davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26

ohlast dala vse moznosti tenn
ljudem in veseli so, da bodo tu-
div tenn kraju lahko. prav kma-
lu odpravili nepismenost. z IL
datno pomocjo drzave in veil
kim sodelovanjem ljudstva, je
bila nova sola v Mislinjskem
;jarku S 1. septembrom priprav-
LENA "a redni pouk. +
. esola ina dve ucilnici,. stano-
vanje "a upravitelja in samske-
ga ucitelja. v zgradbi so pri-
pravljeni tudi posebni prostori
"a otroke, XII ne bodo mogli radi
velikih sneznih zametov pozimi
hoditi il Sole domov in obratno.
Prebivalstvo .je ma Solo zelo po-
nosno; 67 gozdnih delavcev je
prispevalo "a gradnjo Sole 1900
din, sest :malih kmetov je da-
rovalo u smrek "a potrebne de-
ske. Mladina Velike Mislinje pa
[neprestano pomaga zidarjem,
tesarje1n, mizarju in pecarju
Dne Is. augusta Sc je vrsilo
vpisovanje otrok v solo in oh
tel priliki Sc je vrsila velik a
slavnost, ker to .pomeni konec
podpisovanja krizem. Drzavna
gozdna uprava je ia dan preva'
zala izletnike brezplacno. I've
"a do zelezniske postaje Misli'
ME bo trikrat dnevno.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26

cleveland-Euclid, O.. 2s. septsmbra 1916.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26
SKOFJELOSKI MUZEJ
JE SPET ODPRT

V nedeljo %. julia je bill po
vojni zopet odprt okrajni skof-
jeloski muzej. S TEN so obnov-
ljene vse lokalne kulturne. usta-
move in postavljene ma prave
osnove. Pred vojno so imeli v
skofji Loki muzejsko zbirko ma
mesceno v stirih sobah mestne
hise ma glavnem trgu. V prvih
mesecih leta 1914, ko so sloven-
ski borci vedno bolj obvladovali
okolico mesta, so nemski obmej-
nj cariniki dobili tax strah, da
81 MISC vec upali stanovati po
raznih zasebnih hisah ma pred
mestju in so cato izpraznili mu-
zej in sc nastanili v njegovih
prostorih.
Vse zbirke so v enem sa1nem
popoldnevu zvlekli v opusceno
kapucinsko cerkev. Tia so po-
zneje sprawl tudi dele zname-
NTH barocnih oltarjev il draz-
goske cerkve, preden so Draz-
gose pognali v zrak. Tega MISC
storili v skrbi "a nase kulturne
vrednote, ampak zato, da so v
Loki najlepse kipe in dele oltar-
jew izbrali ter jih poslali ma IT.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26
NOVA SOLA v MISLINJSKEM
JARKU MA POHORJU

V Pohorskih planinah m d
Roglom in Crnim vrhom so OBJ
semi gozdovi, kjer live stevilne
delavske druzine. V Mislmjah,
severno cd proge Slovenjgradec-
Velenje, je do osvoboditve 60
spodaril z gozdovi -veleposest-
mix Perger. Incl je veliko po-
sestvo gozda, katerega je sam
izkoriscal, slovenski drvarji pa
SO zanj trebili gozdove in ga
rail-.
Niti skromne 1esene Sole nj
hotel postaviti "a otroke sloven-
skin delavcev. Postavljal je lie
gozdarske kolibe in gradil mo-
derne naprave samo zato, da bi
lazje izkoriscal prirodno boga-
stvo in slovenskega drvarja.>
Niti Avstrija, Jugoslavija ali
Perger MISC postavili Sole, &C.
prav so to zahtevali pohorski
drvarji. Danes pa je ljudska
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26
NACRT IA OSUsITEV LEN
DAVSKE DOLINE
(Nadaljevanje z 2. strani)

