Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1946-12-27
UPIV DARBAS


UPIU darbas turf didees itakos j sausze
mio ir vandenyno kitejima.
lvairu krastu hidrologai yra padare laba
idomiu tyrinejimu su zemes rutulio svarbesne
mis- upemis. Tie tyrinejimai parodo kad kai ku
rios upes turf didele gala nesti daug zemiu
itekancius vandenis. Jos sunesa milziniskus
nupaunamos uolenos kiekius j juras ir vande
nynus. Perzvelgsime kai kurias didesnes upes
ir panagrinesime ju darba.
THAMES (Tenze), tekanti pro Londona
siaures jura atnesa daugiau kaip $40 tukstan-
ciu kubiniu metru zemes. Pasak Heik Didzio-
sios Britanijos salu upes, jeigu ju smarkumas
nesun.azes gales per keleta milijonu metu pa
skandinti Anglijos kontinenta Atlantic vandeny-
Sc.
Reino upe, Vokietijoje, tick daug mesa ivai-
riu sanasu kad jo tekmes kiekviename kilometre
praplaukia ne maMau kaip puse milijono kubi-
niq metru zvyro bel grauzo, neskaitant dumb
10. sitas kietQju kunu milzniskas kicks upeje
nuo aukstupio Xxi zoties susimala ir virsta smil-
! timi
Roma upe su savo sanaslais galetu per As
tukstancius metu uzpilti zenevos ezera jeigu il
kasmet ivilktu j ta ezera toki pat zemes kick
koki il dabar ivercia
| Taciau Temze, Reinas ir Roma yra tai nedi-
deles Europos upes, ir iu geologinis darbas yra
visai mazas palyginti su tokiu nlilzinisku upiu
kap Dunojaus, Vogos, Dniepro If Dono darbu.
sitos upes nunesa juras milsiniska sanasu kie-
XII, sudarydamos Juodosios, Kaspjos ir Azovo
| juru krantuose placias deltas. Wen tik Duno-
jus kasmet atnesa sanaSu Juodaja jura nuo %
Xxi 40 milijonu kubiniu metru, ne daug ka ma
ziau kietu daliu mesa SUI savmi Dniepras.
DNIEPRO deltoje yra daug sau, susidedan-
ciu is smelio ir dumblo. sitos salos kekvienais
metals po truputi dideja, uzkariaudamos naujas
sauszemio dalis.
Dono upes deltoje milziniskai auga nuose-
dos ir del to reikia Taganrogo ilanka reguliaria
gilinti, kad il perdaug nenusektu del tu nuose-
du ir nekliudytu aivin;nkystei
Nemaza kieki mesa zemes padaru ir Duno-
jus. Bet Volga ju mesa dar daugiau. Volgos
delta sudaro apie Is tukstanciu kvadratiniu XII
lometru plota. Volgos delta kasmet dideja. VOL
gos sanasos ne tik ddina pacia delta, bet ir kas-
pijos juros artimesniu sriGiu nuo deltos sekluma.
Yra nustatyta kad Kaspijos juros siaurine sri
tbs per astuoniu desimtq metu perioda pasidaro
seklesne nuo Xxi 35 metro. Tai toks yra Vol
go upes darbas.
Taciau reikia priminti kad Europos ddziu-
iu upiu darba palygnti su Azijos, Americas ir
Afrikos didziuju upiu darbais yra tai smulkios
reiksmes dalykeiai.
DIDzIOJI zemes rutulio arterija MISSISSIPPI
pi upe, siaures Amerikoje kiekvienais metals
sanasu atnesa Meksikos ilanka apie 200 mill
ienu kubiniu metru. Be Mississippi upes Mex
sikos ilanka atvelka ne plona sanasu sluogsnl
upe Rio Grande. Tos dvi galingos upes tick
daug priplauna mineraniu medziagu kad llan-
kos siaurine sritis pamazu leidziasi zemyn nuo
sanasu svorio.
Oar nuostabesni darba atlieka upe Gangas,
Indijoje. Sta upe atnesa delta milziniska ze-
mes klodu keki. Jeigu Temze per metus isne-
sa sanasu jura apie $40 tukstanciu kubiniu
netru tai Gangas per viena diena isvelka j savo
delta dar daugiau dumblo. Tokiu budu Gangas
per metus isnesa jura beveik 400 kartu dau-
gau mineraliniu medziagu kaip Temze. Is Gan
gos vienos dienos sunesto dumblo galima butu
sudaryti pylima 1 kilometro ilgio so metru plo-
clio ir IL metru aukscio. Per valanda Gangas
ismeta Bengalo ianka toki sanasu kiex kuruo
butu galima prikrauti 10 dideliu juros laivu.
Tai koki darba padarys ia milziniska upe per
simtus ir tukstancus metu?
Apytikriais davnais nustatyta kad Gan
gas per kiekvienus septynis tukstancius metq is
Himalaju kalnyno nuvelka toki uolienos masses
kieki kuris yra lygus kalno Etnos masei
GANGAS sudaro is savo sanasu pacia di-
dziausia delta ant zemes pavirsiaus. il uzima
83 tukstanciq kvadratinu kometru plota. ST.
toje teritorijoje lengvai galetu tilpti Belgija,
Vokietija ir Haiti. ]