davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01

objavila, je pisec pripovedoval,
da imajo Nemci Sc zdaj pod svo-
10 kontrolo pristaniSce Solario,
XII je tudi sijajna skrivalnica in
lezeca ma cisto z~apuScenem in
malo obiskanem kraju. Razmere
SO izredno ugodne "a tajne Sc
stanke podmornic. Solario pa
lei komaj Is mill cd vasi Por-
tugualate.
Mention je tudi povedal, da
mu je eden prvakov spanskega
podtalnega pokreta, XII je bill ne
davno prispel IL Spanije v Pa
riz, razkril mnogo podrobnosti
o Spanski atomski tovarni.
Use ceste in pota do vasi Por-
t~ugualate so strogo zastrazena,
Francovi policaji in zandarji sto-
je ma vsakem kriziScu. Mnogo
je med mimi Nemcev. VaScani
SO povedali, da MISC Sc nikdar
videli nobenih delavcev, ter da
vsi prihajajo ponoci, ma skrivaj.
Ako je treba verjeti tel infor-
maciji, morajo vsi delavci ostati
"a zidovji tovarne, V kateri do
bivajo tudi vso svojo hrano. To-
varna je obdana vsenaokoli z
visokim zidovjem.
Tezko natovorjeni prevozni
automobile prihajajo in odhaja-
10, da vaScani V Portugualate jih
nikdar ne morejo videti cd bill
zu, ker Sc nikdar ne ustavijo V
vasi. Poleg voznika sedi vedno
tezko oborozen vojak. Omenje-
nj prvak spanskega podtalnega
gibanja je dejal, da Sc nj mixer
videl toliko policijskih sill ma
meScenih ma tako malem ozem-
lju.
Mention je zvedel tudi, da po-
rocilo, katero je dobil, nj edino,
temvec, da je bila Spanska re-
publikanska vlada predsednika
Girala mnogo boil podrobneje
obvescena O tenn. Verjetno je,
da DO S casom tudi francoska
vlada uradno .dobila potrebne
informacije O tel zadevi, tako
da Sc jih DO mogla posluzevati
V zasedanju varnostnega sveta
organizacije zdruzenih narodov
proti Francovi Spaniji.
Pc vsem tenn nj tako neute-
meljeno, ako poljska vlada trdi,
da je Francov rezim ma Span
skem groznja prot mednarod-
nemu miru.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01

blagodejno vplivajo ma bolnika
obiski prijatelja, ko vidi, da Sc
nekdo zanima "a njegovo usodo,
nesreco in ko tax bolnik ozdra-
vi, 81 vse to obdrzi V trajnem
spominu. To primero 81 lahko
vzamemo "a vzgled OBJ casu ko
Sc bono pomiSljali in odloceva-
Ii, ali bi dali ali ne in kOliko bi
dali "a zgradbO bolnice V Slo-
veniji.
Kdo maj daruje? Odgovor te-
mu bi moral biti, VSAK! Bole-
zen nina izbire, doleti vsakega
in ne vprasa kaksnega politic-
mega prepricanja je. Ma tel pod
lagi so zgrajene bolnisnice in ma
tel podlagi Sc maj vrSi tudi ma
biranje in prispevanje sklad
bolnice V Sloveniji. Darujmo pc
svojih moceh, premoznejsi lahko
dajo vec, sal bogastvo pride cd
vseh in ma raCun Vseh zemlja-
nov. Ko gre "a tako vazno clo-
vekoljubno stvar, tudi ne more
mo biti proved skopicni in Cd
primo nasa srva ma podlagi nuj-
ne potrebe "a obstoj in pozivet-
ie slovenskega naroda V domo-
Vinil
Dosedaj Sc je re vec nash
organizacij priglasilo S tisocaki
V ustanovni sklad in cd posa~
meznikov je dosedaj samevala
V ustanoVni druzini zavedna ro-
jakinja Theresa Frank IL Gle
velanda in upati je, da Sc Mi
pridruzijo Sc drugi. cato rojaki
in rojakinje! Dosedaj smo anne
risk Slovenci veliko darovali
"a prvo pomoc ljudem V Jugo-
slaviji V obliki hrane, obleke,
obuvala in V denarju, S katerim
Sc je nakupilo razno blago. cato
priskocimo in pomagajmo MIN
tudi V zdravstvenem oziru in
darujmo V sklad "a otroSko boil
nico V Sloveniji! Storili bono
vazno in hvalevredno delo.
