davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The midland journal., 1946-09-06

and that wind"
Tucu studied the leaden skies.
''There may be another storm, an
there may be only little squaH," !"
he said. "I amt sayin' which,"
''No, but you know which it is"
smiled Dick. cts storm"
Tucu glanced uneasily around at
the horizon again.
"Y'can't help any in searchin' the
schooner" he decided finally. But
y'can lie here an watch u.s."
''Then you don't agree to a new
deal?"
''If we find the treasure you an
the girl can have the schooner"
was the grinning retort. "Mebbe
y'can ride out the storm an to land.
I'll leave y'on it."
''Then it's bargain?"
The half-breed regarded him slow
ly before replying.
eyes" he said finally, latter
y show me where them smuggled
Jewels is. Reck'n that's fair"
you're not greedy, Captain Tucu,
are your" laughed Dick. "You want
the treasure and the smuggled
goods. What do I get?"
"The girl and the schooner" "
leered the other.
"And if the schooner goes down
in the storm lose BOTH"
"No, y'can swim fur it. Two on
a RATS more comfortable than one.
an that's the way y'was when we
picked y'up."
Dick nodded. He had gained his
point. Nothing would happen to him
or Rose while they searched the
schooner for the mythical treasure.
In the meantime, almost anything
might happen-a ship appear or a
storm break.
''We'll call it a DEAL" he said
finally.
His ready compliance awakened
the others suspicion.
"Y' got to help us in one way"
he added. "You an that girls got
to help u.s.
''How can we?" .....
"By wheedlin' it out of the cap
tain. Mebbe he'll listen to his
daughter"
81 don't know about that; but I'll
promise to do what I can. Let me
see her."
Tucu was still suspicious, but as
there was no other way he finally
decided to grant this request.
The sun was rising in the east
when Dick was led by two of the
Caribs to the captains cabin.
His entrance into the cabin
brought a little exclamation of de-
light from a dark corner. Rose Bed
ford came forward to greet him.
"Oh, they didn't kill you'll" she ex-
claimed eagerly. II was afraid they
had"
''No, l got a knock on the head,
but it didn't amount to much" He
glanced around him. The cabin was
empty except for his two captors
and a third Carib on watch at the
entrance. Tucu hadn't followed
them. Dick took advantage Of the
opportunity to explain the situation
to her. The Caribs didn't under
stand English.
"Rose," he said eagerly, "Tucu
believes your fathers got some sort
of a treasure aboard the schooner,
and he's after it. I told him I'd
help him find it."
Instead of meeting him with glad
eyes, her face darkened. Dick had
an uncomfortable feeling that she
was searching him with eyes Of
suspicion.
81 promised" he went on eager
ly, "that we would help him search
for the treasure.
"You promised that?" she repeat
ed, slowly in cold voice.
The midland journal., 1946-09-06
Dick Stalls for Time
By Bargaining

A foot prodded him in the ribs,
and black face was thrust into his.
Dick recognized the crafty one Of
Captain Tucu, leering with triumph.
"Ain't dead, I see," the half-breed
gloated. "Y'want to be careful next
time how y'hit that deck. It amt
a soft pillow"
Dick stared at him.
where's Captain Bedford's
daughter" he asked. "Did she get
hurt?"
Tucu smiled cruelty, realizing he
had another weapon Of torture in his
hands. ''She amt dead neither"
he grinned. "We're keepin' her in
the cabin-me an Black Burley."
The intended significance of the
words aroused Dick to fury. ''If you
hurt her, Tucu," he said slowly, cor
insult her you'll pay with your life.
This is war between you and me.
Leave her out of it."
"What'n y'do il I promise?" he
asked, smiling warily.
Anything you ask"
IL StlCA W y 0oA So11lS OH SllOW
me where them jewels was dropped
overheard"
eyes"
"Y'tried to trick me once"
growled the other, "an' yen do it
again. Y'word amt wurth moth
in. I'd cut y'throat If I thought"
''No, I didn't trick you,'" Dick in
terrupted. 81 interfered only when
you began war on woman. That
wasn't part of our bargain"
The half-breed paused, watching
his prisoner with doubtful eyes. IT
wasn't maxim no war on women" /"
he said finally. "Cap'n Bedford in
vited me aboard his schooner, an
that"
Hes crazy, you knew. He wasn't t
responsible. The schooner was in
command of his daughter"
''He amt so crazy that he don't
remember some things" was the
retort. stSoon's we can find that
treasure he's picked up. wen
leave"
''What treasurer"
Captain Tucu winked and laughed.
"Y'don't know nothin' sbout it,
suppose. 'Tain't likely y'heered
The midland journal., 1946-09-06