(Nadaljevanje z 2. stranD T.
derno ureditev vodnega gospo-
darstva v Prekmurju 22,0OO,00
dinarjev.. Izvedba bi Sc krila S
prostovoljnim ljudskim delom
oziroma. 2 dolgorocnim posoji-
lom ter z drzavno pomocjo.
Po izyedbi predvidenih del bi
Sc poboljsali razvojni pogoji, v
veliki meri bi Sc zvisal pridelek
kmetijstva, povecalo hi Sc stanje
zivinoreje ter dohodki cd izbolj-
sanih gozdov in Prekmurje bi
postalo zitnica Slovenije.
A. Bdcic.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26
SLIKAR VITO GLOBOCNIK

Ma Golovcu ma Gorenjskem,
kjer Sc je zdravil, je nepricako-
vano umrl eden naj jmlajsih slo-
venskih slikarjev Vito Globoc-
mix. Slikarstvo je Vito studiral
ma slikarski akademiji j v Zagre-
bu, kjer ga je zatekla vojna.
Kot hraber borec "a svobodo
jugoslovanskih narodov sc je ta-
koj odzval klicu narodno osvo-
bodilne fronte in je cd vsega
zacetka deloval kot njen akti-
visit. Okusil je trpljenje fasistic-
nih zaporov in taborisc in Sc
boril v partizanskih edinicah,
Bill je v vsem svojem delu in
zivljenju nesebicen, pozrtvova-
len in iskren tovaris in kot tax
bo sivel trajno v nasem spomi-
nu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26
NOVICE IL JUGOSLAVIJE
Il

bodni, k novemu zivljenju vstali
domovini.
Tako so letos dne 4. augusta
slovesno proslavili 50-letnico
svojega obstoja. Oh petih zju-
traj je bila budnica po trgu. Oh
devetih je bilo polaganje venca
v spomin umrlim in padlim ga
silcem. Popoldne oh 4 pa je bill
pred gasilnim domom nastop.
Pc nastopu Sc je vrsila velika
vrtna veselica, pri kateri je
igrala domaca gasilska .godba,
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-26
LITERARNI VECER "a PRI-
MORSKE PROSVETNE
DELAVCE

Dne 8. augusta so Sc zbrali
slovenski pesniki in pisatelji ma
literarnem veceru, XII ga je "a
|primorske prosvetne delavce pri-
redilo drustvo slovenskih pisate-
ljev. DR.. Anton Slodnjak je ma
kratko prikazal razvoj sloven-
skega pesnistva. V svojem 60
voru je poudaril pomembno ma
logo, XII jo je slovenska poezija
cd pocetka do danes opravljala
pri prebujanju in dviganju naci-
onalne in socialne zavesti v slo-
venskem narodu. Ia MIN so re-
citirali pesmi in brali odlomke il
svojih del pesniki in pisatelji:
Fran Albreht, Pavel Cola, JUS
Kozak, Igo Gruden, Bogomi1
Magajna, Joze Udovic in Gene
Vapotnik. V glavnem so bila ma
sporedu della, XII so nastala med
narodno osvobodilnim bojem in
XII Sc posebej posegajo v zivlje'
ME primorskih Slovencev.
Prireditev je povsem dosegla
svoj namen, seznaniti S sloven
sko poezijo in prozo Primorske
Slovence, XII jim je bila rs lei
prepovedana slovenska beseda
Izvajanja nasih pesnikov in pi
sateljey so vzbudila v. vseh po
slusalcih, zlasti pa v Primor
cih priznanje in istocasno poglo
bila v njih zanimanje "a SLOW
knjizevnost.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Zprdvy z CeskosIov,enska.
PAM Eleanor Rooseveltova o
Ceskoslovensku.

