Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-11
lKonec s ]. stranf.l

nina v Mi re dolgo nobenega
narocnika. In ocividno nina slo-
venska naselbina v Durango tu-
di nobenega slovensko zavedne-
Fga cloveka, kajti, ko je minuli
teden porocal YES ameriSki fisk
ZAP, UP ter ms, SO Sc tamkaj-
snji premogarji, baje S Sloven-s
Gem ma celu, vrnili ma delo ze.
pred preklicom stavke = ces =.
mi bi stavkali Ease, toda ne bo-
mo pa stavkali "a Lewisa in pro-
ii vladi! In vrh tega rabimo "a.
sluzka, da bono zmozni k boziG-
MIN praznikom svojcem kaj ku-,
pitt v obliki daril. Kaj je 40 pre-
mogariev V primeri S stir sto.
tisoc! Toda kar je reakcija S tenn
hotela dokazati je to, da bi pre-
mogarjem tudi drugod zacela
kazati pot nazaj vroVe = ceS =
ako ste donna = kaj S tenn zaslu-
ute? In cemu Sc zrtvujete "a.
Lewisa; kateremu plaza nemote-
no tece? Razbijanje stavk pri-
haja spet " veljavo pc nacinih,
kakrsne smo poznali, predno je
nastal new deal in nato zatonil
re par let pref predno je njegov
ustanovitelj umrl, Lewis je ne.
dvomno uvidel, da Sc je Truman
zavzel to stavko uniciti in z MO
vred unijo premogarjev, pa je
Iewis) nakano spoznal in rekel
premogarjem, maj Sc ,vrnejo.
Unijo je ohranil. Glede sebe =
to kaine, pa je Sc nerazjasnje-
ma stvar. Zmagal sedaj nj = to
je gotovo. az
Citaite V tel stevilki belezke
Anne Beniger ma 3. strani. Po-
sebno O Proletarcu in O drugih
nash zadevah.
Hotel V Ameriki - moderni
MANFRED - so "negorljivi," to Sc
pravi, prot ognju popolnoma
varni. A cudno, V teku pol leta
so Sc dogodili V Min pozari, XII
SO zahtevali mad dive sto zivljenj
svojih gostov. Zadnja TAXA kata-
strofa Sc je dogodila 7. dec. v
Atlanti, Ga, pref pa V hotelu
La Sale v Chicagu, V enem no.
telu V Peoriji V Illionisu in pa
manisi pozari V raznih drugih
hotelih, XII SO Sc vrstili kakor "a
stavo, Med vojno SO Sc ponav-
ljale enako pogosto zelezniSke
nesrece, Menda American res
prehitro zivimo, ali pc zamorsko
receno, "kar tjavendan drvimo."
Nemcija je sedaj McCormi-
ckovem in Hearstovem tisku
precinct usmiljenja. Nj pa v
rjemu mic simpatij do dezel, ka-
tere je (Hitlerjeva Nemcija) oku-
pirala, jih oropala in OBJ umiku
povsem opustoSila. Cemu toliko
jadikovanja mad Nemci, XII SO
imelo cello med vojno visok xiv
ljenski standard Zakaj toliko
tarnanja mad Italijo, XII nam je
bila sovrazna dezela? A kaj vi
dino: Mas velebizniski fisk Sc
pridusa proti Jugoslaviji in
vsem drugim takim dezelam, XII
Sc skuSajo izvleci il starega V
nov red. Nemciji pa bono dali
milijardo d~olarjev, da 10 ohra-
nimo "a MEN prejSnji nacin XIV
ljenja.
Jugoslavija je p%odrzavila vso
industrijo ter prometna sred-
silva. ZavezniSkim in domacim
lastnikom DO njihovo lastnino
placala z bondi. Zakonodaina
skupscina je nacrt Wade "a So
cializacijo narodnih bogastev So
glasno odobrila. Socialism torei
prihaja V J~ugoslavijo veliko hi
treje kakor pa V Veliki Brita-
Mil. ODE dezeli Sc oglasati "a de-
mokraticni, toda to, kar ina An
glija, smatrajo V Jugoslaviji lie
: "a kapitalisticno demokraciio.
l kot n. pr. 10 imamo V Zed. dr.
zavah.
) Jugoslavijo vladajo foreign
/ erji". Tako ugotavlia 'Srbobran'
z dine 27. nov. "Tujci" foreign
ers) imajo V njenem rezimu
) najvisje pozicije. Kako "dobro''
poucen je omenjeni srbski list v
Pittsburgh, dokazuje naslednje: