Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-10-10

cigarette in puhnil mogocen
oplak dina mimo najinih glav.
"Sicer te stevilke ne veljajo "a
vse republike enako, vendar pa
kazejo splosno razpolozenje ljud-
stva do Titove Wade. Kar Sc
mladine tice, lahko recem, da je
stoodstotno "a rezim. Ia starejse
prebivalstvo pa bi rekel, da je
1870 vsega ljudstva absolutno "a
sedanji rezim in sedanji sistem;
potem je kakih 20%o ljudi, XII so
lndiferentni in Jim je prav vse-
emo, kaksno vlado imajo in kdo
Jim vlada. .Rekel bi, da so to po
vecini mali trgovci in obrtniki
in podobni-takozvani srednji
sloj. No, potem pa je kakih 1920
prebivalstva, XII Sc odlocno ne
strinjajo vlado in il nagajajo.
Med temi so zlasti vecji posest-
niki in kmetje, kakor tudi trdni
klerikalci, XII SO jim razne drzav-
ne reforme stopile ma prste in XII
Sc vedno poslusajo glas preteklo-
sti in pa duhovscino. Najbolj pa
Sc narod navdusuje "a sedanjo
vlado v pokrajinah, XII so bile
tradicionalno nazadnjaske in
kjer SO Sc sedaj izvrsile velikan-
ske vidne izpremembe ma polju
gospodarstva, industrije, delav-
ske in socialne politike in tako
dalje To velja zlasti "a Bosno in
Herzegovina, "a Crno goro, "a
juno Srbijo, Macedonia in ne
katere ubozane dele Hrvaske,
kjer je bill narod vedno zatiran
in izkoriScan.
"Izpustili ste Slovenijo. Kako
je tam?" sem posegel vines.
"Tudi v Sloveniji je navduse-
ME veliko," je odgovoril St.
John bolj premisljeno, "toda zdi
Sc mi, da ne v tisti meri kot v
juznih de1ih drzave. To bi men.
da pojasnil ma ia nacin, ako re-
Gem, da je bila Slovenija pred
vojno najbolj industrializiran
del Jugoslavije, in dasi Sc je in
dustrija zopet postavila ma noge,
in Sc gradi veliko stevilo novih
tezkih in lahkih tovarn, hidro.
central in tako naprej, Slovenci
po mojem mnenju ne cutijc
spremembe toliko kot ljudje v
krajih, XII so vedno zaostajali in
katerim Sc sedaj prvikrat v Ego
dovini nudi prilika "a domace iz
koriscanje njihovega naravnegs
bogastva. Ia te kraje Sc odpira
sirok popolnoma nov svet in
novo zivljenje. Poleg tega pa '
Sloveniji opozicija vedno naga
ia. In najvecjo zaslombo uzivs
. pri cerkvenih krogih in tuji
nj. Zdi Sc mi pa, da drzava ne
poklada toliko paznje start &c
: neraciji, temvec mladini, XII be
bodocnost vse dezele. Tudi xiv
. ljenjske razmere v Sloveniji sc
boljse kot v mnogih drugih de
i lih Jugoslavije, vsled tega mo
: ra Slovenija pomagati tam, kje,
nastaja potreba. To pa nekate
: rim ne prija. Nj treba misliti, DE-
JAZZ osebno odobravam vse zako
l ne in Sc strinjam z vsakim ukre
= pom, XII ga nalozi Titova vlada
, Morda zato ne, ker nisem bill '
, partizanih, ker nisem stradal Sti
= ri leta ali vec pod milim nebon
i in Sc potikal po gozdovih in go
: rovjih kot preganjana divj;
! EVER; morda zato ne, ker nisen
|. bill zrtev fasisticnega barbarstv;
a in Sc nisem boril brez orozja il
0 opreme proti nadstevilnejsem SC
e vrazniku; ker nisem videl poi
n game vasi in streljanje nedo]
n znih talcev, internacije ma tisoc'
e in tisoce otrok, zena in starckoy
e kojih ocetje, mozje, sinovi il
n hcere SO prelivali kri in umiral
j v partizanskih gozdovih; mord
0 zato ne, ker nisem videl in OF
n cutil necloveskega nasilja mem
l. skega in italijanskega ,okupato,
a ia, ostudnega izdajstva domacil
-. L