New York (CTK)-Prazsky
rozhlas vysilal V ceskem pre-
kladu projev pf. Eleanor Roose-
veltove, jez promluvila ma Ion
dynskem radiu k pratel1m do
Ceskoslovenska. PAM Roose-
veltova rekla:
"Jsem rada, re mohu pove-
Diet nekolik SLOW svym ~pfatelnm
V Ceskoslovensku. Byla jsem
velmi dojata pozvanfm, jehoz
Sc mi dostalo Cd ceskosloven-
skych zen z Prahy, abych Sc u
c~astnila zenskeho sjezdu. Veil
&c rada bych toto pozvanf pTi-
jala, ale jsem V Londyn6 jiz del
81 dobu a nebude mne mono
podniknouti mic jineho nez ma
vSt1vit nektere jednotky anne
ricke armady. Doufam vsak,
re Sc mi nekdy pozdeji naskyt-
ne pfilezitost k zajezdu do &C.
skoslovenska. Ia sve zdejsi
cinnosti V zasedanf organisace
Spojenych narodG mela jsem
pf1lezitost seznamit Sc S vasimi
krajankami, PAM Hillovou a
PAM Sekaninovou, jez mali We
VAST delegaci funkci poradnf.
Udelaly veliky kus dobre pra-
&c. Byly velmi pilne a 1castni-
ly Sc nasich zenskych sch1zf a
povsechne Sc tn co nejlepe u
plainly. Doufam, re vsechny
zeny V cel6m Siren sv6t6 budou
NIT takovy zajem a budou tax
clnny, lako zeny We vasi dele
gael. Domnivam Sc, re jejich
prace Dude pflkladem ostatnfm
u vas donna. Nam k vasi vlasti
velmi vfele vztahy, protoze Vas
ministr Jan Masaryk je nasfm
velmi dobrym prftelem. Mil
manzel no znal velmi dobTe a
mel jej velmi rad, jake ostatne
kazdy, KIDD no Una. A tax mas
s VAST zemi spojujf 1zke svazky
Zduraznene skutecnostf, re mil
manzel hovofil o tom S DIR. Be
nesem, kdyz prijel k nemu do
Washlngtonu, a myslim, re by
byl muJ manzel velmi stasten,
kdyby vedel, re organisace Spo
jenych narodG vyvfjf Sc sme-
rem v duchu, v n6mz jsme O nj
$ DIR. Benesem rozpraveli. Jsem
stastna, protoze verfm, re vase
vlast Dude z prvnfch zemf. iez
Sc pine zotavf. Preji YAM mno-
no Zdaru a cele vasf vlasti brz-
ky navrat k lepsfm zivotnim
podm1nkam."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Cesi vypuzeni Nemci re stredu
Czech Sc vraceji.

Praha (CTK) - Predseda
vlady Fierlinger v doprovodu
ministrG Noska a Svobody, la
koz i zastupcG ministerstev O.
statnich ,poslancG a clenu Fem
skeho Narodnfho vyboru, ma
vstlvil Neveklov ma BeneSovsku
kde Nemci nell obrovske vo-
jenske cviciste oddlln SIS. Nynf
" byvalem dvoTe Nemce DIR.
Danka je umfstena prvni trak-
torova STANCE republiky. Pred
soda Zemskeho N. V. Kopriva
vylicil We SVEN projevu, jak
Nemci vystehovali v techto O.
kresech ma 10000 CechG re 142
obcf a osad. Spolu S brdskou a
milovickou oblastf N6mci vypu-
dill We strednich Cechach asi
$1,000 ceskych lid re 1874 obcf
2 osad. Pc porazce Nemcu vra-
tito Sc ma toto uzemi asi $4,000
lid. Zvlastnf koordinacnf wy
Dor Sc nynf stara o obnovu 1ze-
mi byvalych vojenskych evil
ciSt.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Erwin Schulhof.

