Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-02-03
Mirko G. Kuhel. tajnik N
VPRASANJE SLOVENSKE KOROSkE

VPkASANJE SLOVENSkE
s!ovensko etnieno ozemlje je bilo pc prvi svetovni vol
nj razkosano ma stiri dele. Italia je pograbila Gorisko, Slo
vensko Primorje, Trst in Slovensko Istro ter posegla tudi
po delu Notranjske. Madzarski je pripadel najseVerneJsl
kos slovenske zemlje-Porabje mad Muro. Nemska Avstri.
ia je po zaslugi Amerike, Anglije in 1taije, a delona tudi
radi k~arakterja prve Jugoslavije, pravilnejse Kraljevine
Srbov, Hrvatov in Slovencev, dobila skoraj vso Korosko.
LIE ostali del Kranjske in spodnje Stajerske je bill pridru-
zen novi balkanski m%onarhiji. Predsednik Wilson je komaj
preprecl, da MISC zavezniki izrocii svoji bivsi sovraznici
Avstriji Sc vso severno Gorenjsko doll do Radovljice. Ita-
LIZA je videla v novi slovanski DRAW ma Balkanu zastoj
svojemu pohlepnemu prodiranju preko Jadrana. Bio hi
tudi v Meme koristi, &c ne hi Jugoslavija kontroirala ze
lezniske proge, XII pelja IL Celovca preko Jesenic v Gorico
in Trst. In radi tega je v vseh ozirih zagovarjala zahteve
republike Nemske Avstrije v Skodo zavezniSke drzave
Jugoslavije. Wilson je uvidel V trikotu Beljak, Trbiz, Jese-
nice nevarnost "a BODICE konflikte med trent sosednimi
drzavami ter je izrekel prav solomonsko razsodbo: Italiji
Trbiz, Avstriji Bejak, Jugoslaviji pa Jesenice.
Jugoslovanska delegacija pod vodstvom Pasica, Trum:
bca, *olgerja in drugih Sc je trudila ma ve nacine, da bi
svet Strih (Amerike, Anglije, Francije in Italije) posredno
primal etnicno slovenski del Koroske Jugoslaviji brez pie
biscita. Toda neletela je ma opozcjo vseh velesil razen
Francije. Ia razmejitev med Jugoslavijo in Avstrijo je
predlozla vec nacrtov. Najvaznejsa je bla tako zvana
"zelena crta, XII je kasneje tvorila severno mejo plebiscit-
ne cone "A" Takla je Cd Kepe v KraVankah seVerno cd
brave, natO VZnOQnO N pO SIeul VIDSke8d JeZeId y Nike,
severovzhodno pc Krki' do Svinca, preko Svinske planote
do reke Labodnisce, nato jugovzhodno do stajerske meje.
Coma T" pa je lezala severno mad "zeleno crto," cd Svinca
jugozapadno pc obcinskih mejah do Osojskega jezera in
nato juno do Brave. Stara kranskokoroska meja je two
rila JUNO mejo plebiscitnega pasu a." izvzemsi Jezer.
skega in Meziske doine, XII SO ju zavezniske sie takoj pi
male Jugoslaviji. To je bla ena izned mnogih nakan, da
Sc znanjsa slovenska Vecina V pasu "A, kajti ia diva okra-
ia sta bla stoodstotno slovenska in nista bia udelezena
pri gasovanju. Nasprotno pa SO bile V seVerni del cone
"A" vkljuceni nekateri okraji, XII SO imeli veliko nemsko
manjsino, katera je S pomocjo slovenskih nemcurjev odgla
sovala slovenske Korosce.
Zakljucek conference, XII je sestavljala mirovno po
godbo "a Avstrijo je bill, da Sc bodoca pripadnost Sloven:
ske Koroske resi- S plebiscitom: najprej glasuje coma "A";
cko g]asovanje izpade V korist Jugoslavije, tedaj Sc tri te-
dne kasneje vrsi glasovanje tudi V conf B." &c izpade gla:
sovanje V conf T" neugodno "a Jugoslavijo, tedaj Sc v
conf E" sploh ne glasuje.
Ljudsko glasovanje V predelu "A" Sc je vrsilo 10. ok:
tobra 1920. Glasovalskih upravicencev je bio 1921, ne
cddanih in neveljavnih glasov pa je bio 1908. Ostali
$780, g:asovi pa SO bill oddani kot sledi: "a pripadnost
k Avstriji 22,025 $50 odst), "a pripadnost k Jugoslaviji
1929 al odst). V ozemlju, XII je pc uradnem ljudskem
stetju incl leta 1910 so, 1877 (69 odst) Slovencev in lie 22,651
81 odst) Nemcev, so slovenski GLASGOW imeli 6,746 glasov
nnanjsine. Koroska je bila "a Jugoslavijo %izgubljena!
Predel "A" je bill razdeljen v stiri okrozja: okraj Ro.
EEK, okraj Borovlje, okraj Pliberk in okraj Velikovec. V
okrajih Rozek in Pliberk je bila oddana vecina glasov "a
Jugoslavijo, V ostalih dveh pa "a: Avstrijo. V obcinah, XII
lezijo juno cd brave med Rozekom in SIP. Dravogradom,
je bno oddanih "a Jugoslavijo 9348 glasov, "a Avstrijo pa
9008, torej 341 glasov. vecine "a Jugoslavijo. Vendar je
tudi ia skoraj izklucno sovenski del Koroske ostal pod
Avstrijo, kajti plebiscitni nacrt nj dolocal "a razmejitev
po obcinah, temvec je, vzdrzal nemsko-italijansko tezo O
"nerazdeljivi Koroski." Tako so ve obmejne koroske o.
cine Cd baskega jezera do Dravograda, trinajst po stevlu,
Y ssAs4sgkx