Ia podruznico st. 48 SANSa,
Louis Kaferle.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01

Sin slovenskih prerokov demo-
kracije! Ako bi bill Katkin mu-
eek danes xiv in poznan, lie YER
jemite mi - veliki preroki bi
Sc priceli bojevati Z MIN. Sal je
vendar bill dictator; &c ne to pa
vsaj komunist ali pa sopotnik.
LIE smejte Sc, &c hocete; fakt pa
je, da danes V nash slovenskih
listih Sc tanjse dlake cd macjih
cepimo -.
Pri nasem RadotI, no sal ga
poznate, Obzorov u~ednik in ne
VAN kaj Sc vse je, oi Sc rad po-
mudil, pa nj casa N skoda je
mule. Omenim ga lie cato, ker V
resnici obstoja nevarnost, da ga
ljudje pozabijo in to bi bio V
resnici skoda.
Mas dobro poznani (znameniti
milwauSki casnikar mi DO 60
tovo oprostil, &c Sc posluzim
njegovega besednjaka) Julius
He'll, prejsnji governor Wiscon-
sina je oznanil sirnej Ameriki,
da DO "ronal" "a senatorial. Pra-
vi, da Sc je tam V Floridi silno
pozdravil in sedaj je zopet pri-
pravljen, da stopi V sluzbo ljud-
stva. VpraSanje sedaj nastane:
ali je senat cirkus, ali je kaj
drugega? Ako je cirkus, kar pa
JAZZ ne verjamem, potem Heila
lie posljimo tia - on je izvrsten
kloVn!
V naSi lepi Sloveniji je danes
vse komunisticno! Cd v~seucilisc-
mega profesorja pa doll do sest-
letnega paglavca. Cd advokata
do ubogega arestanta, cd sodni-
ka in adjunkta do pobozne ire
tjerednice - vse je krvavo ride
&c! Kaj DO, kaj DO S to pregresno
dezelo?! In resitelji, oziroma re-
sevalci vse prekrasne svobode
in nebeskih idealov, kakor ma
primer Skof Rozman, novopece-
nj ucitelj ameriSkih Slovencev
Gabrovsek, in cudni patron Ra-
do SO pa tako dalec cd mile do
movine! Kako bivSi domovini
pomagati? Kako il omogociti OBJ
stoj brez pomoci pref imenova-
nih velmoz? Ma dan Z idejami
tisti, XII vec veste kot pa pod
pisani. France Puncer.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
Cd starega
MiIwoUSunu

Milwaukee, Wis. - Kako hi
neki zacel? Nekaterih starih ko-
renin Sc vcasih prime misel, da
MISC Sc popolnoma gnile in pri-
emo poganjati. Vcasih nudijo
svetu cvetje in sad, vcasih tr-
ME in ljuliko. Oboje koristi clo-
vestvu; trnje in ljulika dajeta
cloveku delo, da Sc obeh znebi,
cvetje in sad sta mu pa V korist
in dobicek. Delo koristi Glove
skemu zdravju, korist pa - no
sal veste - koristi pa mic ne
%skodujejo! Vsled tega, pa mai
stara korenina pozene - kar DO
- to DO!