Nebylo dosud zmfnky O jeho
skonu, &C to byl vynikajfci hui
debnfk a klavirnf virtues. Jeho
vychovanf ovsem bylo nemec-
Ike, jake vsech prazskych zidn
pred padesati lety. Ale jake
vyzraly um6lec a clovek pfiklo-
nil Sc Erwin Schulhof zcela ke
kulture ceske, cftil cesky a sy-
ma vychovaval cesky, jake kla-
vfrnf virtues hral vzdy ceske
skladby, splynul zcela s nami-
tento bezelstny, vzacny clovek
a znamenity pianista. V teto
cinnosti mel velke 1spechy hla-
vne Anglii. jake skladatel,
tvorf skladby zcela casove We
smyslu tehdejsi moderny, ktera
nemela koTenG a proto jak
snadno a rychle vznikala, tax
take zanikala. Tesne pred pre-
padenim Sovetskeho svazu
Nemci r. 1941 chytsal Sc ma kon
certni cestu do Ruska. S mad
senfm a rozzarenym 1smevem
ukazoval mi sovetsky pas. "He-
led Sc, Emile, uz budu NIT po-
koj cd nacistG, re ano?" To,
"ze ano" bylo jeho 1slov1, KITE
reno uzfval caste a nekdy ne
vhodne - jak uz to tax nekdy
byva. Ovsem, sovetske obcan-
stv1 a jeho nearijsky pGGvod, to
bylo pc vypuknutf valky dvojf
zatizeni. Byl zatcen, veznen
z prvu v Praze, pax v koncen-
tracnim taboTe v Nemecku.
Tento surovy napor nevydr-
Eel a zemrel ma podzim tehoz
roku = daleko cd Prahy, KITE
rou mel tax rad, daleko Cd mas,
jimz byl tax sympaticky - re
ano, Erv1ne?
Emil Axman (Svob. Noviny)
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Sjaz Svazu brannosti
" Bratislave.

Br~asitslava (CTK) - Prvy
sjazd predsedov a velitel'ov
Svazu brannosti z celeho So
venska boil zahajeny v Brati-
slave. Ma manifestacii preho-
voril statny tajomn1k minister
stve narodnei obrany, general
Feriencik. Vo svojej reel ge-
neral Ferinc1k prehlasil, re IL
lohou Svazu brannosti je co
najskor vytvorit z ceskeho a
slovenskeho naroda jednotny
branny celok, ktory by branil
nedelitel'nost a jednotu Cesko-
slovenskej republiky.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08

necna a nestacili jsme vnfmati
pohadkova sousos1 a scenerii
Vytvorenou snehem Sc stale Sc
menlclm pozadim. Pr navra-
tu mas pfekvapila snehova bou-
re a Jelikoz jsme ponekud sjeli
q cesty, nasledkem zavatych
starych cest, sla nam naproti
vyprava jiz Sc svitilnami. We
Ger Jsme vsak opet byli vsichni
ponromade a pc veceri pTi hor-
KEN caJl, zpevu a hudbe ma ky
Carach a mandolinach pred pla
po1aJlcim krbem jsme zazivali
pekn6 prozity den.
J.. Mnohdy "a slunneho pocasf
Jsme Sc svlekli do pile pasu a
nechall p6sobiti salave paprsky
sllneho slunce ma nase obnaze-
ne tela, a to i "a dosti silnych
mraZu. Obyvatele NEST Sc nam
dlvlll pr naSem navratu, jak
Jsme Sc opalili uprostred zimy.
I, Ten KIDD by chtel zfilmovati
takoVe carokrasne sc6ny v ces-
koslovenskych horach v zine,
Jlste by tim financne zfskal a
znacne by pfisp6l jejich propa-
gacl. S takovym filmem liz by
Sc dalo neco delat. KIDD by Sc
takoveho 1kolu ujal, zfskal by
pc Jine STRANGE, a Size mohl by
uzltl krasne dovolene a prospe-
10 by to jeho zdravf.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Kromsfiz srdce Evropy.

Bylo definitivne rozhodnuto,
re v katastru mesta Kromerlze
Dude vybudovano obrovske CT
vilnl letiste v prostoru mezi re-
kou Moravou, mistn1 drahou
Kromerlz-Zborovice a silnici
Kromef1z-Kvasice, jehoz pfi-
blizny naklad ma ciniti pred je-
dnu miliardu Kcs. M1stn1 ma
rodnf vybor uvolil sc pTispeti ma
stavbu tohoto letiste castkou
Is milionG Kcs. Toto letiste ma
byti jedno z n~ejvetsfch We sire
dnf a v Europe vGbec a Dude
mlti pro KromeTiz, ktery mimo
to ma byti pTistavnfm mestem
ma odersko-labskem
pr1plavu, dalekosahly vyznam.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Britsky dslnicky poslanec Da-
vies O situaci v CSR.

