davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
Zed. drzave vrnile
vse donavske ladje
prizadetim narodOm
BYrnes podal tozadevno
naznanilo ma sell sveta
zunanjih ministrov

NEW YORK, II. nov. Dr.
zavni tajnik Byrnes je danes ma
seji Sveta zunanjih ministrov
stirih velesil naznanil, da so Ze-
dinjene drzave narocile svojim
okupacijskim oblastim, da vrne-
jo vse ladje ma Donavi, XII so bile
oh zlomu Nemcije zasezene cd
Zedinjenih drzav narodom, XII te
ladje lastujejo.
Gre "a mad 400 donavskih Ia
dij,. katere so Nemci med vojno
odpeljali il raznih balkanskih
draw. Okrog 16O teh ladij je
bilo last Jugoslavije, ostale pa
so pripadale Madjarski, Cesko-
slovaski in Bolgarski.
Eden glavnih faktorjev trenja
med Ameriko in JugOslavijO
Drzanje teh ladij cd strani
Amerike, je bilo povod ponov-
MIN debatam med Zed.njenimi
drzavami in Rusijo. Smatra sc
tudi, da je bilo eden izmed po-
glavitnih faktorjev "a stalisce,
XII ga je zavzemala Titova vlada
napram Zedinjenim drzavam.
Byrnes je podal naznanilo te-
kom razprave o madjarski mi
rovni pogodbi in tockah, XII Sc
nanasajo ma vojno odskcdnino.
Drzavni tajnik je argumentiral
proti 'predlogu, po katerem maj
bi Madjarska teku 8 let pla-
Gala $500, 900, 900 vojne odskod-
nine, ces, da, bi gospodarstso
dezele takega bremena ne zmo-
glo.
Ko je Molotov odgovoril, da
ako so Zedinjene drzave tako
zaskrbljene glede madjarske
ekonomske situacije, maj bi Sc j
vrnile zasezene donavske ladje.
Byrnes je nato odgovoril, da je
bill tax ukaz re izdan, in da sc
ladje vrnejo tudi vsem ostalim
drzavam.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
PREDS. TRUMAN
zELI SODELO LOVATI
z REPUBLIKANCI

Vceraj je predsednik
Truman ma konferenci cas-
nikarjev z ozirom ma zma-
60 republikancev OBJ priliki
zadnjih volitev podal svo-
jo osebno izjavo, v kateri je
Omenil:
"Sodeloval bonn v vsakem
Oziru z clani kOngresa. Mo-
je upanje in motive SO, da
bi ia duh sOdelovanja bill
vzajemen."
Istocasno je Truman IL
javil, da ne bo prislo do no
benin sprememb v uradu in
da ne pricakuje nobenih re-
signacij v kabinetu.
Republikanci so Sc odzva-
Ii pozivu predsednika Tru-
mana "a sodelovanje med
kOngresom in eksekutivO,
toda poudarili SO, da Sc ma
meravajo drzati svOjih
principov.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
VILE ROJENICE

Pred par dnevi SO Sc zglasile
vile rojenice pri Mr.. in Mrs. l..
Merhar, Al Wood St., Willough-
by. Ohio, in pustile v spomin
krepkega fantka-prvorojenca, XII
je tehtal sedem in pol funta.
Mladi oce je sin Mr.. in Mrs. L.
Merhar il 400 e. 149 St., XII sta
s tenn dogodkom postala start
oce in stara mama. Cestitamo!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
AViOnska nesreca
ma clevelandskem
letaiSSccu

Dve osebi so bile ubite in 18
ranjenih, ko je oh priliki poiz-
kusa, da pristane ma cleveland
skem letaliscu potniski zrako-
plov United Airlines, trescil
vceraj zjutraj v drevo in padel
ma samo letaliSce.
Preiskava Sc vrsi, da sc ugo-
tovijo vzroki nesrece. Ubiti so
pilot in njegov pomocnik.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
VAJE MLAD. PEW. ZBORA

Nocoj oh 5. uri Sc vrsijo pew
ske vaje Mad. zbora SID ma
Waterloo Rd. Prosi sc starse, da
posljete vse otroke k vajam, ne
glede ma to, &c imajo posebne
vlOge ali ne.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
MA OBISKU

