davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star., 1946-11-10
THE GIRL WHO UNDERSTOOD
Continued from page sevenfeen

Mike felt the hand within his
own beginning to pull back. They
stopped. "Is - is that alp" she
asked. Are we really in another
country now?"
Mike spread his skirts and made
a curtsey. ''Mademoiselle Yer
vile. je rons presente the United
States of America
SHE stood there watching the boy
count out the change for the Gus
toms man. She saw the ferry load
ing again for the return trip.
And no gunsT she whispered.
mot even a bayonet! And nobody
frightened"
Mike felt his throat get thick. He
glanced at his watch. Look, Sis,
if we're going to catch the bus for
Ogdensburg. we've got to hurry"
She didn't understand. But
I'm not going to Ogdensburg. This
is as far as l wanted to come"
Going back now? Why? Why
waste quarter to come over if
you were going right back again?"
She shook her head. "You
wouldn't understand. didn't in
tend to stay. I just wanted to
to cross the border. Just to see
what it was like. I'm going back
to Brockville now. I'm going to
the Cenotaph." And when she saw
how he was looking at her she
added, "You think I'm crazy, yes?"
He grabbed her hand as she
started for the ferry again. Look
here" he said, tell me why you
came over here today"
She plucked a dead leaf from a
limb overhead and twirled it idly
between her fingers. He waited.
Finally she dropped the leaf and
her eyes searched his own.
To-day is Armistice," she said
I'VE remember. But there is some
thing more than remembering.
We are grateful. >. want to be
Evening star., 1946-11-10
Next Week..
OF NYloN HOSIERY

+ tOctavus Roy Cohen gives
you murder in a Hollywood
mansion, where a gold ciga-
rette case outweighs a gold
plated alibi.
K Perry Adams writes a story
offs gorilla who plays football
at Harvard, gets homesick
for the jungle.
Evening star., 1946-11-10

TW ll-lo-46
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04

kOVinskih konstrukcij in polo
iii 20 KIN ceVi. TOVarne SO do
bile veliko Stevilo novih stroiev,
XII SO jih bill izdelali v Lenin-
gradu.
V prvih enajstih mesecih Ian
skega leta SO ma pr. postavili V
ladjedelnicah tisoc novih stro-
iev, XII SO Jill bill izdelali V le-
ningrajskih tovarnah. Tovarna
"%lljic" je izdelala V tenn casu
trikrat vec strojev kot V vsem
letu 1914.
Sodelovanje Leningrada pr
opremljanju ~industrije in obno-
We dezele Sc VEGA Z vsakim
dnem, Vsak dan odpelje IL Lee
ningrada V razne dele dezele
priblizno petdeset vlakov indu-
strijskih izdelkov.
Ma Ural in V Sibirijo, kjer
gradijo move tovarne, posiljajo
velikanske zvitke elektricnih
zic, V Donesko kotlino pa posi-
ljajo pnevmaticne svedre, Xxi
njih zmogljivost "a en- in pol
KRAFT presega tiste, XII je bill z
mimi Aleksej Stahanov dosegel
svoj pc vsem svetu slavni re-
kOrd.
V elektriGne centrale .poSilia-
10 razne elektricne stroie, moe
ne hidravlicne in parne turbine.
V zelezarnah in jeklarnah V
Kuznecu in ma jugu uporablja-
jo move mehove, XII jih je lani
izdelala velika strojna tovarna
"Neva''.
Leningrajsko znamko lahko
vidiS tudi ma mnogih predmetih
obutvene, tekstilne in zivilske
industrije, XII Sc zdaj zlasti ma
glo razvijajo. Tako izdelujejo le-
ningrajske tkalnice zdaj stopet-
deset razlicnih vrst blaga, med
tenn ko SO jih V letu 1914 izde-
loVale lie petdeset vrst.
Zdaj delajo nacrte "a cetrto
petletko V razvoju leningrajske
industrije. Proizvodnja turbin
mora narasti "a "a odstotkov V
prlmeri S predvojno, preizvod-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04

