davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Waterbury Democrat., 1946-07-17
DIED
VAR HILl

VARANHLLI-In this city, July l6. 94b. Mrs. Concetta (CicchettD Naranelh of 26 Congress Avenue. Funeral will be announced from the Colosanto Funeral Home, 932 Bank Street.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
LET0 sMO D0K0NCALI, A
z DELOM PA JE TREBA NAPREJ

sezone voseiI ie konec. Dobre zeIie ostuneio. In
prejeli smo iih mnogo. Use SO iskrene, kor nam iomsi,
do DO nose deIo nodoIievono.
V tel steviIki lie izkaz posIonih ~nuroenin "Asita-
tori no deIU" in nu tretii stroni koIonu Uprovnice pod
naslovom "Nase oktivnosti".
v tenn Ietu smo vzorno sodeIovuIi drug z drugim.
Sevedo SO bile vines tUdi koke zomere, bio ie rs
in tam tvdi koi kritiziranio, q v ~spIosnem smo drug z
drvgim dobro izhoioIi.
Ruzmere nam MISC bile v prilog. Slobe postne I'VE
re $ storim kraiem, pomonikonie sotrudnikov, zmedo
V delovskem giboniU to in drugo ie vzrok, do sfvori
ne teeeio toxic gIodko kakor hi mi radi.
v tenn Ietu ie preminuI eden Timed nai deIovneisih
nasih sodrusov, Joseph snoy. BoIehoI ie doIso in We
like ~pretrpeI. StoriI pa ie v nusem gibuniv toliko kot
lie moIokdo Sc poIes mega.
Mo prosvetnem poliu DO S eosomu pod okriiem
Prosvetne motice mogoee ustvuriti vee zivohnosti, to-
da v ia namen opeIiromo no muse kuIturne deIovce
"a vee sodeIovuni a.
Eden Timed Nth nam pise, do hi so = sol imamo
s~posobnih Iiudi dovoIi todo kai ko lie toIiko brezbriz-
nosti! Pa moroio tisfi, XII re vzdrzuieio kur imcmo, S
seize no seo, pisoti, tekoti cd hise do hise in ~pritiskoti
ma kliUke, do ne zomremo.
big" Toni Tomsie il KaIiforniie Sc ie potoziI, do
ie v Iistu proved urednikovego gradiva dosim dopise
zovroeu. Zeli, do moi imoio V BODICE ~dopisniki vee
ruzsibu v IistU.
Tutok tUdi DO. Stvori smo v gIovnem urediIi, do bo
sIo deIo tudi v urednistvu boil gIodko noprei.
Kniigu Prosvetne motice BIO ruzposiunu, oziromu
ie delomo re bilo. Preprieoni smo, do 10 bodo eifo-
teIii veseIi.
Ma drustva nash p~odpornih orgonizocii pa ape
liromo, do noi ostaneio V Prosvetni matiei, in no tista,
XII Sc MISC, pa do prisfopiio vonio.
Druzinski koIedor 20 Ieto lo47 ie pc vsebini eden
noiboIisih, kor smo ih izdoIi in izsIo ih ie Re Iepo Ste
viIo letnikov. Glede ~drugeso prosimo, upostevoite
noso p~reisnio poiosnHo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

lahko pOslali v zakonOdaje svo-
ie ljudi. In kot so kapitalisti "a
kapitalisticen program, tako hi
moral voditelji unij biti "a So
cializem.
Znacilno ie, da kapitalisti vi
dijo moznost zdruzenja uni ne
samo "a industrialnO temvec tu-
di "a politicno akcijo. In &c pri-
de do slednje - bono dobili de-
lavsko Waldo -.
Senatorial Taft liz Ohia in Ball
il Minnesota maj bosta torej pc
mnenju predsednika newyorske
borze oprezna. Kajti bolje je "a
mum razred drzati delavce v raz-
druzenju in poIiticni nevednosti
kot pa Jim odpirati oci.
Vzlic temu svariIu pa bo ena
prvih stvari novega kongresa
razmotrivanje o predlogah proti
organiziranemu delavstvu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
stassen obliubiI protideIavski zukon
&c BIO on izvoIie n "a predsedniku UsA.