TITS a combination of things that
harmonic that make home
cozy and attractive. This corner
of room that was furnished with
next to nothing proves that.
The chair frame was made from odds
and ends of lumber--no piece longer than
2la feet. The shelf and matching cor
nice also were made of scrap lumber.
The curtains and chair cushion are of an
inexpensive cotton print.
This chair is made with pattern 265;
and the scallops with No. POT. The cur
tain idea is from the booklet Make Your
The midland journal., 1946-09-06
UNIFORM INTERNATIONAL
S9sool S9Saoo Lesson

BY HAROLD L. LUNDQUIST. d. D.
OF The Moody Bible Institute OF Chicago.
Released BY Western Newspaper Union.

Lesson subjects and Scripture texts Sc:
iected and copyrighted by international
. Council of Religious Education: used py
permission.
The midland journal., 1946-09-06
JESUS AND SINCERITY
OF SPEECH

LESSON TExT-Exodus 2O16; Proverbs
26 1928; Matt. 26:69-75.
MEMORY SELECTION-Wherefo put
ting away living, speak every man truth
with his neighbor. AIS.
The midland journal., 1946-09-06
Chair, Shelf, Cornice That Harmonic
Easily Made of Odd Bits Of Lumber
By Ruth Wyeth Spears

Own Curtains. Booklet and patterns are
IS cents each postpaid. Please mail re.
quests for booklet and patterns direct
to:
Evening star., 1946-02-18

Again. you Hill tradition
and have them covered with choice fobs chosen Studio
of
muslin make possible follow preference Faithfully
additional bc Beacon Hill with the
Fabrics stock choose include rich bocodes dno sons
choice PERSONAL
No addii cha Except cost o fabric
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

pravijO ma eni strani. Ma drugi
pa, da ameriski "free enter
prise igra socializmu v roke.
Ne prvo ne drugo nj resnicno.
Resnicno je lie, da Sc ameriSko
delavstvo v politiki Sc zmerom
oslanja ma ODE kapitalisticni
stranki in da Sc je "a to pogub-
no taktikO zavzelo tudi sedaj.
cato pa Sc toriji, trgovske ko-
more in zveZe biznismanOv bo-
je lie, &c Sc bi unije zdruzile tu-
di v politicni akciji. Tedaj hi
res imeli "dve" stranki namesto
emo. In bOje Sc tudi, da Sc ne hi
vse unije zdruzile v skupno eno-
to. A izgleda, da Sc Jim tega "a
enkrat Sc nj bait. VedO pa, da
nekega dine pride do solidarno-
.sti in has to je vzrok, da fasisti-
cna gibanja v tel dezeli MISC "
stiski Ia sredstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
Kongresniki in senotori v vo|i|ni vihn

Docim Sc demokratski in re-
publikanski toriji zdruzujejO,
MANFRED prot unijam, jih sedaj
vendar skrbi, kako bodO izSli v
nOVembru.
D~OlOcili so 81 zvisanje pla-
ce "a okrOg 500. Vrh tega
SO 81 dodali Sc emo pisarnisko
moe. Pc navadi najemajo take
sluzbe hcere in zene, ter enega
klerka ali klerkinSo. Tako Jim
yes dohodek Ostane druzini in
pa kar Sc extra" dObe.
V vseh poslednjih glasova-
njih Sc je izkazalo, da sta kOn-
gresu samO dive skupini. Ena, Xxi
je torijska, burbonska in ma vso
moe "a privilegije, in druga, ia
kO Sibka, XII se"trudi, da bi bila
prijateljska ma obeh straneh,
kar nikakOr ne gre.
NedavnO sprejeti zakOn, YETI
ran OBJ enem, je bill sprejet v ko-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

Delavski ministri, XII majo v
podrocju ekonomijo, so izvaja-
Ii, da je bila ekonomska kriza,
XII lie udarila Zed. drzave leta
1889, strahovit udarec Ia Angli-
10. "TO Sc ne SINE vec dogoditi,"
SO rekli.
Vzrok, da Sc angleSka vlada
"a nase gospOdarstvo zanima je,
ker je navezana mani. Posebno
sedaj, ko je tako interesirana,
da dobi cd mas veliko posojilo.
Ampak, da Sc vrnemo k ma
slovu. Tudi Francija je dobila
amerisko posojilo. Neki list v
Parizu, je pisal, da BIO Ito poso-
jilo) poguba "a Francijo. Tudi v
Angliji jih je mnOgO, Xxi sma-
trajO, da ako posojilo dobi, BIO
anglesko gospodarstvo zasuz-
memo Zed. drzavam " korist.
Tako Sc kapitalizem razvija,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
AMERISKI DRUzINSN KOLEDAR
v STAREM KRAJU DOBRO DOSEL

letosniego Ameriskego drUzinskega ~koIedario
smo posloli v stori kroi re precei izvodov. Nekateri
roioki SO ga posIoIi svoicem somi v svoiih poketih,
drug Pc SO nam dali noroeiIo in nusIove.
P~osIednie pismo O ~koIedoriu nam lie postal vinko
smrekor il crnue pri iubIian Med drusim pravi:
pred par dnevi smo preieIi vas Ameriski drvzin-
ski koIedor. Bill smo preseneeeni, ker take posiIike nj
mo prieokovoli. Steiemo 81 v cost, OBJ enem pa ie tudi
naso doIznost, do Sc VAN 20 TO kniigo vsi skupoi iskre-
no zuhvoIimo.
Priznuti moromo, do vas koIedor "a nosim popoI-
nomo mic ne zoostaio, oziromo ga Sc prekoso."
L~etosnii koledor stone 20 V stori kroi $1.65. Post
nino pIoeomo mi. Narcotic svocem tudi nas Ianski
koIedor. stone $3.50, obo skupoi $500.
Narcotic Jim tUdi "Proietorca". Nekui ga tia Re po-
sIiomo. JUgosIovonsko vloda pIoeUie dva izvoda.
P~reieIi smo o Iistu Re nekoi pohvoI. citoteIiem tam ie
vsee, ker pise o ruzmerah in o ~poIozoiu v JusosIoviii
simpatieno in pa S toIiksnim rozumevoniem.
Letosniega in I~unskesa ~koIedoria smo doll tiskati
por so izvodov vee nomenomo toto, do bodo z MIN
noroeniki postregIi svoieem onokoi AtIontika. Pri-
%poroeomo vsem, noi ga noroee eimprei.
PotrUdimo Sc vsi skupoi tudi "a prdobivonie no.
roenikov IistU v tel dezeIi. ProIeforee to zasIvzi in L.
doiomo ga zoto, do pride med eimves Judi. Ako hi
vsakdo Timed mas dobiI sci enesa naroenika vsako
Ieto, hi biIo TO 20 list in "a ideie, XII iih zostopa, ogrom-
ma pridobitev!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

alicijski stranki. Ameriska tr-
gOvska kOmOra in zveza indu-
strialcev smatrati, da DO kOn-
gres, XII ga DO naSe ljudstvo IL
volilO prihOdnjo jesen, proti
unijam. In to je cudno! Use tr-
govske in industrialne zveze so
zdruzene, unije MISC!
V pOlitiki SO kapitalisticni i'm
teresi gospodarji demokratske
in republikanske stranke, unije
pa Sc prerekajo med sabo.
"Saj Sc nam nj treba mic ba-
IT," pravijo stebri ameriSkega
kapitalizma, "dokler bono la
hko drzali delavstvo narazen."
To povzroca posebnO angle
Ski delavski stranki velike skr-
bi. Ma njeni kOnvenciji, Xxi je
bila zakljucena pred dobrim
tednom, so velikO razpravljali
- pomislite - o bodoci depre-
siji v Zed. drzavah!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

posebno zanj, ker je gospodar-
sko in politicno v negotovosti.
Ampak Italia 81 velio upa-
cato, ker preti.
In pa, anglosaska propagan-
da mic vec ne omenja, kako je
ducejevih "milijon bajonetov'
p%ustoSilo pc Slovenji in ostali
Jugoslaviji.
Vzrok, da Sc z vprasanjem
Trsta odlasa je, ker Jugoslavija
nikakor noce opustiti svoje u
pravicene zahteve. S~ovietska
unija drzi z MO, mas drzavni
tajnik pa z Italijo. In pomaga
mu seVeda Bevin.
Ma strani Jugoslavije je po-
leg Rustic Cehoslovaska, Poll
ska, Madzarska, Rumuniia in
Avstrija.
Vsem tenn dezelam je Trst po-
treben vec ali mani. Use pa We
do, da ga Italia ne rabi Ia svo-
.jo luke temvec lie v Macdonald
Sticne namene.
(KOnec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

