Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1947-01-17
STYKY Sc
Frank j. Rosner:

S navratem republikann k
moci, jfmz pomohlo k vitezstvf
pri posledn1ch volbach rozd-
mychane verejne mineni - po-
Gina mezi jinym opet byti zrej-
ma urcita tendence k odstran6-
nj cizfch vlivd a isolovanf Cd
ostatnfho sveta pc STRANGE hos
podarske, politicke i sp~olecen-
ske.
Jest to tim divnejSf ale i prf-
znacnejsi, re Sc tax dele v ny
nejsf pokrocile dobe, kdy d.
mysl lidsky vftezi mad nesmir-
nymi pTekazkami prirodou
nam dosud v cestu kladenymi,
a kdyz jsme Sc stall blizkymi
sousedy celemu svetu pc stran-
ce dopravn1 a zvukove, nerku-
Ii dusevnf prfbuznosti, ktera
dneSnf lidstvo ma spojovati.
Ale valkou utisene hlasy,
mezi nimiz Sc ozyvaji i nektere
move, tendencne zabarvene. o.
pet zacfnajf vyzvedavati stare,
davno osumele argumenty a
ceriti vodu verejneho mineni.
Jsme opet varovani pred sty-
KEN a obchodem S cizinou a
tvrdi Sc, re jest nutno napred
ukojiti domacf potrebu, zamest
natl nase delnictvo a vyhybati
Fse nakupu ciziho zbozi, ba VII
bee odmftati je z nekterych re
mi. = Nenf zapotTebi v teto
souvislosti pfipomfnati, re pro-
pagandou Zpracovane verejne
minenf jiz beztak neni nachy.-
no k nakupu zbozf z jinych re
mi, ledaze by to byly drahe an
glicke latky, anebo jine dobro-
Ity z Albionu, jake je ku pr.
Scotch" a pod.
Pred radou let bylo lamento-
vano urcitymi kruhy, CO cizfho
zboz1 Sc sem dovazi ma 1kor a.
merickeho trhu. Podobne hla-
sy dosud jeste nejsou tax ostre
a pronikave, ale S navratem re-
zimu, ktery byl zastancem wy
sokych celnfch tariff, lie oce-
kavati, re opet nastane tuhy
BOZ O svetovy trh.
Americti EXPORTER dobre We
df, re chtejf-li vyvazeti prebyt-
ky zbozf pro nasycenf domaci-
no trhu, jest nutno pripustiti
kvalitnf zbozi z cizfch zemi,
obzvlaste takove, ktere neni
mono vyrobiti zde, v takovem
mnozstvf a "a techze podminek
Ijako V Zemlch, z kterych Sc do
vazf. A tudfz usilujf u zodpo-
vednych kruhG O pokracovani
v nynejsf politice uzaviranf a u
drzovanf hospodarskych smluv
smefujfcfch k umoznovani Ia
koveho obchodu a Size relativ-
ne prospesnych reciprocn1ch
smluv mezi pratelskymi staty
sdruzenymi We sp~olecnosti Spo-
ljenych NarodH.
Pozastavme Sc ku prikladu
|jen mad otazkou obuvi. Bylo
poukazovano kdysi ma neoby-
|cejny pffliv CHI obuvi, zejmena
z Ceskoslovenska. V obraze,
ktery Sc verejnosti podaval,
schazelo poukazovanf ma to, re
z valne casti tato obuv byla jen
asi Is procent celkove americ-
Ike vyroby. Vyvazeli jsme vsak
znacne mnozstvi obuvi sami,
coz ovsem sc take nelfbilo CT
z1m vyrobcGm. Ale nase anne
ricka obuv jest vyborna a jest
vyhledavana v kterekoliv zemi.
Avsak nase americka obuv
muze pravem byti pouze cas-
tecne zvana naSe = sestava to-
tiz z artiklG dovazenych z 25ti
rGznych zemi. Bee techto SOU
castek by americky strevlc ne
mohl opustiti tovarnu, a kdyby
Sc obul takto = jiste by Sc ma
noze roZpadl.
Vetsina Americana jest toho
m1neni, re mas americky zapad
jest plny dobytka a re tento do
bytek nam poskytuje vsechnu
kuzi, kterou potrebujeme k W.
robe nasf obuvi. To jest veru
omyl. Jiz davno nen1 tomu tax.
Mas zapadnf dobytek jest cho-
van nyni pouze pro potravu.
|Silnou kGzf potazeni wolf 2
Texasu, kteT1 nam poskytovali
kdzi spodkovou byli vymeneni
zvifaty, ktere jsou pesteny pro
masO.
Nasledkem toho, vice nez so.
procent nasi spodkove kdGzze
jest dovazeno a Size z Argent
ny. To jest vsak jen zacatek.
Vezmete 81 ku pr. svrsky O
nichz byste 81 myslili, re jsou
Vyhradn6 americke. Ar lest tn