Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-29
JosKO OVEN:

koncno tudi V naSe kraje VEN
darle prilezla pomlad. Sc zadnji
teden sem S strahom sadil para
diznike, ces- kaj DO &c Jill opa-
Ii slana, kot Sc mi je prigodilo
lansko leto ma tretjega junija.
Ali kot izgleda sedaj = je ne
varnost minula.
JAZZ Sc prav mic ne cudim lju-
dem starem kraju, kateri so,
kadar Sc je blizala nevihta S to-
co = skropili polja z blagoslov-
ljeno vodo ter molili rozni We
nee, ali pa nekdanjim Inkam,
kateri so castili soince kot da-
jalca vsega zivljenja. Ter indi-
janskim plemenom ma mehiski
planoti, katerim je bill bog Tia
loo, XII je bill bog dezja oh enem
tudi bog rodovitnosti = vec kot
vsi ostali bogovi.
Tako SO delali vsi ljudje cd
vsega pamtiveka cd kar je zle-
eel clovek z drevesa ter zasadil
prvo SEINE. Rotil in molil je til
ste sile, katere SO mu bile do
bre, in Sc tresel pred onimi, ka-
tere SO mu grozile. Ali daroval
je obema.
Kar mas je kmetov tn v moi
okolici, tega ne deiamo vec. Ali
kadar mi slana unici in opali
drevje in vrt ma tretjega junija
- Sc mi ne zdi prav mic dobro.
Politicna situacija je prili-
enc TAXA kot zadnji teden. Zaca-
sen vladni prevzem zeleznic,
3nako kot premogovnikov stva-
ri nj veliko spremenil. Zacasni
drzavni obrat nj nacionalizaci-
ia in tega Sc delavstvo zaveda.
Gin Sc kriza ublazi-dobijo vse
te stvari nazaj lastniki V Sc bolj-
sem stanju kot pref. cato Sc
Jim tax prevzem ne zdi popol-
noma mic opasen. Sedaj je vpra-
SAME, kako Sc delavstvo odzove.
Premogarji so odlocni, da to
pot ne, DO kompromisa. Min "a
hteve so pravicne, ter vkljuh
vsem zavijanjem kapitalisticne-
ga casopisja izgleda, da bodo
zmagali.
Drzavni tainik Byrnes je V
svojem porocilu ma radiu ONE
nil tezave, katere je imela ME
gova delegacija ma konferenc5
vnanjih ministrov V Parizu. Kaj-
pada, glavni gresnik je bill Mo
lotov. &c hi ne bilo Rusov, b:
bio vse poteklo kot ma maslu
Byrnes nj omenil francoskih "a
htev glede Porurja, niti ne an.
gleSkih zahtev, katere Sc prece-
krizajo z nasimi. Ali pc njego.
VEN porocilu so bile glavne owl.
re sporazumu jugoslovanske "a.
hteve glede Trsta in Julijske Be.
necije, ter vprasanje Balkana
Glede Trsta je bio stalisce anne.
riske delegacije, da mora ostat:
i%talijanski, kajti drugace pride
pet sto tisoc Italijanov pod jugo.
slovanski jarem. Kje je Byrne;
dobil tie Stevilke, ne vem. Pr
tenn so ga podpirali tudi Angle.
Ii in Francozi. Molotov je trdo.
vratno ~vztrajal, da mora Trst pc
svoji legi in ozadju, kateri j
slovenski - pripadati Jugosla.
viii. Glede Balkana je vpraSa.
ME prirodnega bogastva in ps
trgovine.
Vsakemu poznavalcu balkan
skin razmer je znano, da so prec
to vojno bill glavni lastniki vsel
prirodnih bogastev, kot tudi pro
metnih sredstev - tujci. Anne
risk, angleSki, nemSki in fran
coski kapital je bill tako trdnc
ukoreninjen, da je lahko dikti
raj ne samo ekonomske pogoje
drzavam, ampak tudi politicne
In "a to Sc gre danes. Use tist(
besedicenje o demokraciji, svo
bodni trgovini - porusenju "a
padne civilizacije, we're it'd. j
samo "a kritje pravih nameno,
- kateri Sc kazejo vsak dan jas
nejSe. Kot izgleda, so Sc stvar
ma Balkanu spremenile in to nj
I, velekapitalu v korist.
Dobro vemo, da to krizanj;
zahtev in nacrtov nj sploSneml
E,o1r, lxoy14 U11o-I- IL !.