Harold Stassen je veljal, ko
je bill governor Minnesota, "a
progresivca in "a Rooseveltove
sorte internacionalca, ko je svet
vzplamtel V drugi svetovni vol
nj. Da svoje prepritanje tudi do
kaze, Sc ie prostovoljno javil V
naso bojno mornarico in dobil
V Mi precej visoko sarzo.
Pc vrnitvi Sc je Stassen poll
tiki znova posvetil. Bill je pristas
pokojnega VENDETTA Willkieja,
S katerim je bill tudi osebni pri-
%iatelj. Willkie ga je vzpodbujal
V ambicijo "a predsednisko Stu
zbo, katera je MENU vsled Roo
seveltove popularnosti leta 1910
izpodletela.
V sredi decembra Sc ie Stas-
sen prijavil "a predsedniskega
kandidata ma listi republikanske
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

ponujal kompromise, cetudi ie
protisovjetska kampanja hotefa
prikazati ruske napore V napac-
nj lu6i. Sestanek med Moloto-
.von iii eByrnesom je lie uveril
SlednJega, da gre Rusiji "a res
nicen mir.
Imperialisticne sile so posku-
sale s politiko okovane pesti, z
groznjo atomske bonnie in S po-
lltiko get tough with Russia"
Molotov Sc nj dial ustrahovati,
nakar SO sledile koncesije, 90
drobnosti o teh pa Sc MISC znane.
Stalinova izjava o svetovnem
miru je imela velik upliv. Cd
takrat je tudi dokaj ponehala
hujskajoca propaganda proti Ru-
sill V ameriSkem tisku in DO ra-
diju. Russia ina spretne in izku-
Sene drzavnike, XII SO re marsi-
katerega "diplomata" Byrneso-
vega tipa sprawl zakelj. Me
goVa glavna 'svetovalca" Con-
nally in Vandenberg, oba "us-
peSna" politikaSa V domaci po-
litiki - prvi V Texasu in drugi
V Michiganu - Sc razumeta ma
mednarodno politiko in zaplet-
ljaje evropskih vprasanj toliko
kot kunec ma boben. Nina in
Byrnesu je lie cato, da "zausta-
WHO prodiranje komunizma."
Tel %trojici seveda sekundira
Bevin, cetudi ne vec tako glasno
kot sprva V Parizu. V glavnem
je boj med dvema sistemoma:
med kapitalisticnim imperializ-
nom zapadnih sill in med kolek-
tivizmom vzhodne Europe.
Ia BOZ Sc sicer lahko "omili"
S kompromisi in koncesijami, nj
ga pa mogoGe odstraniti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

stranke in med tenn re otvoril
svoj kampanjski urad V Wash
ingtonu, D. C. Njegov Rampant
ski ravnatelj je oh enem Stasse-
novim prijateljem r~azglasil, de
potrebuje "a zacetek najmanj
pol milijona dolarjev, In jih DO
tudi dobil.
Kajti Stassen je takoj V po-
cetku, ko je izrazil svojo zeljo
postati predsednik, izjavil, da DO
ena njegovih prvih brig spre-
meniti takozvani Wagnerjev de-
lavski zakon. Sedaj = tako toll
maci Stassen, je V prid lie uni
jam, docim je napram deloda-
jalcem pristranski. cato mai sc
V bodoce to postavo spremeni ia
ko, da DO "enakopravna "a uni
je in "a delodajafce'.
Oh enem je Stassen "a odpra-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

mostojne unije.
Ma milijone delavcev pa je Sc
neorganiziranih. Kajti samo v
industriji je zaposlenih sedaj
mad so milijonov delavcev. To-
rel iih je lie tretjina v unijah,
Predsednik newyorske borze
Sc boji tudi tie tretjine, cato, kcr
je organizirana. In ako Sc zdruzi
v skupno zveZo in pOtem v poll
ticno stranko, je pc njegovem
mnenju "nevarnost'', da dobimo
delavsko Waldo.
SkOda, da John l.. Lewis, Viii
liam Green ter Philip Murray
ter razni drugi WISH odborniki
delavskih strokovnih organiza-
eli ne zapopadejo tega. Namesto
da agitirajo v vsakih volitvah "a
kapitalisticne candidate in pO-
tenn pa moledujejo okrog njih,
maj Jim ostanejo "prijatelji', bi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

