Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
10 so nedavno bivsega vo.

kaj mesecl poSlan Od predSed-
nika "neuradno' V Rim in Mo-
skvo, V namenu, da ju pobota,
vpraSali, kako zdaj izgleda ME
gova misija, je dejal, da je "v
Moskvi mrzlo''.
Reporterji SO hotel vedeti, ma
kak naCin to misli. Ali je tam
mrzlo zaradi mraza, ali pa tudi
kar Sc niegove misije tice. In je
odgovoril, da je tam ledeno V
obeh OZirih.
Ne SINE Sc pozabiti, da je Sc
dai organizirana katoliSka GER
kew glavna agentura V prOpa-
gandi roper S~ovjetsko unijo,
glavna proti slovanstvu, XII je V
vecini pravoslavne we're in pa
prot "komunizmu", to Sc praVi,
prot socialni revoluciji, XII 10 bi
Vatikan rad ustavil, pa il niti
donna, Z vsem svojim aparatom,
ne more zaustaviti poti.
Kaj mislijo 0 sedanji politiki
Vatikana drugi? Donald Bell, XII
piSe "a zurnalisticno agenciio
ONA, pravi V svojem clanku o
tenn siedeGe:
Vprasanje, ali maj ina papez
tudi nekaj besede pri sklepanju
miru, je bio prvic ma razpravi
o priliki conference V Jalti. Ia
krat je glasom govoric V diplo-
maticnih krogih Stain sam kon-
cal zadevo s tenn, da ie ma KRAFT
ko vpraSal, koliko divizij ina
papez ma ~razpolago za zasedbo
porazenih dezel.
Toda navzlic temu je treba
priznati, da je tezko ignorirati
Vatikan kOt silo V svetu. Stran-
Ike, XII Sc OpirajO ma program ka-
toliSkih dOktrin, so bile ma novo
ustanoVljene V najrazliCnejSih
dezelah Europe. Dolga vista "a
hodno in centralno evrOpskih
dezel je V veCini ali pa deloma
katoliSka. Nobenega dvoma ne
more biti o tenn, ola je papezevo
staliSCe naSlo vsaj nekaj odme-
va V vseh teh dezelah, prav kot
ma primer tudi tukaj V Zed. dr.
zaVah.
V zadnjih tednih je Vatikan
zacel postaVljati move smernice
Svoji politiki. Dokler je bila sko-
70 VISA Europa V oblasti faSizma
nj mogel storiti mnogo. Papez je
cutil, da je nekako ujetnik ma
cistov, obenem pa so bill ma ko.
cki ogromni materialni interest
cerkve. Vsled tega Sc Vatikan
nj drznil nastopiti proved odlo-
enc napram tedanjim gospodar-
jem Europe. Toda zdaj, ko je ia
Stem porazen, Sc cuti Vatikan
zopet svobodnega, da ostro ma
stOpi prot tOtalitarstvu(?O in po-
skuSa pridobiti ma politicnem
Vplivu S tenn, da dale svojim lju-
dem stroga navodila glede poll
tiCnih nacel.
Najbolj pomembna poteza ie
bilO imenOVanie nOVih kardina-
low, pri cemer je papez Mama
nil, da namerava prelomiti sto-
letno tradicijo glede italijanskc
vecine V zboru kardinalov.
Skozi stoletja so lmeli Itali-
JAM VeCino V tenn zboru. Pred
tenn imenovanji minulega de-
cembra ie Stel zbor kardinalov
38 clanov, Cd katerih je bilo "a
1talijanov. Zdaj pa 81 DO stale
nasproti % i~talijanskih in AZ
neitalijanskih kardinalov.
S tenn svojim korakom je ma
CLASH papez mednarodni znacaj
katoliske cerkve. Naglasil ie
tudi vaznost zahodne poloble,
kajti drzave severne in JUNE
Amerike SO dobile vecje Stevilo
kardinalskih sedezev kot do
zdaj. Morda bi bio boil pravil-
no reel, da je papez naglaSeval
S tenn vaznost zahodnega sveta.
Papez Sc zaveda, da je Italia
neizmerno izgubila kot politicna
sila, da je postala slabotna drza-
va in da je cello njena neodvis
most ~ogrozena, Rim je torej pre-
nehal biti politicni center veil
Ike sile.
Papez pa 81 prizadeva, da W.
ne Rimu nekaj tega mednarod-
mega pomona ter mu vlije novih
sill. Katolicizem Sc kot duhovna
ella uOjpo nj 11Ho1ozi1 in zo+oco