Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-04-12

kou universitu. z 433,431 ne
meckych dftek AT, OO3 bylo Wy
ucovano v r. 1885 We skolach
nemeckych nemeckymi uciteli.
Nemci v Ceskoslovensku NELL
pred Mnichovem nejen kultur-
nj autonomii, ale i plnou polite
kOu svobodu. V dnsledku "a
sadly pomerneho zastoupeni "a
vedene We volebn1m radu cesko-
slovenskem dosahli nejsprave-
dlivejslho mozneho zastoupenf
" parlamente. Nell samospra-
WI We vsech obcfch, kde byli We
vetsine. Cd r. 1925 pax jejich
demokraticke strany (agrarnf-
ci, socialiste a katolici) 1castni-
ly Sc We Wade a jejich ministTi
byli rovni svym ceskym a slo-
venskym koleg1m.
JaZykova prava nemecka by
la Ia republiky pine chranena.
We vsech obcfch, kde nemecka
mensina pfesahovala 20 pro-
cent obyvatelstva, vsem soudnm
a vefejnym 1rad1m bylo pTijf-
mat nemecka podanf a jednat v
jazyku menSiny.
Krone toho Nemci nell vic
nez spravedlivy podfl v hospo-
darskem zivot6 zem9. Prevla-
dali V prGmyslu uhelnem, tex
tilnlm, porcelanovem a sklar-
skem a NELL privilegovane po-
stavenl We financnictvf ceskoslo
venskem.
Nebylo v strednf Europe men
siny, S nlz by bylo jednano tax
pflznive jake s n6meckou v &C.
skoslovensku "a Masaryka a
Benese. Ale jak sc zachovali
Nemci vGci tomuto rozumnemu
ba velkomyslnemu jednanf &C.
CHI?
Reagovali ma ne zpnsobem
vlastnlm panske rase. Zvyknu-
vse 81 pc staletf ma nadvladu,
povazovali sm1rlive stanovisko
CechG Ia slabost. Pouhou row.
most, jez Jim byla pTiznana me-
Ii "a 1tisk. Ztratu vysad Wy
hlaSovali Ia pronasledovanf !.
Nejvlce st1znostl NELL do um1s-
tent ceskoslovenskeho cetnictva
a vojska v pohranicnim pasmu;
prava pf1cina techto st1znostf
je dnes ma jew. Je pravda, re
zprvu hlasovali We vetsin6 pro
demokraticke strany, jakmile
vsak Hitler zmocnil Sc vlady V
Nemecku obhodili demokratic-
kou skrabosku a jake jeden
muz hlasovali pro Henleinovu
nacistickou stranu a ucinili tuto
nacistickOu stranu = v Zemi,
kde vladl system mnoha stran
i nejvetS1 jednotlivou stranou
republiky. Co tTeba zvlaste
podtrhnout je fakt, re N6mci v
Ceskoslovensku v r. 1885 hlaso-
vail pro tuto nacistickou stranu
V naprosto svobodnych volbach
ne v plebiscitu pod natlakem;
slo-li o nejaky tlak techto vol
bach byl to tlak nemeckych
pr1myslnfkG ma n6mecke del
milky.
Jak nemecka pata kolona
pomahala Hitlerovi znicit ces-
koslovenskou nezavislost "a
mnichovske krise a po nj je eel
KEN dobTe znamo. Meme vse-
obecne je znam fakt, re "Sude-
tame" byli nejhorsfmi pronasle-
dovateli a katy CechG "a valky.
Ia hromadne vrazdy ceskych
student1, "a hromadnou vraz-
; du a znicen1 Lidic a Lezakd ne
sou hlavn1 zodpov6dnost. Vyu-
z1vaj1ce sve znalosti ceske Teci
stall Sc nejmstitivejs1mi, nej-
bezohlednejsfmi, dravymi a ne
lidskymi sl1dici, stopari a muci-
tell ceskych vlastencG.
Necht cokoli mohou nemec-
Ike mensiny v Madarsku, Pol
sku, ~Jugoslavii a Rumunsku u
vadet proti temto statdm, Mem
ci v Ceskoslovensku must do
znat, re NELL dobrou moznost k
rozvoji sve mensiny. Dostalo
Sc Jim pf1lezitosti, ale odepreli
j uz1t. Nemohou uz zadat, a.
by Sc bral ma ne zvlastni ohled.
Ten treba brat tentokrate ma
Cechy.
Cesky lid je odhodllan nedat
uz NemcGm move pTflezitosti.
Nem1ze 81 to dovolit, aniz by
dial V sazku svou budoucnost.
Ackoli jsou Cechove znami ia
ko mlrnl a rozumnf Tide jsou v
naprostem odporu vGci novemu
zahravanl 81 S osudem. Vsichni
Cechove, cd nejkrajn6jsf levice
no n0iLroinG;X< ~xo1; :oov "