Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-23
KLERIkALNO Z.ADRUzNISTv0
bio SLUzBI 0kUPAT0RJA
Obrovnavaa prof lastnikom Zddruzne we've
in Zodruzne gospodorske bonke

osnovali v Beogradu podruznico
Zadruzne gospodarske banke
ter z MO gospodarsko sodelovali
z okupatorjem;
g.. prevzeli so izvrSevanje
blagajniskih in hranilnih poslov
"a domaco izdajalsko vojaSko
organizacijo in vrsili blagajni-
Ske posle "a okupatorja (Offi-
z~ierssorge der Waffen SIS Trie-
ste);
8. da bi izkazali gospodar-
sko uslugo okupatorju, so skle-
nili prodajo svojih koncernskih
podjetij: Sesir, d. d., tovarna
klobukov v Skofji Loki; Levant,
d, d., tovarna konoplje V Bacu;
Sladkogorska tvornica lepenke,
i. z O. T., Sladki vrh, in Park
Hotel, d. z O.. T., ma Bledu;
10. n~eposredno pc okupaci-
il SO odobriii kredit tovarni "a
letala "Ikarus' V Zemunu, ko je
to tvornico prevzela nemska
tvrtka. w. n. FlugzeugWerke G..
NIX. h.;
IL. V menu Zadruzne zveze
in Zadruzne gospodarske ban
Ike, XII je 62% lastnik delnic pod
jetja Store, SO to podjetje dali
ma razpolago in " izkoriscanje
okupatorju, ker Sc MT dobavili
skoraj celokupno produkcijo;
II. kot odgovorni predstav-
Mkt tovarne "Zmaj" V Ljublja-
nj in "Kristal'' V Marlboro in
Ljubljani, SO stavili to podjet-
je ma razpolago okupatorju,
Z vsemi tenn dejanji so torej
kot narodni sovrazniki izdali os-
vobodilni BOZ narodov Jugosla-
vile, bill V zvezi in sodelovanju
z okupatorji in domaeimi ida
jalci, jim stavili ma razpolago
svoja gospodarska podjetja in
tako postal vojni zlocinci. Jaw
nj tozilec je predlagal pravicno
kazen in zaplembo imovine "a
druzne go~spodarske banke V
Ljubljani, tovarne zaves Stora
v Ljubljani in tovarne galvanic-
nih elementov in elektronk
zmaj V Ljubljani,
VojaSki javni tozilec DIR. Vim
ko Damjan je incl obSiren 60
vor, V katerem je dokumentar-
no dokaZal vse obtozbe. NaS1o Sc
je geronimo propagandnih clan
kov proti osvobodilnemu giba-
nju, katerih avtorja sta bila DIR.
l.. Pus, SET Rupnikove propa-
gandne pisarne V palaei ma Tyr
sow ulici, in pa dr.. Basal. Remic
in Basal sta bila tudi aktivna
clana "sesturne belogardisticne
Wade" cd 3. maja 1913. Zadru-
INA zveza je bila centralna I'VE
"a "a stevilne zadruge V Slove-
Mil, ustanovljene pc zamislu
pokojnega Janeza Ev.. Kreka, da
bi koristile slovenskemu kmetu,
XII maj bi Sc resil izkoriScevanja
Spekulantov, zagotovile moder-
nizacijo poljedelstva in gospo-
darski dvig kmeckega cloveka.
Kar je pokojni Krek sejal z maj
boljSimi nameni, je skupina IL
koriscevalcev in egoistov IRA
bila V svoje nanene. I. ljudje
SO tudi takoj pc italijanski inva-
ziji postal prostovoljni podpor-
Mkt okupatorja in nj jim bila
mar svoboda in sreca lastnega
naroda. Oni so osnovali belo
gardo in p~ozneje domobrance,
XII. SO z njihovim denarjem in
nemSkim orozjem ubijali slo-
venske fante in moze, XII SO odSli
v gozdove v BOZ proti okupator-
ju. Ii obtozenci SO IL pohlepa pc
udobju in gospodarskem izkori-
scanju tako globoko padli, da je
med mimi in narodom nastal
prepaid. Jasno je danes, da MISC
vojni zlocinci samo vojaski vo-
ditelji, temvee da SO Sc vecji
zlocinci bancniki, XII so financi-
rail- to vojno. Podpirali so fash
zem, XII je barbarsko duSil boi
slovenskega naroda "a svobodo.
Fasizem je enkrat "a vselej pro-
padel in z MIN tudi. domaci xvi
zlingi, XII morajo biti kaznovani
"a svoje zlocine.
Javni tozilec je opozarial So