Poznana Mrs. Alojzija Kocjan
je prisla IL Strabane, Pa, ma
pogreb pokojnega Victor Shella
XII Sc je vrsil vceraj popoldne
Drugi, XII so prisli IL Strabane
Pa, ma njegov pogreb, SO: Jim
Tomsic, Mrs. Mary Tomsic, Mrs
Antonio Senkinch in njena sva.
kinia Mrs. Antonia Senkinch.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
DYE ZAROKI v DRUzINI

Pred kratkim sta Sc sin in hci
Mr.. in Mrs. John Maine iz 1889
Vashti Ave. zarocila. Emil Nah
ne Sc je zarocil z Dolores Zawa-
cki,. XII je hci Mr.. in Mrs. Stan
ley Zawacki il 8215 Kosciusko
Ave-, Elsie Maine Sc je pa zaro-
ella z Mr.. Johnom Mason, simon
Mr.. in Mrs. John A. Mason il
414 e. 115 st. Oba zarocenca
sta vojna veterana. Bio srecno
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
Novi grobovi
AGNES TISOVEC

Po vecletnem rahlem zdravju
je preminila ma svojem domu
splosno poznana Agnes Tisovec,
preje Zavirsek, rojena Rot. Sta
novala je ma 12eO2 Kirton Ave.
v West Parku. Donna je bila il
Studenca pri Krskem, kjer zapu-
Sea tri sestre: Anno, Alojzijo in
Terezijo ter vec sorodnikov. Tu-
kaj ;e bivala Al let in je bila cla-
MICA drustva Delavec, st. 257
SNPJ ter podruznice st. 21 SzZ.
Prejsnja leta je vodila gostilno
ma e. SO St. in St. Clair Ave.
Tukaj zapusca zalujocega sopro-
ga Josepha, donna il Dolnje
Straze pri Novem mestu, ter vec
sorodnikov. Pogreb sc DO vrsil v
cetrtek zjutraj oh 8:45 uri il
hise zalosti pod vodstvom zele-
tovega pogrebnega zavoda GER
kew Annunciation Oh $50 uri in
nato druzinsko grobnico ma
Calvary pokopalisce.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
jUG05L0vAN5kA IzJAVA PRED
SvET0M zUNANJIH M|NI5TR0v

veerajsnji stevilki "Enakopravnosti" smo pri-
obeii prvi del zjave XII o je podal imenu jugoso-
vanske Wade minister zunanje zadeve Stanoje Sime
dne 6. novembra pred svetom ministrov zunanje
zadeve New Yorku. Spodaj prinasamo drugi del te
~ vazne izjave.
Jadransko vprasane usoda cele Istre Trsa in Gorce
je ba resena duhu najbol pitkega itaanskega Sow
nzma Krvica je bila storjena Jugosovanom XII
rail- daviti pod tezo itaanske nadmoci Jadranu iso
tako ko morai trpe zarad ostalih razogov katere
ste spoznali ko ste prouceva to vprasanje
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
MOlOtOU za spOrazum
U pOgledu razOrOziitUe

NEW YORK. H. nov.-Sovjetski zunan minister
Vaceslav Mootov e danes poveda da Sovetska
pripravena sporazum razoroztve cilju da skoz
organizacijo Zdruzenih narodov osgura mir svetu je
Sovetska zveza pripravljena sporazum Zdruzenmi
drzavami podlagi predlogov, XII storjeni temu
smislu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12

ga levicariev Sc splosno tolma-
ci kot izraz narodnega sentiment
ia in pricakovati je, da DO imela
Gasperijeva vlada poslej ceda-
lie vecje tezkoce.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12