vo masnega piketiranja, proti
bojkotom in prot umeSavaniu
delavcev stavke, ako MISC bill
pref uposleni pri doticnem pod
vzetju.
V ostalem velja Stassen Sc We
dino "a progresivca Willkiejeve
sorte, "a liberalca v mednarodni
politiki in "a vse sorte tudi dru-
GAGE dobrega cloveka.
Dali DO V svojih ambiciiah
uspel, je dvomljivo, ker mt ma
sprotuje cikaSki Col. Robert M.
Mccormick in razni drugi repu-
blikanci McCormickove barve.
Vseeno, delavske uniie vedo,
pri cen so, kar Sc Stassena tice.
On je "a kolektivna pogajanja,
toda prot efektivnemu piketi-
ranju. Je "a unije, in oh enem pa
proti zakonom, XII Jill Scitijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
KOMENTARJI
Zbira in PresOja HredniK

bicke ne samo osem sto pac pa
do sto tisoc delavcev.
Leon Blum DO zmanjsal arma-
do Francije ma mani kot 800,-
900 MOI. Ko to stori, BIO armada
Jugoslavije druga najvecja v Ev-
ropi. Prva je kajpada sovjetska.
Jugoslovanska steje sedaj okrog
SOC, 900 MOI. Je dobro izvezbana,
in kakor 10 imenuje neki ameri-
Ski reporter, zelo tough. Use
kakor je med MO ter med tisto,
"a katero je narod placeval dav-
Ike pred vojno, velika razlika.
Turska vlada Sc je vrgla mad
levicarje. Prepovedala je socia-
listicno stranko ter Meme orga-
nizacije in lovi komuniste. Yes
levicarski tisk je u~stavljen. To
pomeni, Ga postajajo odnoSaji
med MO in Moskvo cezdalje slab
81. Ia Turcijo in "a mir ma Bal
kanu in V Mali Aziji to nj dobro.
Vlada v Ankari Sc bi lahko
spomnila, da so tudi mnoge dru-
&c Wade lovile komuniste in So
cialiste ter jih metale v jeco. A
kolo casa Sc je zaobrnilo in VIA
dab SO sedaj ljudje, XII so bill
pref obtozeni "protidrzavnih"
nakan, To je najvecja spremem-
ba v Evropi, XII je nastala pc mi
null vojni. Tudi Turcija DO Sc
prisla ma vrsto. In Grcija.
V Monakovu ma Bavarskem je
dial mas drzavni department
zgraditi veliko radio postajo, S
katere oddaja predavanja o Ze-
dinjenih drzavah ter razne dru-
ge vesti o nasi dezeli Soviet
sko unijo in V balkanske drzave.
Temu lahko pravimo tudi pro-
paganda. Moskva Sc nanjo dobro
razume. Ampak vzlic temu so te
vrste radio program koristni,
ker pomagajo seznanjati dezelo
z dezelo brez sovraznih name
nov.
V Chicago SO Sc v par krajih
dogodili precejsnji izgredi proti
naseljevanju crncev v predele
belopoltnega prebivalstva. Toda
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
Nes|ogo med unijomi dor izkoris6evo|cem

10 pOsledice. KakSne? Zdruzenje
unij V skupno zvezo DO ena; dru-
ga BIO delavska politicna akcija
in tretja, koncna, ko delavska
vlada.
Kapitalist torej We, kar bi mo-
raj vedeti vsak delavski vodi-
tell.
On zeli, da maj posedujoci sloj
nadaljuje pc geslu razdvajaj i'll
vladaj! A &c pa BIO udaril S proti-
delavskimi zakoni, Sc bodo unije
morale re pc zakonu samoohra-
ne zdruziti in OBJ enem spoznati
resnico, da potrebujejo ne lie in
dustrialnO temvec tudi politiSnO
moe.
v tel dezeli je sedaj Is do 16
milijonov strokovno organizira-
nth delavcev. Toda so razdeljeni
V AL, v Clio, v bratOvscine ze-
l~eznicarjev in v razne druge sa-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