Tisti clanek - Katkin clanek
o postu mi je bill zelo vSec. PRAY
zaprav vse Meme spise rad CT
tam. Toda tisti muc pa ne gre
IL mole trde butice. V vsem mu-
Govern vedenju, V vseh njegovih
dejanjih in nehanjih sem videl
toliko neodvisnosti in samostoj-
nosti, da sem bill V resnici vessel,
da bestija ne zivi d~anasnjih
cash. Danes je tako SANDSTONE
in odlocno vedenje vendar ne
kaj, kar nasprotuje vsej predpi-
SAM in opevani demokraciji ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
K%omponio "a otrosko
boInico

Clevelandske podruznice Slo-
venskega ameriSke narodnega
sveta SO zacele S kampanjo "a
nabiranje denarnih prispevkov
V sklad "a otrosko bolnico V Slo-
veniji. Prispevki Sc bodo pobi-
rail- pc okrozju posameznih po-
druznic. TIE okraje bodo obiskali
cato dOloceni nabiralci in nabi-
ralke, kateri bodo imeli seboi
pooblastilo in nabiralne pole il
urada SANSa. To je vazno "a
vsakega prispevatelja, ker ia
kampanja Sc DO vrsila pc pose
bno zacrtanem redu.
S postavitvijo te bolnice v
Sloveniji 81 bono ameriski Slo-
venci zasluzili lep spomin, XII be
obenem spomenik nasega hui
manitarnega socutja do nash
obubozanih rojakov in nedolz-
nth otrok, XII so postale zrtve
zadnje vojne. Ia zamlsel je zelo
lepa in 10 DO p%ozdravil vsak, XII
ina clovekoljubje "a lepo ced-
most.
Vodstvo SANSa je dolocilo
vsoto $150,000 "a zgradbo te boil
nice V Sloveniji in pc zadnjem
porocilu glavnega tajnika SAN
Sa je dosedaj prislo ia sklad
mad $4,000. To je lep napredek
v tenn kratkem casu in ako Sc
bono ameriSki Slovenci resno
zavzeli v tel kampanji, Sc DO fla
kha doseglo doloceno vsoto dc
koncem meseca maja.
V zvezi S skladom je bill ma
pravljen Sc drug vazen zaklju-
eek. PR nabiranju prispevkov
Sc DO vpisalo vsakega daroval-
ca ma posebno listino in VISA ia
imena bodo potem poslana '
arhiv te bolnisnice v Sloveniii
Darovalci SO razdeljeni V tri VIZ,
ste: pc $1,000 ali vec bodo "a.
znamovani "a ustanovitelje; oc
500 do 81 1000 "a castne clane
in cd SIS do 500 pa "a, podporne
clane. Ia imena bodo trajnen
spominu in brez dvoma DO mar.
sikateri bolnik precital imens
darovalcev, XII so mu pripomo.
gil, da je dobil zdravnisko oskr.
DO V bolnisnici, XII so 10 zgradil
njegovi dobri rojaki IL daljne
Amerike.
Vsak, XII je bill V zivljenju pri
klenjen vsled bolezni ma bolni
sko posteljo BIO primal, da kakc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
se PR|POVEDNI DEL ag

kar bi moStvo vznemirjalo. Re-
XII SO nam tudi, da je povest c
zenski ma otoku bajka, ampak
mostvo je bio slej ko pref pre-
pricano o nasprotnem. PRAY je
imelo!
Podjetja maj hi Sc udelezili
sami prostovoljci, XII znajo tudi
veslati. z izbiro pa je bill kriz
Nalogo je incl izvrsiti drugi ba-
TALON. Ampak javil Sc je yes
battalion, osem sto Sestdeset MOI.
To je bio proved, odlocno pre-
vec. 1zbranih je bio torej lie
dvaJset srecnikov, XII maj bi Sc
popeljali ma otok, Stirideset pa
maj hi jih cakalo "a drugo in ire
ito voznjo, &c bi prva dvajseto-
RIGA ne zadoscala.
Komaj smo pricakali, da Sc je
mrak zgostil, in je bilo ukazano,
maj stopimo V coin, XII je bill re
prlvezan oh vodi. V koledariu
je sicer kazalo polno luno, a mad
mani SO potovali oblaki. LIE "a
hip mas je vcasih obsvetila me-
secina. Nevaren Sc nam je zdel
ia naravni reflektor,, pa KIDD bi
eakal ugodnejse prilike.