tolikSnim nadzorstvom, da 81 u
pajo imeti z American samo
najbolj formalne uradne stike.
Dale smatra, .da bi medseboi-
MENU razumevanju veliko po-
magalo, &c bi poslala sovjetska
vlada V ameriSke Sole vsako le-
to sal kak tisoc Studentov in
mi toliko V Rusijo. Seveda, Ru-
sija Sc ne bi smela bait, da Sc bi
njeni dijaki navzeli burzvazne
ideologije, in mi pa ne, da Sc hi
nasi dijaki cd tam vracali pol
nj n~avdusenja "a komunisticno
propaganda. Leigh White je lah-
ko sposoben casnikar, toda pro-
tt Sovjetski uniji goji predsod-
Ike, kakor jih prot Jugoslaviji.
Je pa resnica, da Sc je Russia
proved zaprla samo vase, in je
res, da je potovanje pc Mi do
voljeno lie redkokateremu tujcu
in da il nj Sc nobenkrat bilo "a
turiste. Dosedaj Sc je "a to po-
stopanje lahko opravicevala, da
Sc boji spijonov, a V bodoce DO
menda tax strah nepotreben.
Posebno &c DO sprejet ameriski
nacrt "a mednarodno kontrolo
mad atomsko energijo.
Umberto ii. je pred plebesci-
tom O vprasanju, ali maj DO TIA
liza bodoce monarhija ali pa
republika, obljubil, da Sc DO po-
koril vecini. Ampak ko SO bill
glasovi sesteti in je bio par mi
lijonov glasov vec "a republiko
kot pa "a njegov tron, Sc je pre-
mislil in trdil, da je bilo v vo-
litvah veliko goljufij in Sc DO
ravnal lie pc odloku v~rhovnega
sodisca. In je Sc v%prasanje, ako
Sc DO, &c DO odlocitev sodisca
republiki V prid. Kralji Sc cd
tronov herald poslavljajo. Ia
varovali SO 81 jih z dedno pra-
vico, XII Sc je trdovratno drze.
Doslej so troni padali ali v vol
nah ali pa V revolucijah. PIE
bisciti o Min pa so bill skoro
tako redki kakor belle vrane. Pc
tel vojni Sc je vrsil V J~ugoslavi-
il in sedaj V I%taliji. Razlika je
lie, da Peter V casu glasovanja
nj incl nobene besede vzlic svo-
jim regentom, docim je TIMBER
to bill V Rimu in vrSil vladarske
posle.
(Po tistem, ko je bilo to napi-
sano, je Umberto re dobil ura-
dino naznanilo, da je monarhije
Italiji konec.)
Molotov je ma konferenci W
nanjih ministroV v Parizu de-
jail, da maj Sc velika cetvorica
pobriga "a sedanji polozaj V l.
taliji. Ker je bila vecina "a re-
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

moGi bi bila Francija Sc Hitler
Jtva.
TeZaVe z nOVO ustavO
10 je pc zavezniSki okupaciji
trancija dObila novo zbornico,
ola il SestaVi ustaVo "a cetrto re-
publikO, SO izSli IL borbe ma pr
VEN mestu komunisti. Pc Stew
lu mandatOv SO 81 bill skoro
enake komuniSticna, krScanSko
demokratska (klerikalna) in So
cialiStiCna Stranka. KOmunisti
in socialist SO Sc zedinili "a ere
volucioniranje Francije. Sesta-
viii SO - ker SO imeli konsti-
tuantl VecinO - ustaVO pc sVo-
jem Okusu, XII pa Sc je francoski
mast zdela proved revolucionar-
ma in jo je zavrgla.
cato je morala biti izvoljena
nova konstituanta, V kateri pa
MISC komunisti vec prvenstvena
stranka temvec klerikalci. Ven
dar pa so komunisti skoro toll
ko mocni kakor prvi in social
sti ne dalec zadaj.
Nova koalicijska vlada
ProSlo nedeljo je bila pc dol
9Th prerekanjih sestavljena no.
va koalicijska vlada. Komunisti
SO pc volitvan izjavili, da ne
gredo vanjo, &c il DO naceljeval
clan krScanske demokratske
skupine in SO hoteli, da il maj
DO predsednik spet socialist.
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
Desef odsfofkov
drUzzin ~Iostuie
6O% qofovine