bro8rCen in d0brOhotcn. JugO-
slavija bi Sc mu najboli priku-
pila, ako bi kar javlo povedala:
Fantje, poglejte, Tak0 je: stiri
leta smo S. bOrili in unirali, da
smo sami osvobodili svojo do
movino. Sedaj jo bono uredili
tako, kakor narod sam zeli. Ma
So dejanja so izVajanje ljudskih
leila. Zgradili 81 bono boljsi
dom, da bono ziveli boil srecno
in V miru. Toda vi mas ne razu-
mavate. To mas plaSi. Bojimo Sc,
da bi mas zopet kdo ne ogolju-
fal. Proved najboljSo krvi je pre-
teklo, da hi pustili drUgim go
spodariti mad mani. Veliko ste
nam pomagali in hvalezni smo
VAN cato. Date nam moralno
podporo Sc sedaj, kajti med ma
mi je veliko skupnega. Date
nam priliko, Ola Sc izpolnijo be-
sede vaSega pokojnega predsed-
nika Roosevelta, ki jih je zapi-
sal V Atlantski carter. Mi misli-
mo poSteno, delajte poSteno tudi
vi. In skupno bono postavili
podlago "a trajni mir, bratstvo
in prijateljstvo med svobodo-
ljubrimi narodi.
Amerika bi take BESIDE razu-
mela -.
Nasa dolznost kot zavedni
Amerikanci je, da storimo vse V
svoji moci, da Sc prepreCijo vsi
vzroki, XII bi vodili k novemu
svetovnemu klanju in uniCenju
m0derne civilizacije. Amerika je
nasa nova domovina. Waived il
bono koristili in S tenn sami Sc
bi in naSim dragim prekO ocea-
ma, da pobijamo sovrazno pro-
pagando, XII pod krinko raznih
psevdoizmov della pogoje, XII pc
ljajo naravnost V tretio svetov-
no Vojno. Viharni oblaki, XII Sc
zbirajo mad Ameriko, mOraio IL
giniti, &c hoGemo, da Sc zvedri
tudi mad Jugoslavijo.
Mirko G.. KuheI, tainik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04

slim kmeckim ljudstvom. Vsak
dan prihajajo, posamezhiki ali
pa V skupinah. Vsi so enaki, pa
bill mladi in start, ma obrazih
zari vscm enak izraz: ljubezen
IN spostovanje do Min, XII so jim
priborili to liubo in zlato svo-
oodo. Cd vsepovsod pridejo. Z
Dolenjske, Notranjske, Stajer-
5ke, Gorenjske, vcasih pes, dru-
gic Z vlakom, vedno pa oblozeni
5 tcztimi nahrbtniki, koSarami
n jerbasi. Sami scbi odtrgujejo
ID ust.
MI borno ze kako, "a vas tu-
al je tazje...' govori starcek
ned izlaganjem raznih dobrot
z nahrbtnika.
me Same, da ne SINE biti ra-
1jen partizan lacen, temvec mo-
a init vsega ma izbiro!" krep-
70 zloguje Notranjka, ko prina-
"a IL jarbasa razne dobrote. Ia
10 sno pa mi siovensko ljud-
two, XII moramo skrbeti zanje!.'
"Poglej," mi pravi More.
Y rokah drzim pregled daril
Il jill io prejela bolnica V casu
! I'd :. do 20. iunija. StaVilke in
oc3ede povodo vse: preko deset
tisoc iaic, Sto in sto kilogramol
oeciva, belle moke, borovnic, &C.
SEMI, iagod, mnogo cigarct, zga.
MIA, VIVA, zelenjave, suhega sad.
ia, ruma, medu, zdravilnih roi
in GAIA, suroVega in svezega ma.
sla, malinovca, denarja, ruth
0risaC it'd.
Koliko truda in ljubezni je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04
MISC iiih pozobiIi.

