davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wilmington morning star., 1946-05-09
Burlington Mills Makes
Best Gain Of Day By
Four-Point Jump
MARKETS AT A GLANCE

MARKETS AL
NEW YORK, May 8. ~.
Saskatchewan; rails under pres
sure. .
Bonds-Mixed; prices changes
narrow. ..
Cotton - Irregular; liquidation;
trade buying.
CHICAGO:
Wheat-Unchanged at ceilings.
Corn-Unchanged at ceilings.
Rye-May down S cents limit.
Hogs-Active and steady at OPA
ceilings. Top SASS. =,
Cattle-Steady to strong on all
classes. Top $500.
NEW YORK, May 8. -RHRe-
newed pessimism in the coal crisis
eriuped the stock market Wednes.
day.
Selling pressure was never ur-
gent. and transfers totaled 1900
shares against 1885, 900 Tuesday.
After directors approved a stock
split and increased dividend rate,
Distillers Corp. added 6 points tc
recent gains, then lost it and closed
off IA at SIP. Burlington Mills
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
SINCEK UMRL

Starsem Joseph, in Rose Hren,
5433 Homer Ave-, je v petek oh
II 80 zvecer umrl edini sin &C.
raid, star 10 let. Bolehal je ma
srcni hibi leto in pol. Njegoyi
starsi SO bill rojeni v Ameriki,
a druzina Hren je prisla il zu-
zemberka, druzina matere, roje-
ne Verbic, pa il Krskega okraja.
Poleg starsev zapusca vec stri-
Gov in tet. Bill je ucene sole sv.
Vida. Pogreb sc DO vrsil v torek
oh 9. uri zjutraj il pogrebnega
zavoda A. Grdina in sinovi v
cerkev sv. Vida in nato ma Cal
vary pokopalisce. I
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18

krsil, in sicer V letih 1923, 1887
in 1889, in Sc pri tenn izgovar-
jail, da Iran ne poseda kapitala,
tehnike in specialistov "a raz-
vol naravnih virov.
Anglia dobila koncesije, XII
so bile zanikane Rusiji
To pa je bill samo manever,
katerega je pred letom in pol
razgalila sovjetska vlada, XII je
Iranu stavila ponudbo tenn po-
gledu. Odobritev take koncesije
bi bila pomagala razviti narav-
ma bogastva in industrijo v Sc
vernem Iranu.
eta predlog," pise 'Izvest-
ja', "je bill sprejet cd strani
iranske reakcije z divjim odpo-
rom, medtem ko Sc je V juznem
Iranu dalo ogromne koncesije
Dalje ma 3. stranD
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Stavka pri Timken
Roller Co. koncana

CANTON, o., 16. marca. -
Danes je bill med CIO unijo in
Timken Roller Bearing Co. do
sezen sporazum, s katerim Sc jje
napravil konec stavki, XII je ira
jala 55 dni in ustavila obrat v
tovarnah druzbe, XII Sc nahaja-
jo v petih ohijskih mestih.
Druzba uposluje skupno 14,60O
delavcev. Meme najvecje tovar-
ne Sc nahajata v Cantonu in
Columbusu, manjse obrate pa
poseda tudi v Woosterju, Zanes-
villu in Mount Vermont.
Dosezeni sporazum doloca, da
druzba upostavi start kontrakt,
prizna delavcem Is centov in pol
poviska ma uro cd 1. januarja
naprej, in da Sc vse delavce po-
klice ma delo, ne glede ma OBJ
tozbe nasilja, XII so bile rezultat
stavke.
Druzba Sc je tudi zavzela, da
ne DO nadaljevala sodno akci-
jo, XII je bila podvzeta radi spo-
padov, do katerih je prislo te-
kom stavke v Columbusu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
India lahkO
pOstane svObOdna,
izjavlja Attlee
Izraza zeljo. da bo
po svojem lastnem
nagibu ostala Sc naprej
v britskem imperiju