Anglia je poklicala svojega
poslanika IL Spanije in isto je
storila Italia. Torej Sc priporo-
clio zdruzenih narodov "a te vr-
ste pritisk ma diktatorja Franco
20 malem lie izpolnuje.
Kralj Peter III. - MANFRED bill
je kral - je dobil dovoljenje "a
poset V Zed. drzave. To ne DO
prvic, ola pride sem. Zadnjic so
ga V Washingtonu nadvse slo-
vesno sprejeli in ga povabili tu-
di V kongresno zbornico, kjer Je
govori1 poslancem in senatorjem
0 svoji dezeli in njeni borbi. Am
pax tiste Jugoslavije, XII 10 je on
zastopal, re takrat nj bilo. Bila
je re partizanska.
V Monte Karlu je Petra stra-
lilo sto deset uniformiranih vo-
jakov in par ducatov detektivov.
Tu ne DO incl tako paradne stra-
re, a detektivov pa vec kakor v
knezevini hazardnih igralnic.
V drzavnem departmental so
Sc bale precej casa pomisljali,
predno SO Petru izdali vizo. Sal
Drew Pearson tako namiguie.
Znano pa je, da je Petrova am
bicija re dolgo priti V Ameriko.
In baje ina ponudbe il Holly
wooda, da hi priSel tia igrati vlo-
go kralja, kar Sc morda zgodi.
Kajti vse Sc tako zdi, da DO di-
nastijam povsod odzvonilo in
tako bono kralje videli Same Sc
V filmskih igrah in v operah.
L. Preese V Scio, Ohio, je last
mix tovarne "a loncevino. Upo-
sluje nekaj mad 800 delavcev. K
bozicnim praznikom jim je dial
$750,000 bonusa in vrh tega jim
je zviSal mezdo zoe ma uro. Ca
sopisi ga hvalijo, toda ne vsi.
Kajti TAXA darila drazijo druge
delodajalce, katerim tie vrste bo-
nusi niti ma misel ne pridejo.
Ampak kar je "a delavce dobro
premisliti je to, da ako je Mr.
Preese lahko dial tri cetrt mill
iona dolarjev svojim delavcem,
koliko vec bi lahko dali veliki
industrialci, katerim kupici do
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

Predsednik newyorSke borze,
Xxi je scdaj glavna ma svetu, je
nedavno pred zborom industri-
alcev in veletrgovcev ma jugu
svaril kongresnike in senatorje,
maj Sc boju prot unijam ne
prenaglijo.
&c kdo - has on We, kaj govo-
ri, kadar svari svoje reakcionar-
ne tovarise, maj bodo previdni.
Unije so v naSi dezeli razdvo-
iene. Sploh mixer ma svetu boil
kakor pri mas. To je Ia free en-
terprise" vec kOt koristno. Am
pax ako Sc bi unije zdruzile? In
Sc oh enem OdlOcile "a svojo pc.
liticno akcijo?
Magnat newyorske bOrze JIG
svoje ljudi v bistvu takole pod
ucil: Ako boste sprejeli ali hiteli
sprejemati v novem kongresu
protidelavske zakone, BIO to ime.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
VATIKAN v BORBI IA OHRANITEv
ITALJE POD SVOJIM VPLlvOM