VISA zapraSena je stala ma ce-
sti Z jerbasom ma CLAW in Sc OH
rala okoli sebe. Kamion, XII 10 je
pripeljal V Ljubljano, je izginil
"a ovinkom.
"Kje pa je partizanska bolni-
ca?" je ~vpraSala mimoidocega.
ma ZaloSki cesti," il je ne
kan hladno odgovoril prileten
moSki.
&c hi vedela, kje je ZaloSka
costa -. Prosim, pokazite mi"
"Nimam casa."
Stojec ma plocniku sem il gle
dial V globoko vdrte oci. Incl
sem obcutek, da Sc DO vsak cas-
zgrudila cd pretezkega breme-
ma. Pogledala me je, toda nago-
WORTH Sc me nj upala. Bala Sc ie
~hladnega odgovora.
PA pojdiva, mamica!"
Ko sem il pomagal ma tram
vaj sem Sc Cudil, kako more bo-
lehna zenica nositi tako teak
tOVOr.
"Ali innate sina V bolnici?"
"Nimam enega, veliko Jill je
tam $50"
Spoznal sem, da ie ena izmed
tistih plemenitih slovenskih re-
ma, XII SO yes cas- osvobodilne
borbe delale cudeze. PR vstopu
ma bolniSko dvoriSce ie strazar
takoj videl, da je priSla ma obisk
k partizanom zopet ena izmed
tistih tisocev, katerim ne DO sr-
ce nikdar nehalo utripati "a ju-
make.
V pisarni ekonomata Central
ne vojne bolnice. TovariS Slav-
ko More in politkomisar Stanko
Keber-Kogo mi pripovedujeta 0
dobrih slovenskih srcih, XII iih
nj malo, posebno med prepro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04

teh darilihl NaSe dobro ljud-
stvo, XII je yes cas- borbe podpi-
ralo borce, tudi sedaj nj mamie
pozabilo.
Znacilno je tudi to, da razne
vojaSke edinice odstopajo hra-
no ranjencem in bolnikom. Tako
stoji V pregledu; Cd AZ. samo-
stojne cete -.
NaSi fantje, XII SO zdravi, mi
slijo ma svoje bolne tovariSe!
Tudi V tenn Sc vidi zdravje naSe
mlade Titove vojske.
Ljudstvo je p%ovezano z vol
sko. To je prvic V zgodovini Jul
goslavije. Tisti redki pa, XII tt
Scijo razne zaloge pc skrivali-
seth in mislijo ma crno borzo in
Same ne svoje zelodce, bodo pa
itak kmalu pricakali eaton svo-
jega "kSefta" prav V tel pleme-
nitosti slovenskega cloveka.
V senci koSatega drevesa sed:
ma klopi zenica, XII je pred dobrc
uro prinesla darila "a bolne par.
tizane. Nj sama. Venec .partiza
nov stoji krog ME, Sc razgovar
ia Z MO in POLO partizanske pc
smi. Pesmi, XII so Sc rodile tud
V njeni borni hisici nekje ma Do
lenjskem, V casu ko je V Smrtn
nevarnosti nudila "svojim fan
TOM streho in kruh, kakor del;
tudi danes.
mo, mamica, ste zadovoljni.'
"Se v~prasas! Tako Sc mi zdi
kot da bi prisla ma bozjo pot
Joze Bon.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04
Il SANSovego urado
1895 w. 18th ST., Chicago %, ILL.