Zaplivkala je voda, ko smo
stopili V coin in odveslali cd bre-
ga. V zacetku je Slo prav pc sre-
ci. Ampak veslaci MISC bill cd
poklica. Ko smo dospeli v sredi-
n toka, je coin zaplesal kakor
lgraca. Drzali smo Sc "a rob v
strahu, da Sc prevrnemo. Vesla-
Ct SO veslali vsak V svojo stran.
Coin pa Sc je vrtel zmeraj hi
treje, voda ga je zanaSala zme-
raj nize. Zdajci Sc je liza obla-
kOv prikazal mesec. Zaneslo mas
je re precej dalec ma spodnji ko-
nee otoka. Veslajte, nerode ne
rodne! je vzklikal narednik, We
slate proti otoku! Bio pa je re
prepozno. Nemogoce je bilo We
slati proti struji, Ma nasprotnem
bregu je zaropotala strojnica.
Pink, pink, so pele krogle mad
nami. Strojnici so pomagale pu-
Ske. Radovedno je prisluhnila
fronta nocnemu nemiru. Mas
coin pa so gnali valovi vedno
nize, dokler nismo pc srecnem
nakljucju zapluli V mirnejSo
obrezno vodo in pristali. Poteg-
Mill smo coin grmovje in Sc
vrnili k polku, kjer SO mas spre-
jeli S smehom in porogom.
(Konec prihodnjic.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
Seznum priredb
slovenskih orgoni-
zoeii chieagU

Centralni odbOr SANSa. - Pri-
redba V korist namenom tie ustano-
We V nedeljo II. maia V dvorani
SNIP.
DruStvO George Washington st.
27O SNPJ. - SlavnoSt 30-letnice
drustva V soboto 25. maja.
DruStvO Summit st. 707 SNPJ.-
V nedeljo 26. maja zabava in pred
vajanje filmskih silk il Jugosla-
vie,
DrustvO "DeIavec" St. 8 SNIP
priredi V nede1jo 2. junija V Hrvat-
skem domu, 1918 Commercial Ave.
veselico pozdrav in V korist fam
tom, Xxi SO Sc vrnili il armada in
mornarice. Zabava Sc pricne oh
3. popoldne.
Pew. zbor France PreSeren. -
Piknik V nedeljo %. julia pri Ke-
glu V Willow S~pringsu.
pioneer" st. 599 SNPJ. - Pix
mix V sOboto 3. augusta V Pilsen
parku, 26th st. & Albany Ave.
Organizacije Chicago in oko-
lici, XII zele imeti svoje priredbe or
nacene tenn seznamu, maj nam
sporoCe podatke, enako tudi po-
pravke slucaju pomot.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
vi. KLEMEMCIC:

10 je bllo V RumunlJl, tam
blizu, kjer Sc Putna izliva v Sc,
ret = v vojnem letu 1917. V pr
vi polovici augusta SO Rusi in
Rumuni ma tisti 'front.' Avstrijce
poSteno zbili. Vojna crta Sc je
bila V o%menjenem odseku sum-
1.-Two upognila, zamajala Sc JIG
vesoljna rumunska fronta cd
Karpatov do Crnega morja. Am
pax nerodni, kakor so bill, Rusi
in Rumuni MISC znali izrabiti "a
cetnih uspehov, Avstrijci so do
bill ojacenja in jih potisnili v
nekaj dneh cez Seret. In potem
sta Sc ODE armada zakopali ma
obalah reke. PRAY idealna from
ia je bila to, morda bi Sc ne dala
primerjati z nobeno drugo V Ev-
ropi. Kmalu je mostvo ~napravi-
10 Sc dokaj udobna kritja, kjer
smo ostali priblizno do novega
leta, ko so sklenili tisto neumno
premirje, in mas poslali k Piavi.
Tam pa je bilo drugace, da, am
pax ostanimo rajsi pri Seretu.