Molotov je izjavil:
xvi veste, da je Sovjetska
zveza predlozila splosno omeji-
tev oborozevanja. Istotako We
ste, da so Zdruzene drzave pod
prle ia predlog in dodale Sc neke
svoje predloge.
"Zedinjene drzave sprejemajo
sovjetske predloge in JAZZ .izjav-
liam v imenu sovjetske delega-
cije, da smo pripravljeni, da gre
mo naprej in Sc srecamo ma
skupnem staliscu. Predlogi Zedi-
njenih drzav in SoVjetske zveze
so lahko harmonizirani."
:s'NObene spremembe v
pOlitiki," izjavlja Ryrnes
Molotov, drzavni ia in k
Byrnes III angleski tajnik "a zu-
nanje zadeve Bevin so bill glavni
govorniki ma sestanku.
v, soglasju izjavo predsed-
nika Trumana je Byrnes podal
izjavo, v kateri je povedal, da
zmaga republikancev ma VOLT
yah ne DO vplivala ma spremem-
DO ameriske zunanje politike, XII
ostane Be nadalje v znaku napo-
row, XII jih Amerika vrsi "a ohra-
nitev miru v svetu.
Tudi v imenu Anglije je Bevin
podal izjavo glede predlogov "a
razorozenje, toda pripomnil je,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
Gen. Eisenhower dal vazen
ukaz armadnim letalcem
Vsi polef mad tujimi drzavami
brez dovoljenja prizadetih vlad
so poslej strogo prepovedani :

WASHINGTON, TO- nov-Gen. Dwight Eisenhower
e zdal in strogo povee podlagi katerega bodo
amerski voni pilot mora predhodno dobt posebno do
voljenje polete mad ozemem tujh draw. To dovoe
ME Jim bodo izdae Wade dzav mad katerim bodo po-
lett vrS
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
zOPET donna

L bolnisnice sc je vrnil na
svoj dom poznani Mr.. Fred Mar
tin il Tracy Ave. Zahvaljuje se
ysem prijateljem "a obiske, vo-
scilne kartice IN darila. Prijate-
iii ga lahko obiSc cejo M domu!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12

ZmagOVltl kOmunlSt1 raZObe!
vinsko palace Vecchio.
Ma podlagi porocil il 1, ,241 vo-
lilnih okrozij v Rimu izmed
1886, je ljudski biloxi, XII pred
stavlja komuniste, socialiste in
dive drugi manjsi levicarski
stranki, dobil 18O,215 glasov.
Novo fasisticno gibanje
zasencilO krScanske demOkrate
Takozvano gibanje "prepro-
stega cloveka" (Uomo Qualun-
que), XII mu stoji ma celu Gugli-
elmo Giannini, katerem trdi-
jo levicarski krogi, da predstav-
liza move vrste fasizem v Italiji,
81 je pri volitvah v Rimu zago-
tovilo drugo mesto. Dobilo je
lOo, al glasoV.
Zmaga ljudskega bloka komu-
nistov in socialistov je silen uda-
rec "a premierja Aldice de Gas
perija in njegovo stranko kr-
scanskih demokratov, XII je liz
splosnih volitev, XII so sc vrsile
proslega junija, izsla kot zma-
govalka.
Krscanski demokrati so Ri
mu dobili samo 102,252 glasov
in bill tenn potisnjeni ma tret.je
mesto.
Desnicarske stranke v Rimu
Sc utegnejo zdruziti
V Florenci so komunisti raz-
obesili rdece zastave ma mnogih
zgodovinskih prostorih in pro-
slavili zmago ljudskega bloka s
tenn, da so zvonili slavnim zvo-
nom italijanske renesance.
Neuradno sc domneva, da DO
rimski mestni zbornici, XII Ste
je 80 sedezev, biloxi komunistov
in socialistov incl II sedezev,
novo fasisticno gibanje Is sede-
zev, krscanskih demokratov 16
sedezev, ostalih 10 sedezev pa
DO razdeljenih med vec mani
Sih strank.
Dali bo ljudski biloxi navzlic
svoji zmagfizvolil zupana Rima,
Sc nj jasno. Mestna zbornica voli
tako zvano obcinsko junto, sled
MIA pa voli zupana. Ako sc kr-
scanski demokrati zdruzijo "a
stopniki novo-fasisticnega giba-
MIA, tedaj bi mogli izvoliti desni-
carskega zupana.
Levicarski biloxi ma prvem
mestu po drugih mestih
Porocila il raznih delov dezele
izkazujejo, da je ljudski biloxi
komunistov in socialistov zma-
gal tudi v Genovi, Turinu, Nea-
plu in drugih velikih mestih.
lid volitev pa Sc nj znan v
737 malih mestih in trgih, v ka-
terih so sc vrsile volitve v nede-
ljo.
V Rimu Sc je ma dan volitev
videlo menihe in nune, XII so sli
v velikem stevilu ma volisce.
v mestih je bila udelezba pri
volitvah v obce nizka, dasirav-
no so krscanski demokrati vodi-
Ii hrupno kampanjo, v kateri SO
poudarjali, da Sc gre "a odlocil-
no borbo med krscanstvom in
komunizmom.
Obcinske volitve same ma sebi
ne pomenijo, da DO Gasperijev
kabinet padel, toda velika zma-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
SESTANEK KROzKA ST. 1
PROG. SLOVENK.