nico, XII v zahvalo "a prejete do
brote baje s~trelja ma naSa letala.
Kaj je ozadje vsega tega?
Jugoslavija je cd treh strani
obkoljena cd anglo : ameriske
vojske, koje poveljniki V CLAW
mem nasprotujejo notranjemu
razvoju Jugoslavije. Angleske
cete okupirajo Korosko in Sc
verni Stajer. Angleske in ameri-
Ske cete SO zasidrane "a Morga-
novo crto, XII je presekala Slo-
vensko Primorje ma dvoje. Pc
sinjem Jadranu plovejo ameri-
Ske in britanske krizarke, kojih
topovi odprto in prete6e zugajo
jugoslovanski obali. V Grciji so
britanske cete, kojih pozornost
je bolj obrnjena prot severn
- Jugoslaviji - nego politicni
zmesnjavi V Grciji, V Italiji,
Avstriji, ma Koroskem SO V slu-
zbi anglo-ameriSke vojske in
pod ZaSCitO zaVeznikOV raZni el1-
menti bivSe jugoslovanske kra-
ljeve vojske, Getnikov, belogar-
distoV in ustaSev, katere so nil
howl voditelji uverili, da DO
kmalu priSel cas-, ko bodo njiho-
We cete prekoracile jugoslovan-
ske meje in koncno uresnicile
program, radi katerega je izgu-
bill glavo Draza Mihajlovic in
njegovi kolegi V izdajstvu, XII so
V najhujsi uri narodov Jugosla-
vie izkoristili priloznost in Sc
"a dosego svojih izkoriScevalnih
namenov poklonili Hitlerju in
Mussoliniju ter Sc obrnili proti
svojemu lastnemu narodu.
Jugosl6vansko liudstvo S stra-
hom OPAQUE vse tie pretece kret-
ME - postalo je nezaupno. An
glo-ameriSka letala in bombni-
XII, XII SO V veGjem Stevilu prele-
tavala slovensko ozemlje vzlic
mOcnim profession cd strani jul
gOslOvanSke oblasti, SO ia strah
in to nezaupanje Sc povecala.
Med 16. Julien in 8. avgustom
tega leta je bilo naStetih mic
mani nego 172 tujih letal mad
Jugoslavijo. Med TENN je bio
81 velikih bombnikov in 40 low
cev. V svojem ultimatumu 20.
augusta priznava mas drzavni
department, da je V isti dobl
ameriSka vojska napravila IA
poletov med Avstrijo in 1talijo,
toda letalcem je baje bio pre-
povedano p%restopiti jugoslovan-
ske meje. IL tega bi Sc sodilo, da
so ostala letala bila angleSka.
J~ugoslavija je protestirala, toda
brez uspeha. Mas veleposlanik V
Belgrade Richard Patterson je
V svojem porocilu primal, da je
bilo res nekaj podlage "a pro-
test.
Ia napetost, nezaupnost in
strah jugoslovanskih oblasti je
tudi deloma odgovorna, da Sc je
J~ugoslavija trenutno spozabila
in odprto nasedla provokaciji.
Tito je bill ma pocitku ma Bledu.
Kaj bi ne dali njegovi sovrazni-
XII, ako bi Sc kakemu ubeznemu
fanatiku posrecilo prileteti S Ko-
roSke in spustiti p%recizno bombo
ma drzavno vilo ter spraviti Ii
ia V krtovo dezelo! Letalci cetr-
te jugoslovanske armada SO bill
ma strait in elm Sc je neprijaV-
ljeno letalo prikazalo mad Blej-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04
Kdo lie krivec?