LONDON, 16. marca-Mini-
strski predsednik Clement r.
Attlee je vceraj v govoru pred
'poslansko zbornico britskega
parlamenta izjavil, da India
lahko dobi popolno neodvisnost,
bodisi v okviru britskega impe-
RIA ali izven istega.
Attlee j. podal to izjavo
skupno naznanilom, da v torek
odpotuje Indijo britska kabi-
netna komisija, katera bo imela
svobodne roke, in da ako sc In
dija ma podlagi svobodnega gla-
sovanja zeli lociti cd britskega
imperija, il bo Anglia pomaga-
la, da to stori.
V kabinetni komisiji, XII Sc bo
letalom podala Indijo, so Sir
Stafford Cripps, F. w. Pethick-
Lawrence in A. V. Alexander.
Pravi, da Sc mora India
Zediniti glede odlOcitve
Attlee pa je svojem govoru
ponovno naglasil, da sc mora
India poprej sama zediniti gle
de nacina, kako bo resila mani
sinski problem, XII ga predstav-
ljajo mohamedanci, in da bodo
indijski voditelji to sami pri-
znali, potem pa je dostavil:
'Toda mi ne moreno dovoliti,
da bi manjsine naprej vetirale
voljo vecine, niti ne moreno
diktirati, kako maj India pre-
maga te potezkoce. Ako Sc In
dija odloci "a neodvisnost, smo
prepricani, da je do tega upravi-
cena. Nasa naloga DO, da il po-
magamo izvesti prehod ma cim
lahkejsi nacin.
India sama mora odlociti,
kaksna DO njena bodoca ustava
in pozicija svetu," je dejal At
tlee. "Upam, da Sc DO indijsko
liudstvo odlocilo ostati v okviru
zveze britskih drzav."
(Nadaljevanje ma 3. strani)
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
SlOvenski major,
clan vojaske mlisije
v Trstu, obstreljen

TRST, 16. marca-Snoci je
bill tukaj zavratno napaden in
tezko ranjen major Stane Cud-
ner, clan jugoslovanske misije
"a vojni plen, XII je tretji najvisji
jugoslovanski armadni castnik
v Trstu.
Napad ma 43-letnega jugoslo-
vanskega castnika je bill vpri-
zorjen, ko je zapuscal restavra-
clio v blizini trzaske luke. Mar
tin Brisk, civilni odvetnik, XII je
dodeljen jugoslovanski misiji,
je napad opisal, ma sledeci
aacin:
"Major cudner, njegova zena
in JAZZ smo bas zapustili resta-
vracijo, ko sem opazil "a mojim
hrbtom nekega vlsokega moske-
ga, XII je zacel streljati ma ma
jorja. Major Sc je zgrudil. Preko
ceste je tedaj pritekel neki dru-
81 moski, XII je zacel streljati ma
meme. Stekel sem proti morju
in on mi nj sledil."
Major je bill cadet v celjust in
trebuh. Ia incident je povecal ze
itak veliko napetost, ki vlada v
Trstu in Julijski krajini, kjer sc
sedaj nahaja mednarodna komi-
sija "a dolocitev move meje med
Jugoslavijo in Italijo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Russia ocita lranu prelom o!jnega
pakta ma korist britskemu monopolu
ZADET Cd AVTA

V soboto oh 2. uri zjutraj je
bill zadet cd avtomobila ma E.
SO St. in St. Clair Ave., Steven
Mitrovich, star 50 let, stanujoc
ma 1883 E. 60 St. Odpeljan je bill
v bolnisnico, kjer je poskodbam
podlegel. Podrobnosti bono po-
rocali jutri. Pogreb oskrbuje A.
Grdina in sinovi pogrebni zavod.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Mednarodni spori maj Sc resijo v okviru
Organizacije Zdruzenih narod0v-Stassen
Kritizira posiljatev bojne ladje Sredozemsko
morje kot izraz diplomatske dvoreznosti.
XII ne pomaga zdravim odnosajem Rusijo

