Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1946-08-16
MINTYS ISTORINE APYSAKA
"ALPIS" PASKAICIUS
(K. S. KARPIAUS: "ALPIS, KESTUGIO
ISLAISVINTOJAS")

STIPRIOMS valsty ybingumo tradiciioms ug
dytl ir savo istorijos meilei zadinti gyviausias
akstinas yra istoriniai padavimai ir populiorios
formos istorinai rastai-romana apysakos My
Init savo istorija ir zinanti savo istorija tauts
uzauga tik tada kai jos nariai nuo jaunystes die
nq, kartu su pirmaisiais gyvenimo ispudziais
minta savo senos praeities sultimis- -padavimais
ir savo istorijos ivykius pavaizduojanciais vel
kalais. Tatai aiskiai iziurima kiekvienos tau.
tos gyvenime. Is savo istorijos zinojimo tauta
semiasi stiprybes kurtis savita dabarties gyve-
nina. Gi, zinant istorija, galima pramatyti il
ateitl, su jos busimais pavojais ir grasmems.
Lietuviu laisves judejime sukis sis praeities
stiprybes semtis", nuo seniausiu laiku yra to
judejimo kerodis. Nedaugeis musu istorinv
veikalQ be abejo, buvo vienais is tu akmenu ant
kuriq, laikui begant, buvo statomas Nepriklau-
somybes Rumas.
lSTORlNlO romano veikimas visuomenei
yra skirtingas paprastai, gal but ir tiksliau
ir issamiau, bet uztat sausai, destomu istorinV
faktu istorijos vadoveliu pusapiuose Istorinic
romano veikeja gyvais asmenimis ateina mus
is musu tolimos practices, itraukia mus tos pra-
cities gyvenima, versdami ta gyvenima pazinti
juo domets ir j pamilti. Jie lyg perkelia Sc
barti tue sudarydami tautos testine pasaulezu,
ra, kick tai lieca savo laisves saugojma ar save
savitumo jausma.
| Deja, Nepriklausomos Lietuvos laikotarpit
literature negali pasigirti tue kad tasai nepa
prastai svarbus tautos samonei literaturos zan
ras butu Lietuviu rasytoju megiamas ir stengia
mast istorinio romano kulta kelti ir stiprinti
Romanu is Lietuvos tolimos ar artimos praeites
| T. 4oi Ia2
vo verstine literature, svetimtauciu prasyti vel,
kaai, turintieji sioki ar toki rysi SUI musu isto-
RIA
TENKA galvoti kad tokiam reiskiniui buvc
ir tam tikru priezascu Istornam romanui pa
rasyti neuztenka vien fantazijos ir savo buities
pazinomijo; reikia dar ir plataus pasiruosimo
placiu muziejiniu ir knyginiu studiju ir atsakin,
gumo tnkamai istorine tikrove atkurti. Reikis
sugebeti atkurti r anu laku zmogaus psichika
Ir reikia pripaznti kad Xxi siol savo lteraturoje
nesulaukeme toxic svario savo valstybinei be-
patriotnei minciai ugdytoju kokiu turejo, paw.
Lenkai Henryko Sinkeviciaus ir Krasevskio as
menybese. Tuo labau mes turime branginti ta
ka mes jau turime.
| Gaima visai pagrystai tiketis kad karta
uzaugus laisves salygose dabar tremime, ka
uSeSyS
auksciausio itempimo Wis delto atnes mum:
nauju kurybos veikalu, kurie suvadns nemazs
vaidmeni musu patriotines minties augime. Is
tremimo vargai ir neviltis yra galingas aksti
mas kurybai.
1912 METALS, tai yra tuo laiku kada musl
tauta, netekus laisves, svetimu koju mindzioja
ma, vel aiskiai isvydo kokie skaistus ir brangQ
yra Laisves ir Nepriklausomybes idealai, toll
mole nuo Lietuvos Amerikoje pasirode didei
K S. Karpiaus istorine apysaka, "Alpis, Kestu
clio Islaisvintojas". Tx dabar 81 apysaka paste
ke Lietuvius pabegelius Europoje. Jeigu il bu
tn pasiekus Lietuva prizes naziu okupacija tik
raj retas Lietuvis butu dar pasiklioves is Vokie
tijos skeidziama propaganda, esa Vokieciai ruo
siasi vaduoti Lietuva is Rusu jungo 0 nazi
viespatavimo laikas, 81 apysaka butu tapus pc
grindzo skaitymu, uz ka gestapininkai perse
kiotu Jos skaitytojus del ko il tik turetu dide
lie itaka platiesiems Lietuviu sluogsniams. De
ia, del nenugalimu kliuciu siai knygai nebuv
lemta isvysti Lietuvos padanges.
u APYSAKA "Alpis, Kestucio Islaisvintojas'
parasyta lengva, maloniai skatoma kalba, b
stengimusi jeskoti imantrumu bel originalum
destymo formoje. Apysakos veiksmas destc
mas sumaniai, autorius turi nemaza sugebejim
nuo pirmuju puslapiu prrakinti skaitytojo dc
mesi ir Xxi pabaigos islaikyti j suidomnta. Al
torius gerai Zinc ia magiska veikima skaityte
la kada kas puslapis skaitytojui kyla mintis
o kas gi toliau?...
Ivykiai kaip fimoje bega vienas po kit
I