Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-02-27
Spijonozo tradicionoIno sredstvo
imperioIizmu in oborozevuIne fekme

Russia 81 prizadeva izvedeti skrivnosti producranja atomske
bonnie. Sedaj so baje znane samo znanstvenikom V Zed. drzavah,
V Angiji in V Kanadi - MANFRED tstim, Xxi SO delali ma tel mai
veGji iznajdbi sedanjega casa.
z atomsko bombo Sc V ameriski diplomaciji veliko rozlja in
IusUi je to neljubo, ker snatra, da so ve bombasticne pretnje
z atomsko bombo Mi nasovljene, ceprav pc ovinkih.
Atomska energija je sicer znana tudi sovjetskim znanstveni
kom Molotov in Stain sta imela V njunih govorih V tenn prav.
a ameriSki znanstveniki trdijo, da je nacin produciranja atonske|
bombe Sc vedno samo ameriska tajnost. Predno je bna dovrSena
je mas to stale MANFRED anerisko Waldo dive milijardi dollar
jew. To je geronimo denarja.
Pravijo, da cd kar je ba vrznena ma Hirosimo prva atomska
bomba, pa do sedaj, je ia iznajdba re toliko izpopolnjena, da je
njena ekspIozivna sia veEko vecja kot takrat. Bale je z emo samo
sedaj mogoce razrusiti re pol milijonsko mesto in pokoncati vse,
kar je zivega V MENU.
Ker ameriSka vlada tie skrivnosti ne ida, a poznajo 10 neka-
teri tudi V Kanadi in ma AngleSkem, XII so deai ma Mi, so Sc So
vjetski AGENT lotili izvedeti Meme tajnosti V Kanadi. Sovjetski
vojaSki ataSe pr kanadski vladi pa pri tenn nj bill zadosti previden
in tako je stvar busnila V javnost- Precej Kanadcanov, XII so de-
lali ma atomski bombi in povedali ruskin agentom kar vedo o Mi
je bho aretiranih. Nastal je mednarodni skandal in V casopisju
je veiko pisanja radi tega.
'Pravda" V Moskvi pravi, da je kanadski premier Mackenzie
King dvignl O tenn tolko krika cato, da bi odvrnl pozornost sve-
tovne javnosti on "Skandaloznega" Bevinovega zagazenja V kaso
Oh enem je vladi V Moskvi vzic temu neprijetno, ker Spijoni SO
kaj vredni lie, dokler Sc jh ne izsledi in ako svoje delo z uspehom
VrSe.
Zgrazanja V amerSkem in kanadskem tisku proti sovjetskim
agentom V Kanadi pa so zgoj hinavscina. Kajti spijonaza je va
velesil. Vzrok, da smo Sc V tel dezeli toliko zurii, in toliko po-
trosii V naporih sprostti atomsko energijo je, ker so nasi spijoni
Y Nemciji med vojno mrzliGno sporocali, da so nemski znanstve-
druge iznajdbe, XII utegnejo odlociti vojno Nemciji V korist. Nasi
spioni V Hitlerjevem rajhu so bill spretni in tako gre V glavnem
MIN zasuga, da smo nemske vescake mi prehiteli.
Spjonstvo nj lep poklc, toda je Timed vseh najdrazje pa-
can. Ker noceno, da hi ga oznacevai S tako besedo, XII je psovka
CD enem, Sc ga V anglosaSkih dezelah oznacuje z Intelligence
service. In res je treba pri tenn poslu veiko intelligence, drz-
nosti in zviosti.
Joseph E. Davies, XII je bill pred lett ameriski poslanik v
Moskvi, je deal, da Rusiji mic ne zameri, ako 81 prizadeva 1--WE
deti skrivnosti produciranja atomskih bomb. mi bi storii isto
sko hi jh ona iznaSla in nam ne bi hotela zaupati nacna, pc ka-
serem Sc jih izdeljuje"
To je razumljivo. Vsaka dezela 81 prizadeva obvarovati V
prvi vrsti pred nevarnostmi samo sebet In Russia We, da dokler
bodo atomske bonnie ameriSki monopol, il DO to zmerom nevar-
no. Kajti ameriske baze 70 tk oh sovjetskih mejah in z Min do
Moskve in drugih ruskih NEST nj daec.
Kar je pri tenn Sc vredno poudariti je to, da tekmujoce vele~
sie in druge drzave Sc mic ne verjamejo, da je bia svetovna
vojna St. H. res zadnja. pa Sc pripravlajo ma tretjo. Spijonske
sluzbe imajo V teh pripravah zelo zeo vazno vlogo. In Uncle 10
bodo dokler ne zavlada med dezelami vera v vzajemnost namesto
ia kujeio nacrte kako uniciti druga drugo.