Neu VOJnO Sc Je pOuuarJalO.
da 81 je amerisko ljudstvo pri-
hhranilo ma milijarde denarja in
da DO re vsled tega nevarnost
inflacije velika, ker bodo ljudje
trOsili svOje prihranke neglede
ma Gene.
liz vladimir pOdatkOv, Xxi SO
bill nedavno objavljeni, pa je
raZvidno, da imata dive izmed
vsakih treh druzin povprecno lie
pc $40 V hranilnih vlogah v
banki ali pa v bOndih.
Isti podatki pravijo, da lastu-
je ena desetina ameriskih dru-
Yin Sestdeset Odstotkov vsega
denarja bankah ali skupno
$780, 600, 600,
Devetdeset odstotkov druzin
ina torej lie 40 odstotkov ostale
%gOtOvine, kar sicer nj mic no.
vega, ker je zmerOm bilo takO.
Ia mnOge je presenetljivo lie to,
da je raZmerje Sc vedno slicno
kakOr je bilo pred vojno. Sma-
trail SO, da 81 je %povprecna dru-
Tina med vOjno prihranila veil
kO denarja in tudi vladna pro-
paganda je delala tax wits. Pro-
dajala je vOjne bonde, a nj pa
rada pOvedala, da so jih ljudje
ne samO kupovali ampak Jill tu-
di prodajali nazaj in denar po-
rabbi.
Studija zvezne bancne usta-
move federal reserve) pravi, da
lastuje polOvica ameriSkih dru-
Tin 81 Odstotkov vse likvidne
imOvine, ostala polovica pa 3
odstOtke.
Ampak Omenjenih SO odstot-
kOv druzin Sc ne pomeni, da la
stuje vsaka enako. Kajti stati-
stika pravi, da 80 odstotkov
druzin poseduje 81 odstotkov
gOtOvine.
Tudi MISC ukljucene korpora-
CHE, XII imajo 80 milijard likvi-
dine imOvine. Nit ne posestva
in drugc nepremicnine.
Pred voinO SO znasale vloge
pOsameznikov $40, 600, 600, 900,
sedaj pa $4,000, 600, 900.
liz istega porocila je razvidno,
da bodO prihranki vecine dru-
Yin kmalu posi-, posebnO &c DO
k%OntrOla mad reguliranjem cen
odpravljena. Steer pa draginja
naraSca vzlic temu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
ALC|DE DE GASPERI PRETL, DAS Sc
ITALIA TRSTU Ne 30 ODPOVEDALA

Ko je bio minulo nedeljo po-
~roGano, da Sc je francoski mini
ster vnanjih zadev George BIZ
dault zavzel reSiti sporno trza-
Sko vprasanje S predlogom, da
maj postane Trst z bliznjim "a
ledjem avtonomna krajina, pc
desetih letih pa maj velika ce-
tvorica, ali pa zdruzeni narodi
odlocijo, ali maj DO Sc avtonom-
no mesto, ali pa ga maj dobi ma
zaj Italia, ali Sc ga pridruzi Jul
goslaviji, je predsednik itali-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
CEMU ZAvEZNIKI Sc DOPUS(AJO
FASIZEM IN FRANCAV SPANUI?