Zed. drzave bi morale brez
odlasanja zahtevati, da sc med
narodna nesoglasja, XII vznemir-
jajo svet, zacne resevati v okvi-
ru organizacije Zdruzenih naro-
dov in nehati uporabljati stare
diplomatsko taktiko "samcatega
volka", je izjavil v soboto bivsi
minnesotski governor Harold E.
Stassen v govoru, katerega je
incl pred clevelandskim City
klubom v navzocnosti 1000 po-
slusalcev.
Stassen, XII je bill clan ameri-
ske delegacije ma ustanovnem
zborovanju Zdruzenih narodov
v San Francisco, med vojno pa
je sluzil kot kapitan v mornari-
ci, spada k liberalni struji re-
publikanski stranki. Kot tax
stoji v ospredju kot aspirant "a
predsednisko kandidaturo pri
prihodnjih predsedniskih VOLT
yah.
Nasprotuje predlogu Churchilla
"a alliance AnglijO
v govoru, Xxi je bill oddajan
tudi po radiju, Sc je stassen IL
rail proti Churchillovemu pred
logu "a alliance med Ameriko
in Anglijo, udaril po diplomat
J ski dvoreznosti, kateri je re-
kel, da 10 prakticira sedanja
administracija v Washingtonu,
glede notranje politike Zed. dr.
zav pa je izjavil, da bi vlada
morala razviti nov delavski pro-
gram, kateri maj bi temeljil ma
svobodni diskusiji ekonomskih
vprasanj, priznanju delavskih
pravic in vladni nepristranosti
med ekonomskimi grupami.
| Mladi republikanski politik
(Stassen je MANFRED sele 80 let
starr je rekel, da sta poglavitni
vprasanji, pred katerima stoji
danes Amerika: Ali je mogoee
| prepreciti svetovno vojno, in pa:
Ali je mogoce ohraniti ameriski
ekonomski sistem?
Kritizira posiljatev bojne
ladje v Sredozemlje
Zed. drzave SO nedavno posla-
le bojno ladjo Missouri" v Sre-
doEemsko morje, rekoc, da ia
akcija nina nobene zveze z di-
plomatsko napetostjo, ki je ma
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Porota Sc nj zedinila

Porota, XII je imela v rokah
slucaj Antona Kastelica, Sc nj
mogla zediniti glede pravoreka,
nakar jo je sodnik Artl odpu-
still. Obtozen je bill, da Sc je te-
kom piketiranja proti fasistu
Geraldu Smithu pred Mestnim
avditorijem zoperstavljal polici-
ciji, XII je bila ma pozornici, da
della red.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Sow. Russia maj Sc
pozove ma 0dgov0r,
Zahteva Churchill

NEW YORK, N. Y.-Winston
Churchill je incl v petek prosle-
ga tedna tukaj svoj zadnji govor
pred povratkom v Anglijo, v ka-
terem je omenil, da bi Sc morale
vprasanje ruskih Get v 1ranu
predloziti varnostnemu svetu
zdruzenih narodov, XII Sc snide
New Yorku rs. marca.
Dale je bivsi britski premier
zahteval, da maj varnostni svet
Zdruzenih narodov tudi izrece
svojo sodbo glede Dardanel,
"ako Rusija ne preneha izvajati
svojega pritiska ma Turcijo."
Churchill je rekel, da sta
Amerika in Anglia ma pots
damski konferenci ponudili Ru-
siji "vzajemno garancijo "a svo-
bodno uporabo dardanelske
morske ozine v miru in vojni, "a
trgovske in bojne ladje," da pa
Rusiji to ocividno nj dovolj in
da zahteva Ease trdnjavo v NOR
ski ozini, katero bi izvajala
kontrolo mad Carigradom.
Demonstracije proti Churchillu
ma new-yorskih ulicah
Churchill je tenn prvic pri-
nesel javnost, da Sc je konfe-
renca velike trojice v Potsdamu
bavila vprasanjem bodocega
statusa Dardanel.
Ko sc je Churchill vozil skozi
New York, je bill predmet de-
monstracij, katere so organizi-
rale unije CIO. Demonstracije
so Sc nadaljevale zvecer pred
hotelom Waldorf-Astor, kjer je
bill castni COST ma banketu, ka-
teremu sta prisostvovala govor--
ner Dewey in zupan O'Dwyer.
Zvezno vlado je incl zastopati
drzavni podtajnik Dean Ache
son, XII pa Sc je opravicil, ces, da
mu vsled "nujnih opravkov'' nj
mogoce priti v New York. Mesto
MEGA je govoril ameriski posla-
mix v Londonu John Winant.
v govoru je samo enkrat
indirektnO Omenil Stalina
Churchill je tekom voznje v
odprtem avtu ignoriral sovrazne
demonstracije ter smeje Sc od-
govarjal onim, XII so pozdrav-
ljali, odzdravljal znakom crke
w. .
v govoru, katerega je poslu-
salo 1000 oseb il najvisjih kro-
gov newyorske druzbe, je igno-
riral generalisima Stalina, XII ga
je diva dni preje imenoval vojne-
ga hujskaca. Indirektno je ONE
nil sovjetskega premierja sa-
mo enkrat, ko je govoril 0 po-
godbi "a umik Irana ter rekel,
da je isto podpisal "glavar SOW
ietske drzave."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18

