Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1946-02-15
(Tesinys is pereito nr.)
|. LIETUVA KARO ISVAKARESE
l. Lietuvos politikos pagrindines gaires

l. Lietuvos politikos pagrindnes gaires
EHNa lETUVOs Nepriklausomybes atstatymas po Di-
N3M dziojo karo prikause labai daug tu ideJq
R&ZE kurlos vyravo karu besbagiant jam pasiba1-
gus If nuo tos padetes kuroje atsrado Pabato erdve
kartu il Letuva Vokeciu ir Rusu imperijoms zlugus.
siaures Amerikos Jungtiniu Vastybiu Prezldento
Wllsono paskelbta tautu apssprendmo telse pazadno
vsu pavergtQ Europos tautQ senmentus alsvam gyve-
nnu r sudare JOINS tvirta moraini ir potnl pagr1nda
rekalauti neprkausomybes prpazinmo sia teise Lie
tuva taip pat pacai pasireme, skelbdama savo nepr
kausomybes akta 1918 metals Vasario 16 dena Vinuje
r veliau siekdama ktu vastybu prpazinmo de ure if
de facto.
Bet, kap isviso tauu nepriklausomybe lemia ne tick
ju1dnia bel politinia pagrndal, JQ geopoltne pa
detis, tap If Neprikausomos Letuvos atstatyma dau-
gau nuleme ia buke klroje Lietuvu Tautos gyvenamo
il erdve atsidure po karo Caristne Rusu mperia SUI
brejo ir vsos jos unge buvusios tautos atspaaidavo
nuo grandiniu risusu jas Rusijos valsybe. Gi Vo
ketijos susmukimas sgelbeio tas no Rusos atsskyru
sias tautoS nauOs GerInaniSkOs vergystes Taigl
poltiskai ziulint tue aiku Pabatjo erdve buvo lyg
No mans land": nei Russia nei Vokieta negaejo anuo
metu igyvendnt Pabaltijo erdvee interesu ir
galeo primest valios.
Siu dveju valstybiQ rungtyniaVimas Pabatjyje bu-
191819l9 metals ivykiu sustabdytas If kuriam aiS
visai iSungas Ju imperialisnia siekimai Pabaltijo
uoze prarado laiknai aktuaumo: mat, Russia buvo uz~
mta naujoS revolucnes tvarkos igyvendnmu pas save
Voiletija pralam6jus kara tu1ejo susikoncentruot
ek0nominiam IL politiniam atsinauiinmui Visos sios
aplnkybes buVo naudingos Lieuvos vastybes atsikur
mui IL savaanISkam susitvarkymli. JOS IL sudare
al pagrinda Letuvos Neprklausomybes aktui il Lietu
dVideSimtmeCio laisVam gVVenmui
Letuvos potkos vadovai, gerai suprasdami tas
geopotnes salygas kmiose Lietuva atsisate if aisva
gyveno visa laka stebeo atidzia veiksnius kue nes
Vengiamai tureo itakos Lietuvos Nepriklausomybes
Slaikyma Daznai buvo kalbama kad Lietuviu Tauta
gyvena ant laba pavongo dvieju kuturu kryzkeio ir
kad a rei5ia emptai bude prizes pavojus ir is Vakar
r is Rytu Ir kalbant apie Neprklausomybes stiprin
ma Letuvos vadoVaujanteji asnenys visada nurodyda
No tas geopoltines aplnkybes kios ledo Lietuva at
sistatyti ir ku pasikeitimas buna tureio daryt ta
kos Lietuvos vastybes sauguma. Todel Lietuvos W.
seni politika visa aika balansavo tarp Rusjos r Vo
4lietjos sklupuirgai dabodama kad nenukryptu vie
na kuriq puse, tue pacu Ssaukdama anrosios pu
Ses nepasten}Jrima.
l negalejo 10 ia prikSti ne Rusiia nei Volietja kad
etuva ne5aiko ygsvaros tarp u Interest," tQ interesQ
kuriuos jos sakesi tminGios Letuvoje Letuvai buvo
visiskai asku kad veno kato kaimyno persva1a Lieu
vote neiSvengamai sukomplikuos jos santkius ktu
partneriu M tue bdu gall net iskit jos neprklausomy
hes klausmas Tat neslnku suprasti kad Lietuvos W.
sonu Dolitiloie v1avo paglndns desnis: viska dairy
Ii kid bltu kuogeriaHs ssantkiai SUI Vokieta r Ru
aija.
Kaip zina, po Didzojo Karo I Europoje prasidejo
Tautu Sajungos aikmetis. Visi buvo lnke tiket kad
arptautins teisngumas isiviespataus gautnai pasau
yie il kad visems reika juo pastketi juo RENTS, j
ginti gerbt ir myleti... Mazos tautos neturedamos
pakankamai egos savo tesems apsaugot ypatingai
prsiriso ple tarptautino teisngumo mintes Lietuva