Praha (CTK)- Britsky del
nicky poslanec Davies vylfcil v
Londyne situaci v Ceskosloven-
sku Sc dvou hlavn1ch hledisek,
ktere tam urcuj1 beh zivota.
Jest to likvidace mensinoveho
problemu a hospodarska obno-
va. Mensinovy problem byl re-
Sen v Postupimi a odsun Sc n.y.
nj provadf sporadanym a lid
skym zpGsobem. Davies ujis-
til britske posluchace, re Cesko
slovensko by nemelo pocitu bez
pecnosti, kdyby tam mensiny
zdstaly. O znarodnen1 prGmy-
stu poslanec Davies prohlasil,
re bylo jedinym moznym rese-
MIN hospodaTske situace, v ia
ke Ceskoslovensko zanechali
Nemci. Hovore o postoji brit
skeho zahranicn1ho ministra O
znarodnenf v Ceskoslovensku a
o postoji vGci narokGm cizich
koncernG, Davies rekl, re Ces-
koslovensko 81 nemIze dovolit
platit nahradu britskym Vast
n1kGm librach sterlingn, stej-
ne jake by Angle nemohla pla-
tit nahradu "a znarodnene u
helne dolly v americkych dola-
rech, kdyby vlastnlci t6chto do
III bvli nahodOu Americans
Zmfnil Sc dale O nedostatku po-
rozumen1 pro tyto problemy v
jistych britskych kruzich a zdn
raznil, re v Ceskoslovensku ne
bylo nikdy tolik dobre vile ja-
ko nyn1. Vyvratil tvrzeni, re
Ceskoslovensko je satelitem So
vetskeho svazu, a vyslovil poll
tovanl, re tento MAJOR sdflej1 i
urcite kruhy bl1zke britskemu
ministerstvu zahranic1.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Tiso ziada Vatikan o pomoc.
Process $ Frankem zapocne
Is. marca.

Bratislava (CTK) = Podl'a
zpravy "Prava Lidu" process s
Karlom Hermanom Frankom
Dude zahajeny presne 7 rokov
pc nasilnej okupacii Ceskoslo-
venska Nemeckom, Is. marca.
Podl'a zpravy "Praya Lidu" by
valy PRECEDENT t. w. slovenske-
no statu, Josef Tiso, ktorJ sa
teraz nachadza v b~ratislav-
skom vazeni, sa obratil ma Va
tikan so ziadostou o pomoc. O.
cakava sa, re Vatikan sa Ia Tt
SUI nepostavf ami naimensom.
pretoze by to bolo miensanie So
do veci ineho Statu.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Prvni dodavka 100000 jehns-
cich XIII do CSR.

Praha (CTK) = V posled-
Mich dnech doslo re, Sovetskeho
svazu prvnfch devet vagon6
iehnecich kGz1 z celkove dodav
ky 100000 kus1. Jsou to tax
Nv. "kazanky" nejlepsf jakosti,
z nichz vetsina Dude zpracova-
ma ma rukavice. Pr zpracova-
nj techto kGzf Dude odtucnenim
zfskan lanolfn ma vyrobu jem-
INCH mydel a vlna.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
WEALTH

Pennsylvania leads the Nation in
the production of coal, coal tar, pig
iron, ferro-alloys, sand, stone, ce-
ment, coke, slate and sulphuric acid.
It has the largest aluminium pro-
Queer and is first in machine shop
products. It's legion of diversified
factories will meet postwar needs,
adding billions to the Nations wealth
in which all investors in Savings
Bonds are shareholders.
u. S. Treasury DEPARTMENT
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
< oslavam %. vyroci
Rude arrnady.