stala ma Srednjem vzhodu.- Cas-
je, da Zed. drzave prenehajo S
tako diplomatsko dvoreznostjo,
je rekel Stassen, to Sc pravi, da
govorijo emo, delajo pa drugo.
Kar sc tice atomske energije,
je Stassen priporocal, da Zed.
drzave podvzamejo inicijativo,
da Sc prepove in izobci ra b a
atomske bombe, nakar maj bi Sc
potom stroge mednarodne in
spekcije onemogocilo izdelova-
ME atomske bombe kjerkoli ma
svetu in zagotovilo, da Sc bo
atomska energija rabila izkljuc-
no "a koristne svrhe.
Ne vidi vZrOka "a
kOnflikt S SOvjetsko unijo
Med drugim je Stassen re-
KEEL:
"Kar sc tice nasih odnosajev
z Rusijo, sem optimisticen, da-
siravno so Sc nasi odnosaji z
Rusijo nekoliko poslabsali. Kar
Sc je zgodilo v Iranu, je seveda
krsitev dosezenega sporazuma.
Toda rusko ljudstvo je bistve-
no prijateljsko napram ameris-
kemu ljudstvu. Mi nimamo niti
zemlje niti nicesar drugega, kar
bi Rusi hoteli Ease, in nobenega
razloga, zakaj bi med nami pri-
slo do konflikta, XII bi sc ga ne
dalo resiti Y okviru Zdruzenih
narodov. Nedavno je bio poro-
cano, da Sc je v Washingtonu
'izgubila' ruska prosnja "a po-
sojilo, katera je bila najdena Sc
lie cez sest mesecev. Ma tax ma
Gin sc nikakor ne della "a prija-
teljske odnosaje."
Glede domace ekonomske po-
litike je Stassen rekel, da je
proti akciji "a nacijonalizacijo jo
industrije ter apeliral "a raz-
pravo temeljnih ekonomskih
vprasanj. Dezela potrebuje no.
vo delavsko politiko, XII pa ne
sme biti proti-delavska. Vlada
maj bi v sporih m ed delom in
kapitalom igrala vlogo nepri-
stranskega razsodnika in pospe-
sevala prostovoljno arbitracijo,
Vlada maj bi tudl skrbela, je
rekel Stassen, da DO ljudstvo
razumelo razmerje med media
mi in cenami, pomen inflacije in
ekonomskih vprasanj v obce.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18

