo.
vych zlomkG, pGsob1c1ch ma Sc
be vzajemne "a podm1nek
jichz neni mono duplikovati \
|laboratoT1ch cloveka, O jaka a.
Isl tajemstvi budeme moci roz.
siriti nasi pTftomnou znalost
'Ifysickych zakonG? Toto je ne.
kolik otazek, ktere sc taze par
Fosdick We zprave, jfz hlasf pc.
kracovanf prace ma "Velken
oku'.
Teleskopu, zamontovaneho
Nv observatoTi JIM K~alifornie
Dude jen zTfdka uz1vano k prf.
menu pozorovanf nebeske ba.
ne. 200-palcove zrcadlo je
konkavn1 (dute), a ma proto
ohromnou schopnost soustfe-
dovati v sobe dopadaj1c1 ma ne
paprsky. Toto svetlo Dude zr.
cadlo odrazeti ma fotografic.
kou desku v teleskopu, ktera
'ljakozto sitnice "Velkeho Okla
zachytf sta miliond hvezd, O je-
jichz existence jsme az dosud
nemeli ami tusenf, nebot starsi
dalekohledy byly prflis slabe
Ma desce objev1 Sc i mnohe MI
hoyiny, jejichz poeet jde dc
milionG.
Jsou Tide, kteT1 povazuj1 ta-
kovouto znalost cloveka "a ne
bezpecnou. K MIN Sc obraci
pan Fosdick Sc slovy: "Ovsem,
re je nebezpecnou. Vsechna
znalost je nebezpecna Ne
bot znalost znamena moe, a
moci je mono vyuz1ti i k ice
linn spatnym, nikoli jen k do
brym. Resent nespocfva vsak
We snaze brzditi vedu nebo sta
noviti hranice, "a nez nebude
dovoleno %.vydavati Sc "a inte-
lektualnf dobrodruzstvim "
"Teleskop ma Mount Palo-
mar je mohutnym symbolem je-
dinecne pfednosti cloveka: je-
no touhy pc poznatku. Stane-
Ii Sc tato prednost nastrojem