Zadnja porocila kazejo, da DO
spor med Ameriko in Jugosla-
WHO mirnim potion poravnan.
Ne DO pa koncana strupena pro-
paganda proti Jugoslaviji. Ia
kin incidentov kot je bila blej-
ska tragedija Sc torijska reak-
CHA cello veseli, kajti dajejo il
navidezno dober povod "a po-
vecanje svoje reakcionarne 60
ME proti Jugoslaviji, oziroma
da smo dosledni - prot Soviet
ski zvezi in Mi naklonjenim dr.
zavam.
Pretekle tedne je ia kampa-
MIA dajala Jugoslaviji tako sra
motno publiciteto V ameriskem
tisku, da je vsakega poStenega
cloVeka, predvsem pa zavedne
Amerikance jugoslovanskegapo-
kOlenja, zabolela glOboko V ST.
&C. BoleGina ie bila dVojna: kot
ameriSke drzavljane mas je "a
bolela tragiCna smrt petih anne
riSkih letalcev, XII SO popOlno-
ma nedolzni izgubili svoja mia
da zivljenja nekje ma gorenj-
skin oOrah. ZabOlelO mas lie in
zgrazali pa smO Sc tudi mad
okolSCinami, XII SO privedle do
tega tragicnega incidental, XII ie
V IahkomiSljeni in brezskrbni
ameriSki javnosti provociral We
Iiko antipatijo napram novi Jul
gosIaviji in njenim teznjam "a
ohranitev tistih pridobitev jul
goslovanskih narodov, zaradi
katerih so zrtvovali 15% svoje-
ga prebivalstva in tako ogromno
gospodarsko Skodo, da jo bodo
Sc doIgo obGutile prihodnje ge-
neracije Slovencev in drugih
Jugoslovanov.
&c bi mas ameriSki fisk bill
boil ObjektiVen in nepristranski,
bi ia umetnO zasajena antipati-
ia napram Jug~oslaviji bila bOlj
umljiva. Ker pa je pretezna We
Gina ameriSkega zurnalizma pod
kontrolo reakcije - domace in
kontinentalne - prikazuje lie
emo Stran tega umetnO ustVarje-
mega dogodka in S tenn upa do
sect popoln razkol med Who
dom in Zapadom ter tako doseGi
pOlitiCno ono, kar Hitler, MussO-
lini in Hirohito MISC dosegli mi.
litaristicno. NazadniaSkO case,
pisje je analiziralo ameriSko-iu-
g0slovansko epizOdO V luGi lazi-
patriOtizma in to analitiCnO te.
orijO je Z najvecjo slastjo potts
milo V poziralnik svojih Citate-
LEV. In poprecnega ameriskega
Citatelia poznamo. ZanaSa Sc ma
mnenje porocevalcev, XII imajC
direktna navodila O Gem in v
kaki luGi morajo biti pisana Mi
hoVa porocila. Tt fakti SO bill re
veckrat temeljito dokazani, toda
ameriSka javnost Sc Sc nj nice
Sar naucila. Trezno razmotriva-
ME obeh strani tega tragicnega
dogodka - jugoslovanske in
ameriSke strani - nina prosto-
ra V glavnem ameriSkem tisku
in ia zalostna, a resnicna situa-
eliza je najvec odgovorna, da je
Jugoslaviji sovrazna klika
ustvarila konfuzijo V javnem
mnenju ter predstavila naSC
najboljSo zaveznico "a sovraz-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04
OBNAVLJANJE LENINGRADA, ri JE
Bill P0RUSEN> MAGIC NAPREDUJE

