Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1947-05-08

KAJ JE STAIN POVEDAL STASSENU?
STAIN: Stvari sojijo sabo Zedinjenih drzavah.
Amerka je dvema oceanoma. Ma severn je
sbka Kanada ma jugu pa sibka Mehika in tako nj
reba bait Po voni neodvisnos Zednjene drzave MISC
ele druge Vojne 60 let in to je bia veka pomoc ma
glemu razvoju Zednjenih drzav. Amersko prebvalsvo
sestoj IL ljudi, XII zbeza il monarh in tiran cd kra
lev in zemljiscne aristokracije in to e ud bia veka
pomoc in to e vzrok da je Amerika skokona razva
STASSEN: Eden mojih starih ocetov je zbezal pred
sarim voaskm inperalizmom il dezele XII e seda Cesko
sovaska Naravno zemljepisna lega Zednenih drzav e
bia velk pripomocek Zednjenim drzavam in mi ie
sreco da e sovraznik zadnh vonah bill porazen dalec
cd nash oba Toda ud pod nasm svobodnim ekonomskim
sstemom bill stanju da po vojni nitro preuredmo
industo in zopet zacnemo mirnodobno produkco Mas
problem e seda da varujemo depresie in ekonomske
krize.
STAIN: Ali prcakujete krzo?
STASSEN: JAZZ Verujem da lahko reguramo mas
kapitaze stablizramo naso produkcijo zaposlenos
vsok stopnji brez kakrsnekol krize Toda maj
bo vazno vprasane e prepreciti depreso nasem eko
nonskem sistemu. modro vladno politiko in poukom
IL let 1929 in 1880 bi mora me uspesen regulran toda
monopolisticen kapitazem katerim lahko zogne
ekonomski krizi.
STAIN: Vlada mora biti opolnomocena z veko
obastjo da to izvrs Vada biti mocha in pod
STASSEN: Da, in udstvo mora razumeti mere "a sta
bilzaco in podpret ekonomski ssem To problem
ker nj bo ekonoskih sstemh sveta prmere naSi vsok
amerisk produkciji.
STAIN: Ia Zednjene drzave je en- ugoden pogo, ker
sta bla diva tekmovalca svetovnem trzscu-Japonska
in neutrality-suspicious.. Tako bodo zahteve po aneri
skem blagu rase in ustvarile ugodne pogoje razvo
Amerke Taksna trzsca ko Evropa Kina in Japonska
Zednjene drzave odpra in bodo bila kostna zane
Nikoi pred tenn MISC obstoali taksni pogoji
STASSEN: druge strani te dezele nimajo sredstev
placane in tako dejansko izsusena Toda od
sranitev dveh mpera]nh militarsticnh grozen je "a
ostae dezele sveta blagoslov staliSca In
rgovna pretekost Zednjene drzave seveda
nj bila velik faktor.
STAIN: Okrog 10 odstotkov ameriskega baga je bilo
eksportranega pred vono in sedaj tud Juzna Amerka
trzisce Kar tice zmoznos da plaza bago mism
da e kupcev, XII bodo zmozn da placao produkte ka
tere bodo prodaja kmetom Misim da SO kupc ten deze
nabra denar, kaerim bodo pacal Tako bi Sc ekspor
Zedinjenh drzav zvisal 20 odsotkov Ali nj tako?
STASSEN Ne.
STAIN: Mar res tako mislite?
STASSEN Da. Mislim Is odstotkov. Mnog trgovc
nabrali edino lokaln denar XII e olran in
dober izmen avo il drzave drugo Tako mislim
da nasa resncna trgovina ne bo cez IS odstotkov.
STAIN: Vendar, &c upostevate obseg vase produA
cje, to nj mala stevilka.
STASSEN: Ne, to je maa stevka.
STAIN: Ameriska industria ina dosti narocil
ne? Ali da ameriske tovarne teh naroc ne orejo
izponiti in da tovarne obratujejo lo0odstotno?
STASSEN: Delno da :. toda to so vecinoma domaea
narocila
STAIN: Toda ia najbolj vazna.
STASSEN: Hrana zenska obleka in cevlji dohitevajo
narocila toda aksh industrijah avtomobov stroll
mega orodja, lokomotv zaostajeo dalec "a narocili
STAIN: Analiticarji magannih in amerski tisk prI
nasajo odprta porocila da DO zbruhna ekonoska rza
: STASSEN: d. taksna porocila SO bila casopsju
Tudi porocla da DO okrog 100000 brezposenh po ko