Nocoj oh 7:3O uri Sc vrsi Sc
stanek odbora krozka st. / Pro-
gresivnih Slovenk v Slovenskem
delavskem domu ma Waterloo
Rd. Prosi sc clanice, XII so prir
pravljene pomagati pri sivanju,
da gotovo pridejo ma sestanek
nocoj.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
Klerikalni stranki premierja
Gasperija je bill pri obcinskih
voitvah zadan strahovit udarec

RIM, torek, IL. novembra-Skoro popona volilna po-
rocla izdu obcinskh volitev Rmu kazejo da nh
izsel odoclno zmago biloxi evcarev katerem zasto
pani kounst in socialist Il Florence poroca da
zmagovt komunisti razobes rdeco zastavo mad zgodo
vinsko palace Veccho.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
IL BOLNISNICE

IL BOLNISNICE
Mrs. Olga Matjasic Sc je vrni-
la il bolnisnice ma svoj dom ma
951 E. 239 St. Pri'ateljice jo
sedaj lahko obiscejo ma domu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
JOHN BAYKO

Vceraj zjutraj oh lao uri je
umrl v Woman's bolniSnici John
Bayko, rodom Ceh, XII je prisel
v Cleveland leta 1893. Stanoval
je ma 984 E. "a st. in je bill SO
let star. Bill je vdovec. Zapusca
stiri sinove in heer: Johna, Mi
chaela, George in William ter
Mrs. May Morabec. zena Barbara
je umrla leta 1886. Pogreb Sc DO
vrsil IL Grdinovega pogrebnega
zavoda, 1853 E. 81 St. cetrtek
zjutraj ter ma Highland Park
pokopalisce.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-11-12
FRANCES PRINCE

Snoci oh II AS uri je po daljsl
bolezni umrla v Ingelside bolnis-
nici Frances Prince, rojena Kor-
dis, stara 48 let. Stanovala je
ma 1245 E. IS St. Donna je bila
IL Malinske vasi pri Mirni peel,
odkoder je prisla v Cleveland
pred devetimi lett. Bila je clani-
ca drustva Danica, st. "a SDZ.
Tukaj zapusca soproga Paula, v
starem kraju pa hcer Mary. Po-
greb Sc bo vrsil il zakrajskove-
ga pogrebnega zavoda. Cas- po-
greba Sc nj dolocen.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-27

Professor Laski Sc je raVnokar VrnI
je bill no obisku kot prvak delegocije angl
stramke svrho ojocemja prijateljskih vesi
in Sovjetsko unijo. Professor Laski je bill !
tega obiska cd predsednika Stalima IN Ste
politiGnih osebnosti Rusije.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-27
FizkuIfufo f,orodno osvobodi|ni borbi
Ponafis il "Slovensleesa porotevalca"