V prihodnjih petih letih bodo
Leningrad pOpolnoma obnoVili,
sal ie emo prvih industrijskih in
kuIturnih srediSc V ob5irni dr.
zavi. Ena timed najbolj nujnih
naIog, XII cakajo Leningrad, je
ia, da DO obnovil svojo kovinsko
industrijo.
DezeIe V severovzhodnem in
severnem delu Sovietske zveze
imajo obilo rud in premoga, ia
ko ia je pac mogoce V bliznjih
okrozjih mesta ustVariti veliko
kovinsko industrijo, Xxi bi krila
potrebe vseh Ostalih INDUSTRY Y
Leningradu.
Do leta 1949 bodo zgradili tri
plinarne V Estoniji in leningraj-
ski pOkrajini. TIE bodo dobav-
ljale pin 275 tisocem stanova-
MEM in Is tisocem podjetjem V
Leningradu. Hkrati bodo polo
iii plinski vod Estonija-Lenin-
grad, dolg 262 KIN.
Pred vojno SO V leningrajski
p~okrajini izkopali 100000 ton
Sote. Ko DO petletka koncana,
DO ia kolicina prekoracena. V
nacrtu imajo tudi, da bodo zgra-
dill vec tovarn "a sotne brike-
te, kar DO omogocilo, da bodo
soto uporabljali obenem kot ku-
rive.
Cimprej bodo obnovili tovar-
ne "a gradnjo tezkih Mechanic
NH predTnetov, turbin, elektric-
nth strojev in aparatov. TEX
stilne tovarne vseh bodo obcut-
no poveGali. Isto velja "a obu-
teV, tkanine in druge predmete
"a dnevno UPGRADE velikega me-
sta in njegove okolice. Obnovi-
tev industrije, prevoznih zvez
in drugih gospodarskih podro-
eli DO imela "a posledico, da DO
V mestu vedno vec liudi.
Leningrajska industrija
Mesto, XII je prestalo devetsto
dni s~ovraznega obleganja, 81 je
nitro pridobilo svoje stare do
bro ime enega najvecjih indu-
strijskih srediSc V dezeli. ze
pred koncem lanskega leta je
mnogo velikih leningrajskih
podjetij izpolnilo nacrt "a pro-
izvodnjo "a lansko leto. Mnogo-
kje SO napravili wee kot je bio
V nacrtu.
VISA podjetja, XII Jill je bila
vojna omrtvicila, SO V zacetku
lanskega leta re spet obratova-
la. Tovarne, XII so bill IL Nth
med vojno sprawl velik del
opreme V zaledje, SO zdaj spet
V polnem obratu, ceprav MISC
pripeljali nazaj V mesto nit enc
ga samega stroja.
Tako so n. pr. ma Uralu med
Vojno opremili S stroll %leningraj-
ske tovarne "Kirov" novo to-
varno tankov. Vendar tudi V Lee
ningradu delavci tovarne Kirov
MISC prenehali Z delom, ceprav
SO bill Nemci lie sedem tramvaj-
skin postal dalec cd tovarne. Pc
porazu hitlerjevcev SO tovarni-
ski delavci sami znova opremili
delavnice. Zdaj pa stalno pow
Sujejo svojo proizvodnjo.
V Leningradu nj bio nit enc
tOvarne ali delavnice, kjer bi
delavci sami ne zgradili novih
.prostorov ali ne napravili move
opreme. Same leningrajskem
trustu "a montiranie so delavci
postavili "a 5000 ton teze novih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04

