Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-17
(Nadaljevanje S 1. strani.)

pravicno in pravilno vodilo, to-
rel nj vzroka "a zunanjo inter
vencijo proti MENU. Bevin ina
prednost pred Byrnesom tenn,
da V Angliji velesrbska propa-
ganda sedaj mic ne pomeni, do
elm je V Zed. drzavah zelo mo-
cha vsled svojih zvez S poljsko
reakcijo in pa S politiki, XII 81 Jill
je Fotic re dolgo nazaj navezal
naSe.
David J. Dallin pravi V dol
gem clanku V New Leadru (dne
6. aprila), da ina IL popolnoma
zanesljivih virov dokaze, kako V
ameriski in angleSki zoni Mem
CHE nase in angleSke vojaske
oblasti uporabljajo fasiste il
Latve (begunce) - seveda proti
Rusiji, kakor Poljake, dasi clan
kar tega ne pove naravnost. Ma
Vedel je njihna imena in opisal
d~elovanje, XII ga vrSe "a osvobo-
ditev Latve. V tenn napadaio
tudi latviske social-demokrate,
menda ker so Sc V casu Hitler
ieve okupacije podtalno borili
roper MO, faSisti pa SO Nemcem
pomagali. Kar je zanimivo ie
to: SloVenski in vsake sorte dru-
81 faSisti SO vsi -ako so lie mo-
gil, pribezali V ameriSko ali pa
V angleSko okupacijsko zono,
bodisi V Nemciji, V Avstriji ali
kjerkoli. In vsak faSist Sc izgo-
varja, da je demokrat cato, ker
je zbezal pred domacimi in pred
ruskimi "komunisti".
Kanadska vlada Sc z odkrit-
jem ruske Spionaze nj kaj pose
bno postavila, kajti koncem kon-
ca je lie prislo ma dan, da je ME
no SpijonaSko omrezje boljSe
razpredeljeno kakor pa soviet
sko. Kajti glavni ruski Spijon
Igor Gouzenko, uposlen V So
vjetskem poslaniStvu V Kanadi
je bill OBJ enem tudi Spijon ka-
nadske Wade. Slednji je sluzil,
svojo Waldo pa je izdajal, a pla-
co je vlekel cd obeh. Taxa je ia
"informativna sluzba'', ali Gin
telligence service" in kakor Sc
drugace olepSavajo posel ova-
dustva in agentov provokator-
jew.
Srbobran razlaga, da pomeni
Titov rezim trajno nevarnost ne
samo Grciji in I~taliji temveG
SvetOVnemu miru V sploSnem.
In zaeno z drugimi reakcionar-
mimi listi vpije O zbiranju jugo-
slovanske in sovjetske armada
Tx Trsta, XII Steje baje re mill
jon MOI. Ako Sc bi Srbi po prvi
svetovni vojni slicno potrudili,
pa hi. D'Annunzio ne mogel IL
trgati Reke in 10 osvojiti "a
Italijo in tudi Slovenci in Hrva-
ii ma Primorskem ne bi bill IL
roceni kartjavendan Italiii V
dar. A Nikoli PaSicu je bilo pac
vec "a Solun kot "a Reko ali
Trst, in vec "a Veliko Srbijo kot
"a praVicnost. In je tako koncem
kraja vse zaigral.
John l.. Lewis je zvita buca.
10 Sc je z unijo premogarjev
locil IL AFL, je oh enem ozna-
nil, da predsednik AFL William
Green nj vec clan UNIV, ker ie
izkljucen. Greena je potem V
naglici sprejela neka druga uni
ia, da ie mogel ostati V svoji stu
zbi. Toda sedaj, ko Sc ie uniia
premogarjev vrnila V AFL, ie
Lewis pojasnil, da je unijski
assessment "a Greena bill vedno
redno poravnan, torej je Sc clan
unije, V kateri je bill cd zacetka.
Ma diplomaticne poteze Sc kai-
ne razumejo tudi vodilne glave
V unijah, ne samo drzavniki ma
konferencah zdruzenih narodov
in ma drugih svojih sestankih.
American Federationist (apr.
izdaja) u~gotavlja V svojem CLAW
mem uvodniku, da je tekma Sc
daj med dezelami, XII 81 iSceio
Varnosti pod okriljem IN (zdru-
zenih narodov) in med USSR, XII
81 hoce zavarovati meje z inva-
zijami V druge dezele, da 81 Jill
podvrze. V istem clanku pripo-