in globoka zavest, da je osvobo-
dina borba najpravic n { nejsa:
stvar, da Sc bori "a boljse zivlje-
ME delovnega ljudstva, sta ga
gnali k neprestanemu izpopol-
njevanju vseh svojih sposobno-
sti. Ker Sc ie boril samo s pusko
in bombo z do zob oborozenim
sovraznikom v bunkerjih in "a
zicami je seveda moral biti v
napadalnih akcijah spretnejsi in
telesno sposobnejsi.
Partizanski nacin borbe ga je
se posebej sill k temu, da je bill
mocnejsi Cd sovraznika, &c ne v
orozju, pa po sill svojega telesa
in duha. v boju nj vedno odlo-
cevalo orozje. Moralna sposob-
most, vecja telesna spretnost in
vzdrzljivost ter hrabrost in od-
locnost SO odlocali lid boja. S
terni lastnostmi so nasi borci v
prvih partizanskih skupinah in
pozneje v brigadah sovraznika
nestetokrat popolnoma znnedli
in ga q rlenadno in Odlocno akci-
jo unicili. Udariti po MEM tedaj
in tam, kjer je najmanj pricako-
val, je bila izvirnost partizan-
ske taktike. !. ..-.-.
Ia vse to pa je bilo treba
ogromnih telesnih in moralnih
1noci., Zato je moral biti parti-
zanski borec dober pesec, sire
lee, skakalec, tekac, plezalec,
smucar, jezdec it'd, skratka,
moral je biti'pravi fizkulturnik.
Ker Sc je dobro zavedal, da mo-
"a svoje telesne sposobnosti
hkrati 4 vojaskim znamenjem
aenehno krepiti, se zacenja ze Y
prvih partizanskih eilotah po-
svetati telesu posebna skrb in
mega. TO nj prislo po neki zapo-
vedi, n1arvec sanno po sebi, ker
je vsakdo spoznal, da vecja te-
lesna sposob obnost in vzdrzlivost
lnnogokrat odtshta okupatorje-
We topove, tanke in letala.
9 porastoldhi narodno osvobo-
dilne voisk4 ii 4 njenfni vedho
EystJifni uspeili, alAsti pa poteIl,
~ js bilo i1voi ievat3o I osvonb j6no
IoasinIjs j. d06ival2 tSdf fizknil
tura vecji razmah. Mechanic
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-27
DELO MA PROGI PRESERJE
BOROVNICA

Nova zelezniska proga proti
Postojni in Trstu BIO tekla v do
lini pod viaduktom. Tu DO re-
guliran tudi potok Borovnisei-
ca. Zato Sc mora start, zdaj
nepotrebni viadukt umakniti no.
vi boljsi trait zelezniske proge.
V sredo II. julia so minerji po-
drli prve stiri opornike, XII so Sc
stall po vseh nesrecah, XII jih je
dozivel viadukt v letih vojne.
Drugi oporniki pridejo kasneje
ma vrsto. Navodila "a minira-
ME je dalo gradbeno vodstvo
proge, miniranje samo pa je
vodil Alojz Bobie, donna il Be-
le Krajine, XII je kot partizan
miniral in porusil lepo stevilo
prog in mostov. Pri tenn so mu
pomagali stirje drugi delavci. v
stiri opornike, XII jih je bio tre-
ba najprej podreti, so zavrtali
luknje, globoke po 2.5 metrov,
da bi sc lahko zrinilo vanje po
vec MOI. Vsak opornik je dobil
po 6 taksnih lukenj, po 3 Y
dveh nadstropjih. v vsako od-
prtino so potisnili minerji po 3
zaboje eksploziva pikrinske XII
slime in trotila. Vsak opornik je
dobil po SIG kg eksploziva, vsi
stirje oporniki pa 2,40O kg. Vse
komore enega opornika, oziro-
ma njihove patrone SO poveza-
Ii minerji s nitro gorecimi VII
galnimi vrvicami ma skupno po-
CAST goreco vzigalno vrvico. Hi
tro goreca vrvica gori 5000 me-
trov v sekundi, poeasi goreca
pa en- meter v minuti. Miner je
prizgal najprej prvi opornik, q
je incl 6 in pol metra dolgo po-
Sasi goreco vrvico, natos drugl
s As metrov dolgo vrvicp in
lkoncno tretji in cetrti opornik
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-27