OOAOAA u
zeml Ceskoslovenska konaly Sc
oslavy %. vyrocl Rude armady.
Ma oslavach promluvili vedoucf
cinitele ceskoslovenskeho poll
tickeho zivota. MinisterskJ
predseda Zdenek Fierlinger u
vedl toto:
"V bojfch, ktere Ruda arma-
da byla nucena svesti pri osvo-
bozovanf Ceskoslovenska, pa
dlo 100000 rudoarmejv6. Ale
vsechny tyto obeti nezmenily
elan Rude armady. Rychlosti
a smelosti 1tokd teto armady
vdec1me, re zejmena ceske kra-
je byly usetreny cd zkazy a
tezkych skod."
Ministr narodnf obrany ge-
neral Ludvfk Svoboda rekl, re
Ruda armada byla ucitelkou a
vzorem ceskoslovenskym vo-
jenskym jednotkam ma p1de
Sovetskeho svazu. V teto val
ce byla sovetska pnda skrope-
ma krvf ceskoslovenskych bojov
Mkt stejne jake ceskosloven-
ska pGda byla posvecena krvi
rudoarmejc1. Ministr Zdenek
Nejedly Tekl, re cele Ceskoslo-
vensko je poseto hroby rudoar-
mejcG. Proto dnes Cechoslova-
CT chovajf pocity vdecnosti, Cd
danosti a spojenectvf k Soviet
skemu svazu, stejne jake byly
tyto pocity 1--WE a vTele pc celou
waikiki.
Predseda poslanecke snemo-
WY Jozka David prohlasil, re
%. vyrocni den zalozenf Rude
armady .je tez svatkem cesko-
slovenskym. "Sledovali jsme
vsichni, pravil, meslce a leta
boj1 ma vychode, jejichz SOU
hrn tvof1 nejslavnejsi kapitolu
valecnictv1, a slava teto kapito-
ly nespoc1va jen v sovetske
zdatnosti, taktice a strategic,
nybrz pfedevsfm V onom nezni-
citelnem duchu, j1mz byla Ru-
da armada prodchnuta. Z1sta-
ne vecnou slavou naseho naro-
da, re nase zahranicn1 jednot-
ky mely cest 1castniti sc teto
modernl epopeje pc boku jedno
tex sovetskych a re tax bratr-
stvi nasich narod1 bylo stvrze-
no i krvi spolecne prolitou."
Poslanec David dale zdnraz-
nil, re Ruda armada "a sveho
pobytu Ceskoslovensku neza-
sahovala do csl. vnitrn1ch veci,
a vyzdvihl osobnost jejiho nej-
vyss1ho velitele generalisima
Stalina. Sv1j projev zakoncil
provolanfm: At zije Ruda ar
mazda. at zije jej1 velitel gene
ralisimus Stain.
Csl. ministr narodnf obrany
general Ludvfk Svoboda pro-
mluvil k vyroci Rude armady v
Hradci Kralove. PTiciny 1spe-
chu Rude armady vidi ministr
Svoboda We ctyrech umenf rus
kych velitelG, tretf tkvf v poll
tickem a hospodafskem syste-
mt Sovetskeho svazu a ctvrta
test osobnost generalissima Sta
lima. Stain mel tez nejvets1
zasluhu ma tom, re sc v SOVIET
skem svazu organisovaly csl.
jednotky a re byla uzavTena
Observation-Disclosures smlou-
va.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
81 ceskych katolickych kna.
GOV bolo perzekuovanych
"a okupacie.

Bratislava (CTK) - z dio-
cezf Praha, Budejovice, Hradec
Kralove, Litomerice, Olomouc a
Brno bolo vaznene v koncen-
tracnych taboroch a vazniciach
260 katolfckych knazov. Uvaz-
nenych, internovanych a max
perzekuovanych knazov bolo
Ill; popravene 8 knazov; V
koncentracnych taboroch a vaz
niciach zomrelo So knazov, ma
nasledky vaznenia 7 knazov a
nezvestnf s1 dvaja. Celkove
371 ceskych katolfckych kna-
zov bolo perzekuovanych.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Projekt prazske podzemni dra
by jig vypracovan.