V lstem goVOru Je Byrnes IL
javil, da morajo ostati Zed. dr.
zave vojasko mocne, ako hoce-
jo igrati vlogo, katero jim je
poveril razvoj dogodkov, in je
" ia namen zahteval, da kon-
gres podaljsa zakon "a obvezno
vojascino, kateri bo S Is. ma
jem potekel.
Vladni voditelji Sc cello sedaj
vznemirjajo vsled pomanjkanja
telesno sposobnih moz "a vzdr-
zevanje armade ma potrebni
stopnji moci, je rekel Byrnes,
in ako sc zakon "a obvezno sluz-
DO ne podaljsa, bo polozaj po-
stal "kriticen".
Moe je potrebna "a pOdporo
nacel Zdruzenih narOdOv
''Ne morem dovolj mocno ma
glasiti," je dejal drzavni tajnik,
ida Zed. drzave zro ma Zdruze-
ne narode kot ma sredstvo "a
trajen mir" potem pa dostavil,
da Amerika mora biti voiaSko
mocna, ako DO hotela biti v po-
lozaju, da DO, ako treba, S silo
podprla nacela carterja Zdruze-
nih narodov.
Byrnes nj rekel, odkod je pri-
sla sugestija "a alliance m d
Zed. drzavami in Britanijo, ka-
tero je predlagal Churchill v
govoru, katerega je incl v Full
tonu, Mo-, v prisotnosti pred
sednika Trumana. Tozadevno je
drzavni tajnik rekel:
mi ne nameravamo iskati
varnosti niti v alijanci Sow
jetsko unijo proti' Veliki Brita.
niji, niti v alijanci z Veliko Bri-
tanijo proti Rusiji."
V drugem delu svojega govo.
ra je Byrnes rekel:
"Noben narod nj bolj voljan
sodelovati pri kakrsnem koli pri.
mernem nacrtu "a splosno raz-
orozenje kot so Zed. drzave. To.
da dokler ostanejo oborozene
drzave, sc Zed. drzave v intere.
SUI svetovnega. miru ne morejo
razoroziti."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
KONCERT GLAsBENE
MATICE

Vstopnice "a koncert Glasbe-
ne Matice, Xxi Sc bo vrsil v nede-
ljo 81. marca SO dobijo pri Ola
nih Matice ter v slaScicarni v
Slovenskem narodnem domu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Byrnes odklapja alliance
z Useni tujin,i drzaUanni
Amerika Sc ne bo vezala Rusiio
prot Britaniji, niti z Britanijo
prot Rusiji, pravi drzavni tajnik

NEW YORK, 16. marca-Drzavn tajnk Byrnes je
incl danes pred organizacjo newyorskh Ircev XII pro-
savljai prank Patrcija govor katerem je indi
rektno zavrnl Churchillovo prporocilo brasko ali
anco med Zed. drzavam in Veliko Britanijo
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Sovjetski tisk pravi, da Russia potrebuje
Is let miru in gradnje, predno bo varna
pred napadom cd katerekoli strani

LONDON, 16. marca-V moskovskem casopsiu in
diu bile danes napeene obozbe prot Iranu da e kr
Sill sovjetskoiransk oni sporazum korst brtskemu
oljnemu monopolu in da je drzava Irak XII mej Iran,
postaa sredsce protsovetskega bloka XII dobva navod
la IL Londona.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18