PRAY romanticno je bilo ne
kaj casa tam OBJ tisti SumeGi vo-
di. Reka je bila precej deroGa,
posebnO V srednjem toku, ma
obeh bregovih pa je bila
sla Z nizkim grmovjem. Ko je
pc ofenzivi skoro docela potih-
milo puskarjenje in regljanje
strojnih puSk, smo' lahko prav
mirno kartali ma tratah pred
zakopi, citali Casnike, XII smo jih
Sc "a Guido redno dobivali, 81 obi
rail- ma solncu mrces, Sc peli smo
polglasno. &c SO nam prijatelji
cd onkraj vode poslali cash po-
zdrav obliki granate malega
kalibra, kar pa Sc je zgodilo boil
redkoma, mas to nj dosti VINE
mirjalo. Granata Sc najveckrat
nj raztreScila, pogoltnila jo je
kaka mlakuza dalec "a fronto.
POnOGi je bilO oh reki tako I'll
no, da smo Sc Vcasih sredi tega
molka spogledali: Kje smo? Ali
smO ma 'front.' ali donna ma vaSi?
Legli smo vcasih vrh okopov,
poslusali p~livkanje vode pod Sc
BOZ in Sc pogovarjali o domu.
Cesto smo sliSali dalec, dalec
cd onkraj Sereta kratek vrisk,
morda so kozaki plesali svoj
pies in ga spremljali z vzkliki.
Malokdaj je kdo v daljavi spro-
I'll puSko. Straze, XII SO Sc V me-
secnih noceh vracale v zakope,
so pripovedovale, da so slisale
slaVce.
Zdelo Sc nam je, da sta Sc ODE
armada sprijaznili z mislijo, da
je tako vojskovanje prijetno in
koriStno. Seveda - &c bi ne bilo
pred mani sredi Sumecega Sc
reta otoka. Lezal je sredi reke,
skoro blize nam kakor nasprot-
nixon. Bill je morda kilometer
dolg in zarasel z drevjem. Zdel
Sc nam je kakor neznana dezela.
Re cd prvega dine smo gledali
mani in cakali, kdaj Sc Timed
drevja pokaze rumunska kappa
ali kozaska kucma. Ampak mic
Sc nj ganilo ma otoku, lie kaka
vodna ptica Sc je spreletela mad
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
vi. KLEMEMcIC:
Zensko med frontumo

MIN. Bill smo u~verjeni, da nj na
MEM cloveka.
DOkler Sc nj zacelo Vzdolz vse
tronte S~uSljati, da je ma otoku
1.-Two clovesko bite, pomislite-
da je ma otoku zenska! Nekateri
SO 10 videli, kako je v mesecni
noel zajemala V senci gostega
grma IL Sereta vodo, drugi SC
pripovedovali, da so 10 opazili
podnevi, kako Sc je skrivala "a
gostim drevjem. Da je crnolasa
in oblecena V modro krilo. In da
81 kuha - tanek, komaj WIDEN
steber dina da Sc vcasih dviga
iznad goSce. Fronta je sepetala
o zenski ma otoku kakor O ne
KEN odkritju in ,skrivnosti. Spo-
cetka je vedelo "a novice lie mo-
stvo. In kakor da dozivlja Gu
DEE, je govorilo samo o tenn. Da,
zenska! zenska med frontama!
Kako so vojaki oprezovali IL
"a okopov, da hi ugledali lie ko-
Seek njenega krila, kako so Sc
v jasnih noceh plazili do vode
in napenjali oci! In &c je ma
otoku veter nalahno zganil DIRE
vo, ali je val p1jusknil VETO,
viseco mad vodo, da Sc je zazi-
bala, SO jo re videli, ceprav lie V
domiSljiji. Moi Bog, koliko casa
re MISC videli zenske! Sedaj 10
lahko vidijo. Pol rumunske from
te je takrat zivelo cd zenske
ma otoku. Pol rumunske fronte
nam je zavidalo mas odsek pred
otokom. Ne VEN, ali je bilo res,
ampak govorili SO, da SO takrat
cd drugih polkov V mnozicah
prosili "a premestitev k naSemu
polku. Pred mani je bila pac
zenska!