ma Cd sill pohlepnostf in nasilja,
je YES ameriski raarod, brez rag
like ma razred, barvo, vero ali
narodnostno ozadje, zdruzeno
nastopil v obrambo Amerike.
Vse drugo je bilo pozabljeno in
potisnjeno ma stran. Ma tax ma
Gin je bila izvojena zrnaga.
"Nadvse primerno in znacilno
je, da ste dali vklesati. ma vrh
spomenika tik pod ameriskim
orion irne nasega velikega in
slavnega voditelja - Franklina
D. Roosevelta. Kajti on je bill
|prav tako resnitno zrtev vojne,
kakor &c bi bill padel ma bojnem
polju. ::
"Vem, da izrazam misli vas
vseh, tukaj zbranih MOI in zena,
Amerikancev slovenskega pore
kla, ko recern, da ste irneli po-
polno in brezpogojno3 vero, v We
lika nacela, katera je proglasi!
mas veliki pokojni predsednik.
ION je bill skoro ma cudezen
naein xiv glas upov in stremljenj
preprostega ljudstva v Ameriki
in sirom sveta. Njegov veliki do
! prinos novenu svetu, XII maj bi
|se. dvignil il vojne,; je bill, da
mora ia svet biti zgrajen nate
melju stirih velikih svobod:
svoboda izrazanja, svoboda We
sti, in, pa-kar je bio nekaj po-
vsem novega v svetovnem dr.
zavnistvu-da sc narodi osvobo-
dijo strahu in pomanjkanja.
+ "Upajmo, da Sc bodo mozje,
kateriin je bilo poverjeno vod-
lstvo Amerike po smrti velikega
predsednika, zopet in zopet vr-
nili k besedam in dejanjem pad
lega vodje anaeriske demokraci-
je, in v njih iskali navdihnjenja
"a vodstvo v resni dobi, skozi
katero gre danes clovestvo.
"Ako bodo storili to, sme1no
biti uverjeni, da bo il kaosa in
zmede sedanjega casa vstal no.
vi svohodni svet-prost strahu
in bede-in da najvisja zrtev,
katero so doprinesli oni, katerih
spomin castimo danes, nj bila
zarnan."
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-27
Pod Rotovzem v Mariboru 4

Pod Rotovzem v Mariboru je
zlozen velik kup paketov, okrog
MEGA Sc vzdiguje il gneee ziv-
zav, clovek Sc komaj prerije do
vhoda. Zadnji transport Bo-
sanekov Sc vraca ma svoje do
move. MISC sami. 2 mimi SO uci-
telji, predvsem pa njihove move
mamice, XII 81 skrivaj brisejo
solze in tezkim srcem tolazijo
objokano deco, ceprav so NOR
da same tolazbe najbolj potreb-
ne.
Deklica, XII je bila pri znani
mi druzini v Studencih, prihiti
k meni: "Tovaris, domov grem,
ma svidenje! Boste prisli kaj k
nam v Bosno?"
"Bom, tovarisica; gres rada
domov?"
20, ze, ze, pa :" Oci Sc j
ovlazijo in solze il zdrknejo cez
ravnokar Sc Sc smehljajoei
obraz. "Tam imam mamico, pa
tukaj tudi. Ne vem, katero
imam rajsi. Kar pri obeh bi ho-
tela biti."
Trenutek odhoda prihaja. Pri-
hiti fotograf, toda S slikanjem
je tezava. Nemirni otroci bega-
jo sem in tia in sc skrivajo "a
svojimi mamicami.
Modem, JAZZ hocem ostati tu-
kali"
"Mamica, pri vas bonn osta-
la!" Sc deklica krcevito oklene
priletne zene, XII jo dviga v ma
rocje. Tolazi jo in v poljubu Sc
mesajo njune solze.
zena sc obrne k meni; eve
ste, nikoli vec ne bi hotela kaj
takega doziveti. Tako sem 10
vzljubila. z njo bonn sla v Sara
jevo in naprosila starse, da mi
jo dajo. Kako bi sedaj brez nje
Moja je, nasa". Pogled il zdrsi
okoli, ganjena zasepeee: I'm vsi
so naSi
Nato Sc obrne in toIazi dekli.
CO, XII odhaja: "Pojdi srcek, da
Sc bos slikala. rObiskali bova
Bosno in sc vrnili''.
Pred paketi Sc koncno strne
gruca, vedno vec je lena in MOI
XII jo obkrozujejo. Delavci, knet:
je, intelektualci. Delo in tezko
zivljenje jim je zaznamovalo Ii.
ca, danasnje slovo pa Jim je
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-27

