Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-12
KARDELJ V PARIZU

KARDELJ Y PARlZU
Usadaljevanje s l
do vsakega gospodarskega potienega prska cd zuna
cd vsakega vmesavanja njihove notranje zadeve.
Poleg ega treba dezeam, preko katerih e sla vona
in sovrazna okupacija vsemi srahoami in unicenji,
gotovt odgovaraoco odskodnno racun agresora ker
jih e ia opustos IL rusevin. To je po msenu jugoso
vanske delegace edna pravilna pot &c hocemo da bo
konerenca uspesna Samo tenn bo agresa pravicno ka
Nekateri predlagajo drugo-po msljenju jugoslovan
ske delegace-zeo napacno in nevarno metodo Zavraca
10 obekvne kritere in predagajo maj vodi izkljuc
destvo kaksen delez imela voni posamezna agre
sorska drzava haaoc IL ega stasca zahtevao nekater
primer popustve skepe napram 1taliji, kar prak
tcno zraza tem da da Ialij del Juliske krajine
Jugoslovanska delegaca e tudi msena da e treba pr
sepanu mru uposteva tud deez posanezne agresorske
drzave vojn Sc vec zeli in 81 DO svoe srani pr
zadevala da omogoco mrovne pogodbe tenn drzavam cm
pref morano zivene in obnovo in da zagotove ludstvu
in posaeznkom nhove nacionalne in deokraticne pra
vice Toda &c gre popustvos potem ina ia prostor
in imeti prostor okvru pravc in pravicnih
zahtev teh draw in7narodov, nobenem primeru ne
bt govora popustvost do agresivnih in osvaal
nih zahtev racun drugih narodov.
Jugosovanska delegacija smatra, da biti nj
kaksne popustivos do agresivnega imperialzma Jugo
sovanska deegaca srnja tstimi govornik XII pravi
o da e treba kaza dobro voo odnosu do narodov
rajsnjih agresivnih dezel, da bi Jim nudia moznos
demokratcnega preporoda. Toda ia dobra VOLTA
nanasati demokracne in pravice cloveka
naroda in manestirati tenn, da vcerasnje
sovraznku popusca TAM er dela in Sc della nasile
mad drugimi narod Dobra VOLTA b usmerena tako
da sirokm ljudskim mnozicam vcerajsnjih agresor
skin dezelah omogoci normano zivljenje in MONA
osebna in naprede kakor tud spostovane nihovh
nacionalnih pravic da sami odlocao svoji dezeli.
Bilo bi popolnoma nepravilno smatrat da je mogoce
privest dobro volo in pot mru in demokratienega
sodelovanja vcerasnje agreorske dezee nacn da
jim pust del pref nepravicno prdobljenega pena kot
primer narodnostna ozema Taksno postopanje
bi okrepilo sie agresije porlo nh preprcanje, da
je sila lahko uspesno sredstvo osvaalne politike.
Prvi pogoj miru je da osvajaec zapusti ozemlje XII
ga e nepravcno osvoj in da uakne svoje etnicne
meje &c ia konferenca bo dosega ega, tedaj DO
preprcala se agrese da e pravca mocnesa cd sie,
bo preprecila ponavljana agrese Taksno sasce ugo
sovanske delegacije naceh XII morao biti predvsem
della te konference
Treba je izrazit priznanje mnistrom zunanje
deve Zednjenih drzav, Sovjeske zveze Ange in Fran
CHE, XII oprav teak, toda pomemben posel prprav
ljanju mirovnh pogodb Ma mnogih podroch prinesi
predloge XII obekvn in pravicni in so zares lahko
asvo trdnega miru Toda vsi sklepi MISC taksni Med
mimi tud taksn XII so nasprotu naceli katerih
zgora govor Jugosovanska delegacija poudarja
ko vprasanje naeehe vaznost in kot vprasane XII zade
neposredno nacionalne pravice Jugosave.
Po nasem misenu SO Sc mogi pojavih taksni sklepi
vprv vrst zato ker nj vedno in pri vseh zaveznskh
drzavah vodlo dovo racuna pravicah in ineresh
terih malh in sdenjih zavezniskih narodov in draw
Bo bi veko zlo konferenco &c b subektivni interest
posameznih zavezniskih draw priee izpodrvat obek
tvna merila Raznmvo e, da pod taksnimi pogoi ne b
bilo mogoce doseci pravienega mru.
lNadajevanje in konec)