Sponski diktotor Franco ie bill zoveznik f~osistiene
Nemeie in ffoGie. Wade Sc je poIostiI z njUno pomos-
10. Med voino Sc lie ~noreevol il "dekodentne zopudne
demokroeiie" in v propaganda p%omogoI MvssoIinUv in
Hi1eriU. Pa tudi z moteriioIom sevedo. HitIeriv v 20
moe profi RUsiii lie p~osiioI no vzhodno fronto svoje
"prostovoIice".
SeIe ko lie Franco spoznoI, do Hitler voino izqubIjo,
lie zoeei hlinifi nevtroInost. TODD fosizem v sponiii je
osfol kokor ie bill. Zuvezniki SO trdIi, do Sc bore "a
odprovo fosizmo.
cemU go toIeriroti v spanii?
poilsk' poslonik Oscar Longe ie v vornosfnem sve-
~ zdrUzenih norodov Froncov fosistieni rezim obtozI
"a nevornego svetovnemv mirU in predIoquL, do Sc
go odprovi.
Obtozbo ie wei v pretres poseben odsek in pripo-
roeH, do moi zdrUzeni norodi odreeeio priznunie' Fran
cow vIodi. Mnogi SO TO re storiIi, oziromo nekotere de-
zele sploh Franco nikoIi priznoIe MISC. N. pr. Mehiko
in Sovietsko Uniio.
Profi priporosiIv odseka so o~merisko, ~ongIesko in
sovietsko vIodo. SIednio zoto, ker smotro, do preki-
nienje di pIomotienih stikov S Fruneom nj dovoii Ono
lie "a ekonomske sonkcTe in tudi "a intervencijo. Anne
rsku in ongieska vfodo pa srofroti, do Sponijo vile
svoiemU fosizmU svefovnemU mirU in nevorno in do
Sc ne hi bio dobro v okeiii proti Mi prenogliti. Ameri-
ska v'odo lie sieer izioviIo, do ie proti fosizmU v Spa-
MP. TODD odprovi moi go memo Iivdstvo no miren, de-
mokrufieen naein.
mem prov dobro We, do je Franco priseI no krmiIo no.
siino, S Pomoeio zUnanje interveneiie, in do ga ne DO
mogoee odstroniti no miren, "demokrotieen" nuein.
No nedovni konvenciii angIeske deIovske stronke
SO deIegati zohfevoli, do mora Franco post in do moi
Waldo v tu nonen stori primerne koroke. Vnonii mi
mister Ernesi Bevin ie urgUmentiraL do hi intervenciio
zanefila v spuniii novo eiviIno voino in do bible eko-
non1ske sonkeiie v resniei vdorec no sponski norod, ne
pu no MEN fosizem. AngIio pod Churehiiom je sicer
tUdi bHu sol novidezno proti FruneU, TODD &c bi Sc ga
odvrgIo, moi hi go nasiedI kroIi. "a obnovitev spanske
n1onorhiie deIUie nuiboI odkrito Vatikon.
GIovni vzrok, eemU toIiko pomisIionio gIede akciie
proti FroncU je torej stroh kopitoIizmo in kIerikoIizmo
pred "komunizmom" v sponiii. smotroto, do ako
Franco pode, DO sponiio postoIo komunistisno in rvski
vpIiv Sc BIO rozsirI prov do GibroItoro in dale v To-
tinsko Ameriko. Priviiegiiem ie "a interese in zoto SO
prof. vsoh okciii, XII hi vtegniIo pospesiti socioIne pre-
vrUfe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
kOM ENTAR.D
Zbira in PresOja urednK

FOticevi ljudje so v ameri-
skem tisku prerokovali, da O.
braVnaVa proti Drazi Mihajlo-
vicu pravzaprav ne DO proti
MENU temvec proti .Ameriki in
Angliji. In res Sc je Draza ze-
10 branil z zagovorom, da je bill
proti partizanom in mimi O.
svobodilni borbi ma pobudo a.
meriskih in angleskih castni-
kov, XII so mu bill dodeljeni.
Trdil je, da SO mu svetovali
"likvidirati" komuniste, kar pa
Sc tice borbe prot Nemcem,
maj jo Mihajlovic prepusti "a
veznikom, - bodo re oni opra-
viii z mimi.
Mihajlovic je krivdo kolabo-
riranja (posebno Z Italijani)
veckrat primal. Bila mu je do
kazana tudi z document, a je
dejal, da SO sodelovali s sovraz-
nixon lie nekateri njegovi cast
niki, mad katerimi nj incl kon-
trole. Zadnjo soboto pa je dejal,
da Sc on ne smatra krivega v
nobenem oziru. Bill je lojalen
svojemu kralju ter njegovi VIA
di. Ravnal Sc je pc njegovih ma
vodilih in pc priporocilih m
gleSkih in ameriSkih castni-
kov. Vseeno, ma obravnavi je
bio dolocno ugotovljeno, da Sc
je boril raise proti partizanom
kot roper okupatorje in da je
vcasi skupno z mimi udarjal
ma osvobodilno fronto.
Leon Blum je ma konvenciji
delavske stranke V Angliji de-
jail, da edino ~enotnost med So
cialisti in komunisti more v Ev-
ropi ustvariti Wade, XII bodo
Uncle podporo (vecine) ljud-
stva. To njegovo izjavo je spo-
rocila tisku Associated Press
dine IA. junija. Ako je ia vest
resnicna - in nj vzroka cemu
ne bi bila = tedaj je kapitali-
stiGni fisk Bluma V zadnji vo-
lilni kampanji V Franciji ma
pacno opisaval.
Ali je sodelovanje med So
vjetsko unijo in Zed. drzavami
mogoce? Casnikar Leigh Whit
tie, XII je bill porocevalec cikas-
kin Daily News osem mesecev
v Moskvi, pravi da ne in da je
krivda V glavnem ma ruski stra-
nj. Njegovo mnenje je, da Sc to
razmerje lahko spremeni, ako
DO ~sovjetska vlada dovolila, da
Sc bodo reporterji tujezemske-
ga tiska V Sovjetski uniji svo-
bodno gibali, kako Sc npr. ruski
casnikarji V Zed. drzavah. In
ako ne bodo sovjetski diploma
ii, trgovski AGENT in drugi fun
kcionarji il USSR vedno pod
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