1C IL
Moskva je vzporedno z obtoz-
bami proti Iranu, Turciji in Ira
ku naznanila gradient in
obrambni program, cigar cilj je
napraviti Sovjetsko unijo vo-
jasko in gospodarsko tako moe
no, da DO varna pred vsakim
zunanjih napadom. Ia uresnice-
ME tega programa, potrebuje
Sovjetska unija Is let miru, je
rekel neki komentator v mos
kovskem radiju.
"Pravda" je objavila nov po-
xiv "a mocnejso Rdeco armada,
katera maj bi varovala Rusijo
pred novo agresijo in seitila de-
zelo pred vsako eventualnostjo.
Russia obelodanila pred
20 lett sklenjeno pogodbo
V vladnem glasilu "Izvestjih"
je neki pisatelj imenom Alex
sejev obelodanil, da je bila leta
1921 med sovjetsko in iransko
vlado sklenjena pogodba, gla-
som katere Sc je Russia odpove-
dala oljnim rudniskim in zelez-
niskim koncesijam v severnem
Iranu, pod pogojem, da Sc is
tin ne bo dalo nikomur druge-
mu, da pa Iran besede nj drzal
ter dal vazne oljne koncesije
britskim in ameriskim druzbam.
Isti list pravi, da je bila politi-
ka vladajoce iranske klike sko-
ri zadnjih 20 let prezeta S So
vraznostjo napram Rusiji, OBJ
enem pa da je pospesevala kon-
flikte med Sovjetsko unijo in
drugimi velikimi silami.
"To je vzrok, zakaj Sc iran
ski reakcijonarji ne obotavljajo
krsiti sovjetsko-iranski spora-
zum', pise sovjetski vladni list.
"Ne SINE Sc pozabiti, da so ia
dejstva velike vaznosti v razvo-
ju odnosajev m ed Sovjetsko
unijo in ramon"
V sovjetski reviji 'Novi cas-"
je izsel clanek, XII obraca pozor-
most ma Irak, XII meji ma zapa-
du ma Iran. v clanku je receno,
da je Irak postal sredisce no.
viii srednjevzhodnih kombina-
cij, XII ocividno izhajajo IL Lon
dona, in da je ocividni namen
18TH organiziranje proti-sovjet-
skega bloka ma Bliznjem who
du.
Clanek podaja zgodovino.
pogajanj med Rusijo in ramon
Poglavitne ugotovitve Alekse-
jevega clanka v ''Izvestjih" so
sledece:
Med Rusijo in ramon je bila
leta 1921 sklenjena pogodba, v
kateri je Iran obljubil, da ne DO
dal koncesij nobeni "tretji
stranki, v svrho protekcije Sow
jetske unije in lasti njenih pc
trolejskih poll v Baku. Ma
slednje leto SO bile preklicane
koncesije, XII jih je dobila v Ira
nu Standard Oil Co., kar Sc je
zgodilo sele po energicnih pro-
testih cd strani sovjetske Via
de, XII je videla, da so te konce-
size bile dane z namenom, da sc
povzroci konflikt m ed soviet
lsltimi in ameriskimi interest.
Toda Iran je pozneje pogodbo
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18

StVaren patriotisem! Deja-
njo, ne besed! Prispevajte 20
otroSko bolnico D Sloveniji!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Zadnje vesti

LONDON, II. marca. - Ia
nesljivi viri javljajo nocoj, da
ruski strokovnjaki vodijo tajna
pogajanja z iransko Waldo "a
oljne koncesije, in casniske br-
zojavke il Teherana trdijo, da
utegne v iranski prestOlici vsak
cas- izbruhniti revolucija.
CAMPBELLTOWN, skotska,
II. marca. - Nedalec cd tulxaj
Sc je ma morju preklal ma dvoje
ameriski Liberty parnik BY
ron Darton" liz Baltimore, toda
resilni 6olni il tega mesta SO v
razburkanem morju resili vseh
81 oseb ma krovu ladje. Posad-
ka je stella 80 MOI, ostali pa SO
bill potniki.
PORTAGE, Wis, II. marca.
- Konvencija progressively" v
drzavi Wisconsin, XII Sc je leta
1884 locila cd republikanske
stranke, je danes po viharni de-
bati sklenila, da Sc vrne pod
okrilje republikanske stranke.
Pri glasovanju je 2S4 delegatov
glasOvalo "a vrnitev k republi-
kancem, 67 "a nadaljni obstoj
progressive stranke, 81 Pa "a
priklopitev k demokratsk
stranki. Senator La Toilette je
gOvoril "a priklopitey k republi-
kanski stranki.
NEW YORK, II. marca. -
Bernski radio je nocoj porocal,
da je IS procentov ruskih Get v
vzhodni Nemciji odslo domov
in da Sc ostale cete najbrze
umaknejo v. teku par tednov,
nakar bo prevzeIa kontrolo ci-
wilma policija.
PARIZ, II. marca. - Jutri
Sc tukaj pricne process proti So
letnemu DIR. Marcelu PetiOtu, XII
je Obtozen, da. je tekom nemske
okupacije zvabil ma svoj dom
6S oseb, katerim je obljubil po-
magati zbezati IL okupirane
Francije, nato pa da jih je umo-
iii in njih trupla sexgal v peel
n centralno kurj rjavo.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18