Phi XII. ie zeIo v skrbeh "a bodoenost svoie eerkve.
Ako izgUbi vlodo nod IjUdstvom V ItoIiiin koj potem?
MinUIo nedeIio SO kerikoIni prvoki nognoIi pred
kotedrolo sv. Petru V RimU bIizU dive sto fisoe IjUdi,
XII SO vzkIikoli popezu, Kristusu kroIiv in proti "brez-
bozcem".
UdeIezbo sicer nj biIa foIiksno kot ie skIicufeIjski
odbor prieokovol, q vendor, dive so tisoe IiUdi ma mo-
sni monifestaciii V Rimu, XII nina vee ko okrog million
prebivoicev, ie re nekoi.
V oporo kIerikolizmu v IfaIii SO predvsem Zed.
drove in Veiiku Brtonija. Predsednik Truman je po-
sIoI v Rim par tednov pred omenjeno manifesfaciio
svoiego zosfopniku Myrono ToyIoria. Oh enem gre 20
vsi ItoIiji cd dine do dine gIas, do DO Iivdstvo jedIo lie,
oko DO gIosovoIo proti sociuIisfieni i'm komUnisfisni
stronki.
No poser v Zed. drove pride v kratkem premier
Aieide de Casper. On lie voditeIi herikoIne (krsenn-
s~ko-demokrotiene) sfronke. Niegovo misiio je prosniu
no noso vludo 20 sodeIovonje, do Sc IfoIjo izvieee
liz bede.
z MIN pride nekoj drvgih osebnosti, vesinoma ve
liz niegovego tuboro. TODD noben vodiIni socialist oil
komUnist, eeprov SO oboii z%ostoPani V k~oaIieiiski
vIadi.
soeioIistieni vodio Pietro Nenni, XII ie minister vna-
Min zodev, ne DO priseI zafo, ker imo v istem eosU So
eidIisfieno stronko konvencijo.
RozIog ie sevedo drUgoeen. Nenni veIia 20 levi
S~orskego ekstremisto in kot tak ne spudo v Washing
tonsko drUzbo.
Aieide de Casper DO tU brzkone UspeI, pogoino,
q q "oilo osTone poo sToFim sisfemofn. re seduI i1d
niesovo sfranko skoro diktotorsko moo, vzIic tenv,
da SO v vIadi tUdi socialist in komvnisti. TODD zovez-
nisko zosedbeno obIost ~vpostevo zeoIi nieso Ter ME
govo stronko. In pa v Votikon posiiu obiskovolce.
v okiieU "a monifestaciio proslo nedefo je vofi-
konsko komurilu zuhtevoIo cd Wade, moi stori konee
"protikotoIiskemv ~hUjskoniu v I%toIiii".
In res Sc lie dogodlo, do lie eenzuro vdoriIo 20 pro-
fikerikuInenu listu "PoNo" in Urednik DO moral pred
sodniko V zosovor rodi svoieeo "nemoroInego" pisa-
Mo. sisni Prifiski SO bill storieni tudi proti drugim an
tikierikolnim listom. Use to prieo, do lie HoIiio v tezki
krizi, TODD ne V tezii kot pa lie Votikon in niegov Meri-
kuiizem, ne somo v ItoIiji temvee vsepovsod.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
.MonopoI svobodi
tisko %noiveGio
nevUrnOSt

ZVezni senator Murray IL
Montana Sc pripravlja v bodo-
Gem kongresu uvesti preiskavo
glede ameriskega casopisja.
Pravi, da ne DO imela gIede
svobOde tiska mic opravka, tenn
vec lie S pritozbami malih dnev-
nikov in tcdnikov, XII Jill du5e
monopoli.
Znacilno jc, da 81 v tel dczeli
sploh KIDD upa ~podrezati v kro-
EEK, Xxi je gIavar ameriskega IT,
ska. Kakega pol tucata Ijudi kon-
trolira 80 odstotkov cirkulacije
yseh dnevnikov tel dezeli in
isti financni krozek kontrolira
tudi S velike revije (magazi-
ne), XII izhajajo v s~totisoce in
milijone izv0dih.
Dnevniki v maIih mestih so
ali lie podruzne izdaje kakega ve-
likega lista ali pa Sc morajo last
niki boriti IA obstanek in koncno
prOpasti.
Vsi ii tedniki in dnevniki, Ii
apelirajo "a zascito ma prihodnji
kongres, spadajo istim strankam
kakor magnati, XII kontrolirajo
80 odstotkov naklade dnevnega
tiska, ampak ekonomsko pa so Y
skripcih in Five "iz dneva v
dam, ali "iz rok do ust''.
Senator Murray ne DO s svojo
preiskavo seveda mic dosegel.
Brez ME mu je lahko znano, da
je to dezela monopolov in da je
casopisje last tiste skupine, Xxi
kontrolira tudi zvezni kongres.
Mala skupina magnatov kon-
trolira tudi papirnice, ne samo
veliko dnevno casopisje ter re-
vile. In kontrOlira tudi vse tri
glavne novinske agencije.
Taxa je tOrej "svOboda tiska''
V tel dezeli.
Taxa je tudi v Angliji in Sc
DANA angleska vlada 81 prizade.
va m%onopolni fisk porusit;.
NajboljSe je storila Cehoslo-
vaska, XII je odredila, da privat,
niki sploh ne smejo izdajati Ii
stow. Dovoljeno Jill je izdajati
samo politicnim strankam, uni
jam, zadrugam in raznim dru-
GIN priznanim Organizacijam.
Isto je V Jugoslaviji. Mas tisl.
pravi, da to nj svoboda tiska.
ceS, vse da kontrolira lie drzava,
Ampak kaj pa, ko en- McCor-
mick, Hearst in pet drugih nju-
nth tovarisev obvladuje skoro
YES mas fisk, MANFRED tisk v tej
dezeli, mad katerim nina ljud-
stvo nobene besede?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
VOLTA 20 sPrdvo
med ndSo i'm sow.
dipIomacijo
Molotov in Byrnes obu popvstiIo. VoIia 20
zsroditeV v%zaiemnih odnosoiev. Ponehuvanie
RusiII soVrozne propaganda V zedinjenih drzuvoh