janske Wade Alcile de Gasperi
"izjavil takoj ma to, da Italia ia
Ike mirovne pogodbe ne DO nj
kdar priznala. Trst je MEN, je
rekel. In Sc DO borila zanj vzlic
svoje premaganosti kakorkoli
mogoce: S propaganda, ekonom-
sko - sploh tudi S silo, &c je bi
imela. In je rekel, da ako ne DO
pc njenem sedaj, DO pa kdaj
pozneje.
Vprasanje Trsta ocividno Sc
dolgo ne DO reseno, kar je slabo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
Froncijo svoj
DreobrQt tez <o
prezzivIjo
Tri strunke, XII v Interest," drzove moraio
sodelovori. BiduUit v vIogi po~sredovaIca
med Zed. drzovomi in Sovietsko Uniio

Francija je pc prvi svetovni
Hojni izSla kot vod:lna vclesila
V EVropi. Pa je njena birokra-
ella in plutokracija priloznost
zapasla in ko je Waldo V Parizu
Hitler do kraja izigral, je bilo
ocitnO, da je stare francoske re-
publike tretje pc njenem re-
du, konec in da Francije V pref
Snjem pOmenu sploh Vec ne DO,
&c nacizem zmaga.
Pot V CetrtO republikO
Tragicna pot Francije Sc je
nadaljevala pc porazu Z ustano-
Vitvijo Wade V Vichyju, kateri
so nekaj casa dvorile tudi naSe
Zed. drzave, med tenn pa Sc je
razvilo V Mi, kakor V Jugosla-
viii, upornisko gibanje (proti
OkupatOrjem).
AmeriSka in angleSka v1ada
sta SOdeloVall z Vlchyjem, pO-
sebnO ameriSka, dOkler Sc nj do
celia izkazalo, da je Hitlerjeva
dekla.
Revolucionarno podtalno gil
banje V Franciji cd zaveznikov
nj bio podpirano toliko kot bi
lahkO bio, in VzrOk temu je bill
general Charles de Gaulle, XII
je vel vso ]pOzornost nase.
Roosevelt in on sta Sc jake mr.
lila, toda je koncno lie de Gaul-
lie prevladal, ker Churchill in
Roosevelt nista imela nikogar
drugega, XII 81 bi mogel dobiti V
bOju proti Hitlerju zaslombo
med francOSkim narOdom.
Invazija in pOnizanje
Poraz, XII je doletel Francijo
pod Hitlerjem, je bill zanjo stra-
$no ponizanje. Drzava, XII Sc je
pc prVi svetovni vojni Smatrala
"a vodnico ma evropskem kon-
tinentu, je bila zruSena in z MO
vred yes MEN burzvazni sloj.
LIE proletariat je Sc vztrajal in
Sc bOril.
Ampak kajpada, sam ma sebi
je bill preSibek, da bi mogel
zmagati. Torej je bio treba po-
moGi cd zunaj, Francozi SO re
leli, ola Sc bi Hitlerja preteplo
kje drugje, n. pr. ma Balkanu.
Enake zelje ie gojil Churchill.
Stain je zahteval, da mora
"druga fronta" postati Franci-
ia, ne pa Balkan.
Tako Sc je zgodilo in imperi-
alisticna Francija je bila znova
uzaljena, ne zaradi invazije
temvec cato, ker je uvidela, ola
nj vec Velesila.
Ljudstvo pa nj mirovalo.
Seveda, brez zavezniSke po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26

moGi bi bila Francija Sc Hitler