Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-07-02

Nation"
Krscanska demokratska stranka Italiji in gbanje
repubkanskih popularov (MRP) Francii, XII skupno
svojima braskma strankama Belgj in Holandski two
rita zapadni katoisk bokv katerega bosta oh primer
priSli tud Fancova Spana in Salazareva Por
tugaska7sta sla volisce nepretrganim uspehom v
skrano nenavadne obacu, XII je blo polkonservativno
in polprogresvno Zato da zbrSeta obsovrazen spomin
fasstcnh skofov in pridobita naklonjenost demokra
ci nagnenh mas sta prnesa osprede spostovana ime
vodelev krscanske deokratske sole-Maritaina Don
Sturze Blondea Dawsona-n znova ozivela nauke Leo
XIII, vzporedvsi h potcn temperature osvobojene
Europe.
svrho nevtraizranja pref omenjene neokusne bo-
zcne posance Pia XII bill servran start cerkven
progasi kberalno prizvocnosto Enckika Quadragesi
Anno IL leta 1881 je postala zeo prjublen tekst
Kaolisk organ Franciji pse: Probe e kako prevest
nauke omenjene encklike dejanja Toda cello tel pro-
gresivn encikk katero uporabla danes zapadni kaol
Ski biloxi, nademo zjavo, da nhce bt istocasno
dober katolcan in resnieen e vsekakor
can argument prot gasovanju sociaste in komunise
Toda pot Vatkana nj rozicami postlana Franciji
re obkue ostra borba med cerkvo in levico glede
vprasanje solstva Levica vsekakor prpravena ko
promise gede nekaterih usavnh vprasan oziroa soca-
st in komunst bodo sprico volilnega izda prsen de-
lati kompromise Toda it morejo tako dalec, da b
cerkvi vrni kontroo mad solami Cello Edouard Herrot
prstas skra jno levice naznanja da bo bor
prot vsakeu poizkusu polastev Sol cd stran duoV
Seine ter govor republikankih popuarih kot gbanju
kaerega vodi ozroma nadzorue cerkev Tu govori Her
riot kot predstavnk francoske repubkanske tradice.
Cloveku ko e bill Cemenceau bill socialist zoperni in
ako bi danes zve bi brez sovraz komunse toda
Sc boil odporna ba mise da b cerkev dobla vlado
mad dezeo.
Dasravno bodo levicari in krscansk dernokrati
padni Evrop bliznji bodocnost fQrira koalcske Via
de- pa morajo koncno prit do konkta gede vprasanja
socializacije Sveovni kapalizem e pohodu in upa,
da uporabo krscanskh srank svoe orode iznova po
stane gospodar Europe. Phi XI je oge zalovat mad del
stvo da e cerkev izgubla deavske razrede ker pre-
stopila stran bogatnov toda Pu XII e predobro
znano da DO danem trenotku bogato kro repubkanskh
popularov francoske katoke XII sociaizem reduci
rao manjsino; sedan papez dal jasno razet da
ga veseli bti strani tstih, XII SO bill porazeni.
Prsel bo ko bo zapan katoliski biloxi pokazal svo
prav znaca Trenotno bo Sc nadalje govor deokra
CHI in strh svobodah pustvs kardinalu Mndszenthyju
da pridga csti faszem obrambo madzarskh Vonih Via
darev in slovaskh skoov XII vodo sabotazo prot oblas
predsednka Benesa, prizadeVanju, da zsio oprosav
kvizinga lisa vzhodni Evropi ker vrs borba prot
.Rusom nh lastni teh e upravcena direkna akcija
Ampak ma zapadu Krscanski demokrati Ita morajo
Sc nadae paradrati pod znakom krza in geso svobode
kar spomna grb Bologne in drugh NEST in dale stran
XII videz beranost Gibanje republikanskh popularov
Franc osta Sc nadale pod vodstvom lud kot sta
Maurice Schumann in Georges Bdault XII sta ba ekom
spanske vone "a republkance Katoska stranka Ho-
landskem obdrzat svoe Qevo kro XII IL poticnih
in verskh razogov zavraca kavinst ali ekstre
g morajo Sc nadalje guit da zboljsane ziylenj
skin standardov "a delavca Ia varva dvona vloga,