O~pazovalci mednarodne poll
ticne arene trdijo, da je prisel
preokret sovjetske zunanie po-
litike pc sestanku, XII Sc ie vrSil
med sovjetskim lunar 5ingsnirn-
Strom Molotovom in drzavnim
tajnikom Byrnesom dine 25. nov.
Ia sestanek je bill privaten in
tajen. VrSil Sc je V momentu, ko
je napetost med Molotovom in
Byrnesom radi pogajanj O skle-
nitvi mirovne pogodbe "a I~taliio
in balkanske drzave bila ma vi
Sku.
Kaj je privedlo do 'sprave''
med obema zastopnikoma dveh
glavnih v~elesil, sovjetske Rustic
in Zedinjenih draw?
Znano je, da je Molotov zelel
sestanek z Byrnesom, XII Sc je
javno pritozeval, ceS, da gre So
vjetskim representation boil "a
nagajanje kot "a dosego spora-
yuma"
Clankarja Joseph in Stewart
Alsop trdita, da je Byrnes ira
I'll dvom, da hi brezplodne dc
bate mogle doseci kak spora-
yum. PrepriGan je bill, da DO Sc
ia zunanjih ministrov polomija-
da. Skratka, Byrnes je postal pc
Simisticen in crnogled.
Molotov ga je baje potolazil
in mu dejal, de edino Z odprto in
javno debate Sc lahko doseze
sporazum, kadar Sc sliSiio vsi
zVonovi. Dale mu je ocital, Ga
Amerika ne posveca dovolj po-
mena tezavam, XII Jill imajo So
vjetski predstavniki.
V ilustracijo je Molotov ONE
nil obveznosti, XII Jill ina soviet
ska vlada napram Jugoslaviji
glede praviGne reSitve trzaSkega
vprasanja. Byrnes je baje odgo-
Voril, da Sc take obveznosti ne
bi smele izvrsiti "brez posveto-
vanja z ostalimi velesilami," ma
kar je bill opozorjen, ola sta Anne
rika in Anglia vsekakor "oblju-
bill" Italiji Trst Tx pred itaii-
jansko kapitulacijo leta 1913.
Vsekakor je Byrnes trdovrat-
no vztrajal pri svojem staliScu
glede Trsta, ma drugi strani pa
je MolotoV stall odlocno n svoii
premisi.
Preokret sovjetski zunanji
politiki je prisel pc Stalinovih
izjavah, V katerih je naglasil, ola
DO Sovjetska unija Sc naprej de-
lovala "a dosego sv~etovnega mi
ru ma vsej crit.
Mice ne more sovjetom oci-
tati, da ogrozajo svetovni mir ma
mirovnih konferencah. Sal SO
predStavniki sovjetske Rusije
popustili v vec slucajih kot pred
stavniki zapadnih sill. stt&
Re ma pariSki mirovni konfe-
renci SO dali vec koncesij in so
The Waterbury Democrat., 1946-08-27
". E. O'Dea Held Esteem
 Of ExecutiUes, Associates

