Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1946-04-26
ju santazine politika kuri tebesitesa Wis plates

ju santazine poitika, kuri tebesitesia Wis plates
niu mastu
Xxi pat sios dienos Anglai-Amerikiecia ne
gall pereiti pullman. Vienoe = kitoje vietoje
pamegina, bet, sutike atkaklesni Sovietu pasi-
priesinima, vel greitai atsoka negaledami Wis
dar isaiskinti, ar Sovetai blefuoia ar tikrai jie
norl Isprovokuoti savo vakaryscius sajunginin-
kus. Anglu-Amerikieciu diplomatiniai metodai
neeidza ''prispausti Sovietu prize senos" ir tue
| budu tuoj pat iSaiskinti ju uzkuisinius sekimus
I'll Sovletai, naudodamiesi tue Anglu-Amerikie-
clu nepatogumu, darosi Wis agresingesn Wis daz-
nlau pasineSa blefan ir Santazan ir Wis daugiau
! igyja arogancijos ir 'neivekamumo manijos'.
Anglu-Amerikieciu nuoaidi diplomatja ikve-
pla Sovietams Wis nauju pasiryzimu, suteikia
jiems daugiau akiplesiskumo ir padrasina Wis
naujiems ir naujiems reikalavimams Tokia sa-
vo taktika Angai susargino didybes manila Hit
leri, ir visa Voketija; panasiu budu traukia
siadien Angai-Amerikecia ir Stalina, kurs
prizes mirti nori tkrai tapti viso pasaulio "geni-
jun, tevu ir mokytoju.'
Galima isivaizduoti kad Sovietu santaziski
reikalavima paseks viena diena savO aukSciau-
sia riba Toji dena tikrausia lures ateti, nes
bolSevikai savo reikaavimais palies gyvybin-
giausius Anglu ar Amerikieciu interesus. Lon
dono konferencjoie dalis Sovietiniu reikalavimu
iau paaskejo Su laiku paaiskes dar nauju.
Kas tada lures ivykti - lengvai atsakys pats
skaitytojas
sTALINAs NORI PERPJAUTI ANGLIJOs
LIUTA
Anglu-Amerikieciu ir Sovetu diplomatines
If judriausios kovos arena yra Europa, tiksliau
sakant - Bakanai, kur Sovieta stipriai laiko
savo koja ir kur Anglai megna visais budais
isplesti is Sometimes meskos nasrq. Mat, So
vietai nori per Balkanus istvirtnti Vidurzemio
Juros pakrantese ir tue budu is Rytu apglebti
likusia Europos dali. | Balkanus ziuri Sovieta
kaip labai jiems reikanga iseities pozicija
ruoSiantis puomui prizes kapitalizma ir sekiant
il galutinai Gkviduoti pirmiausia Europoje,
veliau ir visame pasauyje.. Kadaise buvo sako-
ma kad "kas Waldo Balkanus, Waldo ir visa Euro
pa. Ir tikrai - Balkanu raktas turi laba di-
dees reikSmes visokiems zygiams Europoje.
Tad yra visai suprantama kad Soje Europos
dalyje, nors ir be didelio triuksmo, bet labai
atkakliai ir su pazymetinu kietumu vyksta dip
lomatine kova. Sovietq uzimtieji atramos punk
tai Balkanuose Gugoslavijoje ir Bulgarijoje)
aiskiai rodo kad jiems daugiausia rupi strategi-
Mai iseities postal Balkanuose. Bosevku poll
tika Balkanuose yra tampriai susieta ju Sic
kimais j Dardanelu sasiauri ir j Turkijos teri
torja Taip, kap Voketija uzimdama Graiki-
ja ir Jugoslavija, turejo tiksla sukelti gresme
Angq susisiekimui su Artimaisiais Rytais, bio
kuojant SueZo kanala, talp If Sovietal savo ISL
tvirtinimais Balkanuose nori pradeti sachuotl
Anglia ta lkaip jie vadina) "supuvusio kapi-
talizmo erke". Sovietai kartu su savo revoliu-
ciniais tikslas siekia Vidurzemio Juroje r i'm
.perialistiniu tikslu Jie pradeda ten kur
Nsustojo Rusijos Povilas Isis, kai js megino ISL
tvirtinti ne tik Konstantinopolyje, bet if Korsi-
kOJe, If Balearu SaluOSe II net MaltOJe.
Caras norejo istesti Rusijos galybe Xxi Glib
raltaro Stalinas nori priarteti per Vidurzemio
Jura prie Afrikos ir tue budu pazadinti kolonia-
liniu tautu politini sukilima Be to, jis nori
perpjauti Anglia j dvi dalis, uzdrausdamas jai
veau slsisiekti per SueZa India. Taigi,
Sovietu isigalejimas Balkanuose ir per juos
Viduzemo Juroje ypatingai atsiliepia j Anglijos
sauguma.
Sovietu pavojus Anglijai yra milziniskas.
In niekados Anglija nekas tap negrase, kaip
siadien jai kad graso Sovietu Sajunga ateiusi
Xxi Elbos, uzviespatavusi Baltijos jura isitvir-
tinusi Balkanuose Yra rimto pagrindo tiketi,
kad pavojus Londone yra gerai suvokamas If
kad ten budrai seka kiekviena Sovietu pajude-
lima Neveltui aiko Angla Graikija savo znio-
je Neveltu je budi ir Italijoje, laikydam ten
nemazai kariuomenes. Nevetui je organizuojasi
ir Voketijoje Valanda tkrai arteja, kada rel
kes prabilti nauja ginklo kalba.
MASKVOS sEsELIS ARTINASI PRIZE INDIJOS
Sovietu pirmasis meginimas pralauzt var
tus per Persia Indijos vandenis, dar nera suo
metu pasibaiges. Bolseviku sekimas pamti j
savo gala Azerbeidzana per il primesti ipo-
teka ir visai Persijos politikai sudaro abai rim
ia Sovietu jegos bandyma. Ivykiai rodo kad
pirmasis Sovetu pasisekimas, suorganizuojant
Azerbeidziane sukilima, gall pasidaryti skatinan-
ciu veiksniu Sovietams ir tolau zengti dar vie
ma zingsn ir uzimti visa Persia. Je Anglia
ir Amerka suabejos Persijos klausimuose tai