Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-05

1I6Ja 1910 JS NSlio~A
Willkie pc svoji dramaticni tur
okrog svata kot Rooseveltov po'
stance spisal KIN igo "One
World, V kateri je podal svoje
wise in svoj testament. Knji'
ga ie uzgala ljudsko domlslJlJc
in Willkieju prinesla velik slo.
YES. Ma ameriSkem knjizeVnen
trgu nj Sc nobena knjiga dobila
takega odziva: V dobrem letu je
bilo rrodanih veC kot diva mill
iona izvodov in mnogi velemest-
nj dnevniki SO 10 objavili serial
no ives dobicek cd tie knjige JIG
avtor podaril "a kitajski relif.
Citala Sc jc kot roman.
Jedro Willkiejevega tesla.
menta ie zapopadeno V naslovu
tie kniige: "One World - En-
svet". All Z drugo besedo, da je
moderna veda in tehnika zelo
skrCiIa svet, da so vsi narOdi cla-
nj iste druzine, Vsi pOVezani med
sabo, vsi odvisni drug cd dru-
gega. Dale, da Sc ne more no
bena drzava izolirati ali zapreti
V svoie meje, da SO danaSnji go
spodarski in socialni problemi
svetovni in da je mir odvisen cd
mirnega sOzitja narodov. V tenn
svoiem testamentu je Willkie
udaril tudi pc imperializmu in
nagIasil potrebo pc trajnem zbli-
zanju med Sovjetsko RUSTIC in
zapadnim svetom, posebno med
MO, Anglijo in Ameriko. Ia
KRAFT je bio to modi y
Ia kakSnega kapitaIista je BIZ
la ia knjiga precej radikalna
izpoved. TakO je Wallstreetar
Willkie CeZ noe zasloVel "a Cd
licnega liberalca in zacel zasen-
cevati Roosevelta: Slednji je V
svojih politicnih potezah kora-
kal ma deSnO, Willike ma - levo.
Smrt pa je re oba polozila v
grob 49,.
Nedavno pa ie AmeriSka fe-
deracija atomskih znanstveni-
kov izdala knjigo pod naslovom
Zone World or None" - snopiC
II ClankOv ali razprav o atom
ski energiji in atomski bombi,
XII grozi raztreSciti Willkiejev
Zone World" ma kosce " prah
in pepel. Y tenn snopicu so "a
stopani Z razpravami najboli
sloViti ameriSki atomski znan-
stveniki )fiziki), katere je Min
Iastni OtrOk - sprOstitev atom
ske energije, odnosno iznajd-
ba atOmske bonnie - prestraSil
do kosti. V tel knjigi znanstve-
niki ~svariio, ako Sc DO svet igral
Z atOmsko bombo, Sc DO z MIN
zgodilo to, kar Sc je zgodilo S Hi
roshimo in Nagasakijem, XII sta
bila V sekundi spremeniena V
prah in pepel z emo samo atom
sko bombo. Svarijo pred novo
svetovnO vojno, V kateri bi pa
dale atOmske bonnie ma mesta,
ne V posameznih projektilih kot
ma Hiroshima ali Nagasaki, mar
Vec bi brzele pc zraku S hitrico
Vec tisoc mill ma uro V tisocih in
indiskriminirano paddle ma me-
sta in ]podezelje.
Znanstvenik Philip Morrison
ma primer slika, kaj bi Sc Ego
dilo z New Yorkom, ako bi mani
~treSCila samo ena atomska bonn
ba enake vrste kot je bila "hiro-
Simska" bomba. Dober del me-
sta - V premeru vec kvadrat-
nth mill - bi bill totalno poru-
sen. Delno pOruSeni bi bill oko-
liSki predict. V totalno poruSe-
mem delu bi ne ostal nihce xiv:
okrog dvesto tisoc ljudi, cd ka-
terih bi "a tisocerimi sploh ne
bio nobenega sledu, kajti bi Sc
cd slime atomSke vrocine spre-
menili V paro in prah. V okoli-
Skin predelih bi bilo nadaljnega
pol milijona ljudi bodisi trenut-
no ubitih ali pa bi pomrli vsled
posledic atomskih zarkov V teku
treh tednov. Smrt bi kosila ma
debelo.
Z drugo besedo: Ena sauna
"heroSimska" bomba bi pokon.
Gala enc desetino newyorSkega
prebivalstva, ako bi treScila ne
Manhattan. Ampak Morrison
nroyi oLo l.; Dc;S1o j. .