escaped serious trouble or damage during both wars, while many other similar factories throughout the country suffered as a result of sabotage or carelessness. The pro- gram of inspection, and scrutiny of conditions and situations was a most unique one, and carried with it, complete survey of the prem ises daily by MT. O'Dea, and those associated with him.
 But 1t was the faithfulness of the man himself that appealed to Lieut.. Bergin, and the executive officers of the company. They knew that Bill O'Dea was exeep- tional in his devotion to the grants and powers of the office he held. He understood an order thorough ly and while he was conversant with the weakness of man gener- ally he was insistent to the last, although reasonable in it's inter pretation. He was really that kind of a person who could be relied upon to use the best of judgment, ln any controversial question that might arise in the many complex ities that confronted all of the guards during these trying times. There was a way about him that might bring laugh in the end. for as matter of fact that was just the custom of Bill O'Dea in his dealings with the many he met from day to day. He wanted no i'll feeling on the part of any one to- ward the company or those charged with the policing of the premises.
 MT. ODea was a citizen of high character. He was good to know and good to hear. His start in life was like most of us, but his am- oitions were high, and he lived to see them fulfilled, we think. Think Of the fine family of children he and Mrs. O'Dea brought into the world. We know most of them, one Of whom is an ordained priest. All secured fine education, and all are recognized for their decency and respect, and their loyalty to- ward old friends of their dear Father. Old Scovill's will miss Bill ODea, temporarily at least.
The Waterbury Democrat., 1946-08-27
BY THE OUT EASTER

A man died a short time ago, as well known probably as any par ticular employe of the ScoVill Mfg. Company We refer to Wm. E. ODea, of 127 Laval Street, for years attached to the protection branch of the Scovill Company. He was with the company during the first world war, when the total number of employees ran beyond 12,000, and he was there also dur ing the recent world war, when thousands were employed in the work and preparation of the high grade of explosive shells produc- ed for the government under the keen eye of the skilled experts of this great old Mfg. institution of Waterbury origin. Bill O'Dea knew practically every one of the en- ployes. They met him daily either at the Mill Street gate, or in some other part of the company's prop erty. He was the right hand man of talented Lieut.. John J. Bergin, head of the protection bureau, 1t always appeared to us.
 No man understood the duties imposed upon him better than did MT O'Dea. He recognized the great responsibility of the concern in the handling of explosives, and understood fully the care and at- tention that must be given to all parts of the plant during such operation. And so 1t was, that the rules and regulations in regard to entrance was enforced strictly by MT. ODea and the many others during their hours at the gate and in the patrol of the premises. With such large force of employees, cards of admission were issued to all, big and little, and they had to be displayed every time a protec- ton officer was about.
 Everyone knows that Scovill's
The Waterbury Democrat., 1946-08-27
Facts For Veterans
INSURANCE CONVERSION

Manley P. disharged from the
 Navy in 1943 after two years of
 service. Each month since his
 discharge he has paid the pre-
 miums of his National Service
 Life Insurance policy. Now he
 wants to change his term policy
 to a permanent one, but he
 doesn't know whether he can con-
 vert his policy as of the date 1t
 was issued or whether he must
 convert as of the present date.
 Manley may obtain a permanent type of insurance by converting his policy, without medical examina- tion, to either an ordinary life, 8 20-pay life, or a 30-pay life policy The effective date of the new policy may be either the present date and age or the date the original policy was granted.
 If Manley selects the date on which the original policy was issued (194D, he must pay the reserve which would have accumulated to his credit had the new policy been in effect since then. He will be al- lowed, of course, slightly lower premium rate because he was about five years younger then, and the policy will be paid out about five years earlier than if he converts at his attained age. When Manley con- verts hsi policy, it will have a cash value equal to the amount of reserve paid. The face value increases each year the policy is in force.
 Application forms for conversion of National Service Life Insurance are available at Veterans Adminis- tration offices. Additional informa- tion may be secured through the local Red Cross chapter.