Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-06

KAJ JE STAIN POVEDAL STASSENU?
Spodaj prinasamo zapsnik razgovorov, XII jih je incl
bivs governor Minnesota in repubikansk predsednisk
kanddat Harold E. Stassen generalisimom Stalnom
Obeodanene teh razgovorov e zelo vazno posebno Sc
da, ko oci sveta uprte dive najvecj sill svetu-v
Zednene drzave in Sovetsko Cd sodelovana med
obena e odvsen mir svetu Sovjeski premier e svo
jh izavah podal salsce XII ga Sovetska zveza
pri vseh vaznh vprasanjih cd katerih e odvisen mir
Zapisnk XII ga je obelodan Harold Stassen
Sc gasi:
Zapisnik konference med generalisimom Stalinom
in Harold E. Stassenom Kremnu Moskva, dne g. aprila
lea 1947 cd 90 dopone do 1920 popoldne Prisotn
so bill zunan minister Molotov, gg. Pavlov tomac) Jay
Cooke (repubkanski vodite Filadefe vojn veteran
in sodelovaec Stassena negovem obisk ter Robert
Matteson liz St. Paula, voni veteran in proucevani po
mocnik Stassenovem stanu).
Zapisnik je pripravlen po zapiskh Mattesona v an
gleskemu jeziku in primerjan Pavovm zapisnkom
ruskem jezku kaerega kopija e ba dobena zahtevo
Dovoljenje, da obelodani zapisnik e dial Stain po
zakucku konference.
STASSEN (nb predstavljenjuC Generalisim Stain,
tel evropeski turf posebno zanimam proucevanje
prilik ekonomske tenn pogedu seveda odno
SAIL med Zednjenimi drzavam in Sovjesko zelo
vazni Zavedam da mamo diva ekonomska slste1na XII
zelo razcna. Sovjeska komunisticno stranko
in svojo nacrno ekonomijo in socazrano kolektvno dr.
zavo in Zedinene drzave svojim svobodnim pode
stvom in regulranim prvatnim kapalizmom zelo
likujeta Zeo zaninao dali misite da ia diva siste
lahko obstoata eden poeg drugega modernem svetu
harmoniji eden drugim?
STAIN: Seveda lahko Razlika med NINA nj cd ne
ke posebne vaznos kar tce sodelovana Sistea Mem
CHE in Zednjenih drzav enaka toda med NINA je pr
so vojne Sstema Zednjenih drzav in Sovetske
+oIo oia1ix
drugemu in Sovetska je zei &c sta moga "a ca
sa vojne sodelova zakaj bi moga danes miru? Pod
pogojem seveda da ze sodeovat toda &c nj nobene
zele "a sodeovanje cello enakim ekonomskim sstemom
lahko pride do spopada kot e to bill slucaj Nemcijo
STASSEN Veruem seveda da lahko sodelujeta, to-
da bilo je nnogo izav gede ega, da nsta bila zozn
sodelovat Nekatere teh zjav e podal generalisim
pred vono Toda ali mogoce seda ko e fassticno
osisce porazeno, polazaj spremen?
STAIN: Nj mogoce, da hi bill JAZZ rekel da diva eko
nomska sisema moreta sodelovat Idee sodeovanju
je izrazil Lenn Lahko rekel da je sistem
konjen sodelovanju toda to Sc je tkalo stran
Toda gede moznosti sodelovanja strinjam Leninon
XII je zrazl obenem moznost in zeo sodeovanje Kar
tce ze]je narodov da sodeujeo stran Sovetske
sranke je to ozno-in ODE drzavi b takSnm sode
lovanjen edinoe pridoble
STASSEN Zadnji del je razumljiv. kjave ma katere
mislil tiste XII ste jih podali 49, Kongresu ko
munistcne stranke eta 1899 p]enarn sell eta 1887
-izave glede "kapitaiscnega obkoljevanja in mono
pola" Smatram zvezi Vasim sedanjim izjavami, da
je poraz fasstcne Nem6ije in Japonske sedaj spreme
polozaj.
STAIN: Bilo nj nobenega kongresa stranke ali pa
penarne see cenranega koitea komunisticne stranke
kaeri b bill rekel ali pa mogel rec da e sodelovanje
med dVerna SiSemO1na nemOgOce Reke sem, da Obstoia
kaptalisticno obkrozene in napada Soviet
sko &c stranka ze sodelova, to poen da
obstoja nevarnos napada In dejansko e Nerncija, XII nj
hotea sodeovati Sovjesko zvezo napadla Sovjetsko
Ali je Sovetska mogla sodelovat Nemco?