sko dolino ter nj hotelo pristati,
je bila posledica neizOgibna Ell
Sc izgovarjajo, da je letalo radl
slabega vremena ZaSlo il redne
plovne crte. Morda res! Toda
znano je tudi, ola je avi.ion odle-
tel z Dunaja V viharnem Vrene-
nu ter da je bill polet lie rutln-
skega znacaja. Brez dvoma hi
lahko pocakalo, da Sc raZvedri
in bi ne zaSlo mad teritorij ,preko
katerega je bio prepovedano L.
teti brez uradnega dOvoljenja.
Eni domnevajo, da doticni pOlet
nj bill samo navaden slucaj, tenn
vec navadno izzivanje pOvoda,
da Sc Jugoslavijo ma mirovni
konferenci diskreditira. To je
bilo 20. augusta. Pet belih krst
je bilo oddanih ameriSkim voja-
skim oblastem 8 dni kasneje.
Cigava krivda je bila, da je IL
gubilo zivljenje pet mladih fan
TOW? Mar jugoslovanska, ker je
Vlada zahteVala, da ZaVeZniki
spoStujejo suverene pravice Ju-
g~oslavije mad svojim teritori-
jem? Jugoslovanska, ker je Ii
tovo z~ivljenje znalo biti V ne
varnosti? Jugoslovanska, ker SO
njeni uradni protest. bill igno-
rirani? Koliko casa bi JAZZ dovo-
lii sosedovim gostom hoditi cez
mole dvorisce brez vsakega do
voljenja, kot da bi bilo dvoriSGe
njihovo?
Enajst dni preje je bilo drugo
amerisko letalo prisiljeno pri-
staff V ljubljanski okolici. Pilot
baje nj razumel mednarodnega
signala in uporabljeni SO bill ra-
fall s strojnico, predno so Sc le-
talci razumeli. Ranjen je bill lie
turski stotnik, XII je bill Z osta-
limi vred interniran V Ljublja-
nj. Incl je baje sabo kamero in
filme, vsled cesar je bill zadrzan
par dni vec kot drugi.
&c so ameriSki in britanski le-
talci dobili navodilo, da nimaio
letati preko jugoslovanskega O.
zemlja, kako 81 maj potem toll
macimo dejstvo, da je V dobi 3
tednov bio naStetih mad Jugo-
Slavic 172 tujih letal? Ali je
bilo vreme krivo?
VISA dejstva kazejo, da so bill
vsi ii nepostavni poleti mad Slo-
venijo in Jugoslavijo navadna
provokacija ali izzivanje Cd stra-
nj vojaskih oblasti upanju, da
Sc DO Jugoslavija V svoji
voznosti enkrat spozabila in bi
tako nastala prilika, ola Sc vse tie
nenaklonjene zavezniSke sile ma
valijo ma memo ozemlje in z
okupacijo izsilijo intervencijo.
In kdo bi Sc tega boil razveselil
nego torijska Britannia, XII svoje
imperialisticne namene skriva
"a hrbtom strica Sauna V upu,
da DO stricek IL Amerike ohra-
nil in Sc nadalje zagotovil NADIA
ljevanje razmer, XII so dovolje-
vale britansko dominacijo in
eksplotacijo Balkana in Sredo-
zemlja, preko katerega pelja
zivljenska Crta do britanskega
imperija ma Vzhodu.
VISA sedanja ameriska yuma
MIA politika kaze, da je Chur-
chill zelo dobro uspel s svoiim
nacrtom ter da je mas drzavni
department nasedel tel skemi
in 10 z vso vnemo izvaja. &c no.
di Amerika "a britanski imperij
pc kostanj V zrjavico, KIDD je
kriv, ako 81 opecemo prste?
Mi smo Amerikanci! Nesre-
chi dogodek ma Gorenjskem mas
boil! Dial bi Sc prepreciti, ako hi
ne bilo skrivnih sill, XII SO 81 ga
nacrtno zazelele. Dial bi Sc pre-
preciti, ako hi Sc Ju~goslavija
trenutno ne spozabila in nase-
Ola v past, XII je bila spretno ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04

MIA generatorjev pa "a diva in
polkrat.
Leningrajcani SO pr~epricani,
da bodo |. 1850 izdelali "a 20 Cd
stotkov vec kovinskih struznic
kot |. 1910. Proizvodnja papirne
industrije je re "a 80 odstotkov
prekosila predvojno. Magic Sc
razvijajo tudi ladjedelnice, pre-
GINA mehanicna industrial in Sc
druge vrste. Leta 1850 namera-
vajo pc nacrtu izdelati 235 mill
jonov metrov bombaznih tkanin
in "a IS odstotkov vec volnena-
ga blaga ko pred vojno.
PRAY kmalu DO Leningrad "a
CELL vse rane, XII mu Jill je "a
dala vojna in DO tako dial svoj
velik delez "a nadaljni razvoj in
napredek bratskc Sow. zveze.
Pomorski arhiv V Leningradu
Osrednji drzavni pomorski
arhiv V Leningradu, kjer hra-
MILO najbolj redke dokumente o
o zgodovini ruske mornarice,
obstoji re 220 let. Posebno dra-
goceni SO V njegovih zbirkah ro-
kopisi slavnih admiralov Uza-
kova, Nahimova in Makarova.
Ia arhiv skrbi generalni poroG-
mix zmakin, Xxi je dejal Tasso-
vemu ~dopisniku:
"Zbirke pisem, odredb in "a
piskov Petra Velikega, XII zade-
vajo razvoj ruske mornarice,
imajo veliko zgodovinsko vred-
most. Arhiv ina tudi risbe prvih
ladij, XII iih ie narisal Peter sam,
placilni seznam, XII je ma MEM
car potrdil prejem mezd, XII jim
je z~asluzil, ko je zivel pod ime-
nom ladjedelca Petra Mihai-
Iowa, it'd.
Listine admirala Uzakova vse-
bujejo ladijski dnevnik Z datu-
MON 1888. Velike SO zasluge adj
mirala Lazareva - junaka ma
varinske bitke - XII je objadral
Svet in bill predhodnik cele VIZ
ste admiralov. Imamo dnevnik
fregate Kreiser, XII je ma njej
Lazarev t"retjic in zadnjic jadral
okoli sveta.
Osrednji pomorski arhiv ina
dneVnik znanega ruskega admi-
rala in Znanstvenika Makarova.
Zapiski, XII jih je Makarov ma
pravil kot gojenec pomorske So
lie, pref Sc MISC bill objavljeni.
V dnevniku je 1.-Two izrazena ME
gova ljubezen do morja in po-
morske sluzbe. Pripravili smo
"a objavo zvezek listin O admi-
ralu Nahimovu, XII smo ga bill
bill sestavili ma temelju arhiv-
skega gradiva."
Leningrajski jezikoslovci
ma deIu
Leningrajski strokovnjaki "a
o~rientalske jezike so zakljuGili
svoje proucevanje Stevilnih je-
zikov, XII jih govorijo ljudstva
ma skrajnem severn. Professor
jezikoslovja TereScenko je ma
pisal obsezno monografijo "Oris
slovnice n~eneSkega jezika."
Tatjana Petrova je dokonGala
svojo knjigo "Jezik sahalinskih
Orokov". Professor doktor flo
zofije Cincius je pripravil veil
ko delo "Primerjalno glasoslov-
je tunguzo-mandzurskih jezi-
kov". VISA ia della DO izdalo le-
n~ingrajsko vseucilisce.
L%eninovo meSto zivi. Obnav-
liza ga delovno ljudstvo, XII Sc "a
veda, da je V njegovih rokah
usoda tega cudovitega mesta OBJ
Nevi. Hkrati Sc pa tudi zaveda,
da ma prebivalstvo Leningrada
in ma prebivalstvo Sovjetske
zveze zro pogledi vseh narodov,
XII 81 zelijo resnicne svobode in
velikega zivljenja.
SlOvenski porocevalec.
The Chicago star. (Chicago, Ill.) 1946-1948, 1946-10-19
Corporations put cheap soap operas on
radio, believing customers are morons

WASHINGTON-(FP) - The
reason American radio stations
broadcast SO much cheap soap
operas is because the corpora
tons buying the time are con-
WINGED that their best custom
ers are morons with low sales
resistance.
That Is the most courageous
statement yet issued by critic
of US broadcasting and comes
from Jereme II. SpingArn, for
mer attorney for the Federal
Communications Commission.
1.-THE actual presentation OF
programs is largely delegated to
the networks, who in turn, dele
gate it to advertisers who work
through advertising agencies.
Since advertising agencies have
no pledge to the public to fulfill,
the presentation Of a well-bal-
The Chicago star. (Chicago, Ill.) 1946-1948, 1946-10-19

anced schedule becomes mere
byproduct of a selling operation.
IF an advertiser thinks his
best customers are mOrons
with low sales resistance, he
will prefer q program that will
attract five morons to one that
will attract ten critical listen.
ers."
ALI of Spingarn's discussion of
radio is included in a popular ten
cent pamphlet-Radio Is Yours
published by the Public Affairs
Committee, % E. 38th ST., New
York, 16, N. Y.