vtisnilo se nov pecat. Ljube-
zen in vera sta v njih. Lube
zen do bratov, XII je bila nekoc
samo ma papirju, in vera v tisto
zivljenje, XII SO ga v prividu gle
dali ocetje teh otrok, ko so da-
lee nekje v bosanskih gozdovih
jurisali s stisnjenimi zobmi in
SO umirali, pa jim je vposlednji
minuti smehljaj ozaril ica: Ell
to! Ia syobodo in sreenejse ziv-
ljenje".
Slikanje je koncano: Bosancki
odhajajo v bazo. Sami? Ne!
Kdo bi jih pustil. Vsaj Sc malo
casa, vsaj nekaj minut hocejo
biti slovenski tovarisi in tovari-
sice se z mimi, ceprav cutijo,
da DO slovo potem Sc tezje. Pa
81 ne morejo pomagati, tako
tesno SO zrastli.
"Zdravo, tovarisice in tova-
risi!"
"Zdravo, pridite k nam, ne
bono vas pozabili!"
"Pisali vam bono il Bosne".
"Za Tita, "a domovino!'
Poeasi Sc gruca odmika. Ka-
kin sto jih je. Mali Sc drze svo-
jih rednikov, starejsi uhajajo k
izlozbam, ma koncu ulice izgine-
jo "a oglom, pa Sc cujes ceblja-
ME, vzdihe, jok 'Mamica,
ne grem. Maj ostanem tukaj'.
Trda delaYska dian v odgovor
memo poboza otrosko glavico.
Poslednji transport Bosane-
kov odhaja. Cakajo jih novi do
movi, XII so k kor v pravljici
vstali v obnovljeni dezeli, XII je
v najtezjih cash najvec zrtvo-
vala, pa nj klonila. Sc so tam
"prkosne djevojke'', yes narod
stoji "prkoso" i'll ere S svetlim
pogledom bodocnost. Il dina
in rusevin vstaja nova Bosnia in
sprejema decico, XII sc vraca in
nosi S seboj svetle spomine. L.
Slovenije Sc preko Bosne in Ma
kedonije plete vez bratstva in
edinstva: Sen je dosanjan. Ma
Kozari planini med ovcarni po-
jejo pastirji slovensko pesen.,
cez prekmurske ravni in po-
horske gozdove kipi v nebo:
"Druze Tito, moli te d djevojka
v. Cvetko.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-27

Narodna osvobodilna borba je
terjala Cd slehernega postenega
Slovenca in Jugoslovana najvec-
il r1apor vseh njegovih moci "a
unicenje fasisticnega okupator-
ia in njegovih hlapcev. Prva in
najvecja naloga ;e bila, izvoje-
vati svobodo in demokraticne
pravice, XII zagotavljajo ljud-
stvu napredek in srecnejso bo-
docnost. la dosego ella so Sc
zdruzile vse zdrave sile narodov
Jugoslavije. Tudi telesna vzgo-
ia Sc je morala podrediti skup-
nemu smotru, to je borbi proti
fasizrau.
Vsako drugacno udejstvova-
ME fizkulturnikov v casu narod-
no osvobodilne borbe je bilo pro-
tinarodno, ker je podpiralo fa-
sisticno zatiranje in unicevanje
naprednih ljudskih sill. Tega so
sc rnnogi zavedali in so sli po
poti Osvobodilne fronte. Tu so
Sc zdruzili fizkulturniki il mai
razlicnei isih drustev in organiza-
cij, Sc spoznavali med seboj in
Sc v boju prekalili v move ljudi,
v fizkulturnike delovnega ljud-
stva. v neenakem boju S So
vraznikom SO sprevideli, da so
vsi rekordi in blesteci naslovi,
Xxi SO 81 jih priborili ma tekmo-
vanjih in turnirjih, brez vredno-
sti,, &c SO sami sebi nanen.
Do veljave pridejo samo te-
daj, &c sta moe in vecja telesna
lsposobnost posvecena skupne-
mu snaotru- -unicevanju okupa-
torja in njegoyih pomocnikov.
Hkrati tenn pa so ze postavlja-
II novi tenlelj bodoci fizkulturni
lorganizaciji.
Narodno osvobodilna borba ie
zahtevala cd partizana vojaka
|premagovanje najvecjih teles-
nth naporoy. Nestetokrat je mo-
raj preh0diti velike razdalje pc
ysakem zemlji5cu, ob vsakem
ivrennenu IN koncno ! vso lilo ma.
pasti sovraznika. "A partisaila
visoiys gore, veliks stfnainls, Go
boks rsls, del, irirss ii siisg niln
|bile nspretnasl liys pseprSkS.
Velika ljutezen do dompvine