Kdor je 6Iovekoljatb, daruje
sa OtrOSkO bOZnicO D SlOUeniH
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-18
Kritizira posiljatev bojne
ladje v Sredozemlje

Zed. drzaye SO nedavno posla-
le bojno ladjo Missouri" v Sre-
doEemsko morje, rekoc, da ia
akcija nina nobene zveze 2 di-
plomatsko napetostjo, ki je ma
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-04-16
PlSMA u STARECA kRAJA
Obsoio domoee izdoioIce

gleskih bombnikov ma poti il
JUNE Italije v Nemcijo bombar-
dirati. Bio jih je skupaj po 500
do 1000. Verujte mi, da Jill jel
kaksen dan slo toliko, de Sc je
zamlja tresla in das nisi nicesar
slisal cd strasnega motorskega
tuljenja. Kadar SO prisli ma svo-
je mesto, kan blizje mas v Av-
strijo bombardirati, smo mi in
nase hise kar poskakovai cd
strahotnega potresa.
"Tudi mas Maribor je dozi-
vel strahoto nemskih NEST. Ma
MEGA so Amerikanci metali pos
500 in 1000 kilogramov tezke
bombe. Nejvecje stavbe in to-
varne 80 Sic v zrak kakor listje,
da Sc nj poznaIo kje so stale.
Kako grozne so posledice take
ga bombardiranja in kako groz-
nj SO prizori, ko vidis ma stotine
strahotno razmesarjenih Cloves
kin trupel, mladih, starih, mos
kin, zensk, otrok in Sc Irvine,
81 lahko predstavi samo tisti, XII
je take prizore osebno videl.
"Mesto Celje je bilo tudi pre-
cej bombardirano, vendar pa
niti cd dalec ne tako kakor Ma
ribor. Cudno pa je kljub temu,
ker je v Ljubljani bio najvec
izdajalcev, kar jih je bilo v Slo-
veniji: bella garda, domobran-
ci in eetniki, pa je Ljubljana
ostala takorekoe celia.
ia vso to grozoto, strasno
trpljenje in mucenje ter tako
ogromne zrtve, XII jih je moral
mas nedolzni narod prinesti "a
svojo svobodo, pa MISC krivi sa-
mo nasi okupatorT - sovrazni-
XII, pac pa Sc v vetji meri so BIZ
Ii krWi tega nasi politiSni vodi.
telji, kateri so bill skoraj vsi cd
prvega do zadnjega sami fast.
sti, tesno povezani z nemskim
nacizmom in italijanskimi fasi
sti.
"Tisti mas nekdanji slavn
kralj, njegovi general in mini
stri, so 81 domisljali, da mora
tudi Sc sam Bog dosti zgance,
pojesti, da DO incl tisto znanjt
in tisto zmoznost, katero ina
jo oni.. Oni ,.,ko so predhodne
drzavo prodali fasisticni gnuso
bi, vsi skupno pobegnili z vse
, drzavno imovino, ma anglesko
, Ubogi narod donna so pa pustil
Bogu ns milost in nemilost, ka
terega 81 je pozneje fasizem il
nacizem privoseil do mile volje
! "Kar Sc tice Slovenije same
: njenega trplienja in strahot, ka
: tere 'je. moral slovenski narot
i prenesti, sc imamo zahvaliti vr
l hovnemu slovenskemu vodstvu
i banu Natlacenu, skofu Roma
I nu in generalu Rupniku, kater
so. z avtom leteli italijanskin
: fasistom nasproti prav v Trs
: ter jih pripeljali v Ljubljano
E kot najvecje junake in heroic
J. seveda potem, ko SO jih popol
j noma preprieali, da v Ljubljan
e nj nobene jugoslovanske vojske
4 "Takoj po zasedbi, slovensk