Praha (CTK) - Techniko-
dopravnf vybor snemovny po-
kracovala dine 10. unora v roz-
prave o expose ministra dopra-
Wy generala Hasala, jenz sc
zmlnil o projektu prazske pod
zemnf drahy, ktery je .jiz vypra
covan. Dale uvedl ministr Ha-
sal, re jeho trad jedna O kvali-
fikovane pracovnf silly special
ne pro prace znovuvystavby.
ktere sc nabfzeji z Italie.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Kol'ko Slovakov zije
" Madarsku?

Bradshaw (CTK) = Podl'a
odhadu osidlovacieho 1radu
ceskoslovenskeho Delegate pr
spojeneckej kontrolnej komisii
v Budapest odhaduje sa pocet
Slovakov v Madarsku ma 1885,
900. Oficialna 1rodna madar-
ska statistika zistila len 1884,
900 Slovakov.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Panl Marta Sharpova O americ-
Ike pomoci CeskosIovensku.

Washington, D. C. (CTK) =
Chot ceskoslovenskeho velvy-
stance We Washingtonu, PAM
Olga Hurbanova, uspoTadala
dine %. 1nora ma csl. velvysla-
nectvi odpolednf cal spojenJ s
prednaskou PAM Marty Sharp
owe a hudebnfm programem.
Diplomaticka a Westinghouse
spolecnost byla velmi cetne "a
stoupena. Mezi pfftomnymi by
ly: Mrs. Harlow F. Stone, man
zelka vrchniho soudce Nejvys-
slho soudu, Mrs. Harold Burton
a Mrs. Wiley Rutledge, manzel
ky soudcG Nejvyssfho soudu,
Mrs. Anderson, manzelka sekre
tare zemedelstv1, Mrs. Tom
Clark, manzelka sekretare Cd
boru spravedlnosti, Mrs. Owen
Brewster, manzelka s~enatora,
Mrs. Charles S. Dewey, man
5elkla kongresn1ka, manzelky
generald MAXWELL, Bradleye,
Huebnera a Spaatze, Mrs. A
cheson, manzelka podtajemnf-
ka We statnlm Department., a j.
Manzelka byvaleho americke-
no vyslance v Ceskoslovensku,
Mrs. Wilbur Carr, vrelymi slo-
Wy pfedstavila pant Martu
Sharpovou, manzelku zahranic
nlho feditele organisace Ameri-
can Relief for Czechoslovakia,
Rev. Waitstilla Sharpa. V pou-
tave pfednasce O svych dol
mech 2 Ceskoslovenska PAM
Sharpova leila, jak mluvila s
vladimir pfedstaviteli a osoba-
mi pecujfcfmi o podvyzivene
deti, a podala take sve dojmy z
~navstevy kraft zpustosenych
Nemci. Vypravela O svych dol
mech z n~avstevy Slovenska a
popisovala utrpenf ceskosloven-
skeho lidu Ia valky a jeho vel
Ike starosti pc valce. Podvyzi-
vene deti potfebujf rychle po-
moci a spolehajf, re Amerika
Jim We sve st6drosti neodepTe
poslat potraviny.
Pred prednaskou PAM Sharp
owe prednesl nekolik ceskych a
slovenskych skladeb ma piano
prazsky klav1rni virtues serg.
Frederick Bloch.
Dobrovolne prfspevky We W.
81 pres $1,000 budou odevzda-
ny organisaci American Relief
fro Czechoslovakia, ma nakup
potravin pro csl. deti.
Ma cali bylo pfitomno take
mnoho vynikaj1cfch americ-
kych novinaTek. Washington
ske den1ky podrobne referova-
ly o pfednasce pant Sharpove.
Vecer promluvila PAM Sharp
ova opet O nutnosti americke
pomoci Ceskoslovensku unitar
skem kostele All Souls We Wa
shingtonu. Take tato prednas-
ka, podrobn6jsf zvlast6 pokud
slo o informace O denn1m 1.-Two
te v Ceskoslovensku, byla vysle-
chnuta cetnymi p~T1tomnymi S
velkou pozornostl.
Ceskoslovenske zeny We Wa
shingtonu Sc 1castnily v pred
vanocnf dobe bazaru usporada-
neho Spojeneckymi narody. W.
$2,346.50 odevzdaly We
prospech Ceskoslovenskeho Ger
veneho Krfze.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Luzicky Srb dr.. Juraj Ciz
zmocnsncem PRO CSR.

