Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-12-06
Harold Laski 70. N. A.:
PROTEST. PROFIT BEVINOVI
POLITIKI

POLITKI
vprasanju ali so protest. proti zunanji poltki mi
nstra Bevina pametn in upravceni je mnogo razpraV
ljanja in mao ednosti Kar pa e bol vazno e to- ka
skriva temi protest. in ka poenijo Skoro cetrtna
geske deavske stranke nastopila proti tel potki in
zahtevala sprememb.
Razlog kaerega navajo ia del delavske sranke e da
zasledovat sociaistcna vlada sociaiscno potko
lie notranosti dezee tevec tudi zuna ter da je
radi tega ogcno da zunanja poitika pod Atteejem
more biti ista kot pod Winston Churchilom.
Mnenje teh clanov stranke je da sta notranja in
mania poltka dezele tako povezani in zapleen med
boj, da h nobena vlada loct ter da bo posle
dca nedoslednos v tenn pogedu le splosna zmeSnjava
Rade wolfe prznavajo da je bill prvobtn Churhov cil
vojn zmaga, ohenem pa preprican da e bill njegov
drugi ci ta da ojac protiruske se ter da zgrad
snernice bodoce britanske potke natesnesem sode
lovanju Zedinjenimi drzavami Arnerike.
Trdtev, da je brtanska poitika posvecena cjem in
naporom zedinjenih narodov je po njhovem mnenju
prazna Stvar tudi b ogla bti urejena podag po
ponega preokreta in nkakor b postala bojsa ako b
Veka Britannia zacela naslanjati Sovjesko unijo
namesto Ameriko Kar hocejo, e to, da hi Britannia
dosedno in smotno zasedovaa svoo lastno angesko po
ltko csto po sociastcnh smerncah. Prav posebno so
jih tenn nazranju utrdile ameriske voitve
Nesmiselno e govort razdvoru delavski strank
ali discplinarnih merah pro "upornkom Gre namrec
nacelo katerem odlocai priki sposnih votev
To naceo je blo tudi posen nacin upoStevano
erju Indijo in Egpto Kjer e sa politika svojega
tira, SO bill "a to merodajn globoki vzrok
Prvi je mesanca strahu in nejevolje napram Rus
Sponin Bevina komunsticne poskuse razbijana ME
COVE posovne unie rdovratni skrano trpk Drugi
e nesposobnost uradov katermi delati zunanji
mister Eden nabo neveretnh primerov te tezave e br
tanska ambasada VarSav katere cani live Sc vedno
nekje Metternichovi dob
Strah in sovraznost do Sovjetske unie sta roda po
cno orentaco XII je bila najvecja leila in c Church
la 20 moem naziranju Sc je postava Velika Britannia
tako odlocno stran Amerke lie zato ker je napacno
razuela ruske ellie in streljenja Preprican sem e
prvobitn ci Rusije varnost ker e lie mogoce
prhrant ruskemu udstvu nadanh Is ali 20 let triple
MIA in pomanjkanja.
Nobena dezela ne b mogla tako kot Velika Britannia
doprinest temu da b Rusija pocutila Treba
bi bo le da nehaa oba naroda drug drugega obsoa
ter da Sc posveta reSevanu navaznejSih probleov XII
jim locijo, ko primer vprasane Dardane Medsebojno
razumevane b moglo dovest do zadovolvega
dveh tednh!
Treba bi bo seveda, da udi Sovjetska unija neha S
svojo propaganda proti Ang ter da spreeni svoje am
basade tuh dezeah bol prjatelske centre obcevanja
katerih e lahko dobit zazeene informace Ako bi ka
zali sovetsk diplomat lie drobec proznosti katero
razprava Stain, b debate bile sicne vedno razgovo-
melodrami in prjatlejski kritik bi bill skani
kot nezprosni sovrazniki Rusi mao Veki Britaniii
mnogo skrenh prateev, XII streme iskrenem spora-
zurnona. ~ ,~>.<@~~~>roz ~.>=4. ..-.
eNajveej Nokfm anglo-ameriskih odnosajevs lei VI
globokem socalistov SO sernce ameriske
zunanje potike neskladne sociaistcnimi ideami De-
anska neodvisnos generaov in admraov napram civini
kontro amerskega udstva e vznemirajoce Isto velja
politik generaa MacArthura Japonske In nadalie
vanje proizvajana atornskh bomb In podpranje deka
dentne reakcije v Evropi!