New York (CTK)- Luzicka
narodni rada v Budysfne jme-
novala svym zmocnencem pro
Ceskoslovensko spolupracovni-
ka csl. rozhlasu dir. Jurija Cize,
pro republiku polskou Vote
cha Kucku a pro Jugoslavii Ju-
ria Rjence.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Zastupce americkeho zalobcs
general Watson 81 prohledl veg
nici a katovnu ma Pankraci.

-Praha (CTK) - Zastupce
americkeho zalobce v Norim-
berku general Watson dostavil
sc k preliceni mimoradneho Ii
doveho soudu ma P%ankraci, pro-
hledl 81 veznici ma Pankraci a
katovnu z dolby Karla H. Fran
ka. General Watson byl tez We
vezenske cele Frankove a pro-
mluvil S MIN nekolik SLOW.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
President BeneS o prazske
revoluci.

Praha (CTK) - President
republiky prohlasil k zastup-
cum Svazu barikadnik1 O praz-
ske revoluci toto:
eco Sc stale v Praze v revo-
lucnich dnech kvetnovych, by
la vec mezinarodne i narodne
velmi dGlezita. Prazske povsta-
nj melo dalekosahly vyznam a
pres vsechny prekazky sveho
Gle dosahlo. Veril jsem, re u
mas revoluce vznikne, a pocital
jsem S nj. Soustavne jsme il v
zahranicf pripravovali. Co Sc
stale je d~ostatecne, abychom
ma historic teto druhe valky mo-
hi byti hrdi."
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08

Praha (CTK) - Delegace
chodskych obci oznamila presi-
dentu republiky, re osidlovanf
Chodska je skonceno. Ma 1ze-
mi Chodska bylo nahrazeno
$4,000 nemeckych pracovnikI.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
Americky velvyslanec Sc onlu.
vii Janu Masarykovi mad Incl
dentem We Stechovicich.

dentem We Stechovicich.
Praha (CTK) = Csl. zahra-
nicn1 ministr Jan Masaryk pri-
ial americkeho velvyslance
Laurence Steinhardta, jenz mu
vyslovil hluboke politovani VIA
dy Spojenych Statn mad nemi-
lynn incidentem We Stechovic1ch
a mad nedorozumenim, ktere
by z neho mohlo vzniknout. Vel
vyslanec prohlasil, re byl zmoc-
nen. ably informoval ministra
zahranicn1ch vec1, re akce by
la podniknuta bez vedomi nebo
svoleni vlady Spojenych StatG.
Soucasne Dude podano pine Wy
svetlen1 sefovi csl. mise Berli-
ne generalu Vaclavu Paleckovi,
a to vojenskymi 1Tady Spoje-
nych StatG S tim, ably bylo thu
moceno p%residentu Benesovi.
Byly totiz hledany tajne doku-
menty zakopane Nemci. Skupi-
ma Americana neznala obsah
dokumentG, jez nasla, az kdyz
byl nalez prohlednut, zjistily
vojenske uTady, re obsahuje O.
ficialnf dokumenty risskeho
protektora, 1redni a osobni lis
tinny material presidenta Be-
nese. Vojenske urady Spoje-
nych StatG vydaly instrukce, a.
by dokumenty byly okamzite
presidentu Benesovi vraceny.
Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-03-08
THE TELEGRAF

Published every Friday by
Observation-Disclosures Publ. Co.
843 N. WASHINGTON ST.
BALTIMORE S, MD.
Phone, BROADWAY 1858