Skrivnost nj ostala dolgo last
fronte in frontnikov. Prisla ie
ma uSesa viSjih oficirjev in sa-
mega generala. Prijazni, trebu-
sasti, re nekoliko sivi general
z Virzinko med zobmi sc je ne
kega dine pojavil V naSem odse-
ku. Pomislite, general je prisel
med mas PRAY ma nasip 81 ie
upal, legel ma trebuh in gledal
skozi dalnjogled ma otok. Smeje
Sc je pogovarjal z oficirji in Sc
z vojaki je izmenjal nekaj pri-
jaznih besed. Kaj DO? smo Sc IL
praSevali. Ofenziva?Eh, ofenzi-
va! zensko je priSel gledat! Sc
general bi rad videl zensko.
Morda jo je pa videl. Daljno-
gled ina.
Ali veste, da nj ostalo pr Sa-
lab. V temni noci sta priSkripa-
la IL ZaledJa diva VOZa S cOlnOm.
Bill je prav mocen, globok, z ze-
lezom obit coin. Ia dvajset MOI.
Torej DO vendar ofenziva. Re-
xii so nam, da DO podjetje. Pc
velje je bio, V eni naslednjih
noel zavzeti otok. Dvajset MOI
menda zadostuje. Steer je bilo
res. Zakaj bi he zasedli otoka?
V strategicnem oziru hi nam
menda res lahko koristil. Bog
We, kaj Sc Sc p%ripravlja. Bolje
drzi ga, ko low ga. In sploh:
pOveljstvo ne mara nobenih
skrivnosti, nobenih prikazni,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
spaniia postuIa gIavna trdniava
"a obnovitev fuSizmu v Evropi

Zastopnik poljske republike V
varnoStnem svetu Zdruzenih ma
rodov, Oskar LANCE, je V imenu
svoje Wade dine Is. aprila v ONE
njeni ustanovi, XII ina svoie "a
sedanje v New Yorku obtozil ia
sisticno Spanijo "a nevarno sve-
tovnemu miru in predlagal, da
maj i druge dezele, XII so zasto-
pane v varnostnem svetu, pre-
trgajo z MO ekonomske zveze
ter diplomaticne ~odnosaje. OBJ
dolzil jo je, da ina V svojih me-
jah vec tisoc nemSkih znanstve-
nikov, XII nadaljujejo v labora-
torijih raziskavanja "a izpopol-
nitev raznih orozij in "a uposli-
tev atomske energije V vojne
namene.
LANCE V svoji obtozbi faSisti-
enc spanije sicer nj dobil V "a
padnih demokracijah veliko opo-
re, a sprawl pa je to v~prasanje
ma dnevni red, kar je re nekaj.
Dictator Franco taji, da Sc V
njegovi DRAW sploh KIDD peca z
nacrti "a iznajdbo novih moril-
min orozij. Ampak poljska vlada
mora pac imeti dokaze, ceprav
jih il v Washingtonu in Lon
donu podcenjujejo. o tenn je ma
pisal zelo znacilen clanek kores-
pondent casniske agencije ONA,
David Schoenbrun, XII Sc glasi:
Spanija je zelo marljivo ma
delu, da 81 elm preje preskrbi
vse potrebne podrobnosti o ia
brikaciji atomske bombe - to
je izvedela Overseas News
Agency cd Charlesa Mentona.
Delo Sc vrSi ma vrhu skalnate
stene v blizini vasi Portuguala-
te, XII lei 5 mill cd mesta Bill
baO in tVOri naraVno trdniavo,
katero bi bilo izredno tezko "a
welt, tako tezek je pristop.
Charles Mention je re nedav-
no napisal clanek (priobcila ga
je Overseas News Agency, v
katerem je bill Franco obtozen,
da Sc je zvezal z nemskimi mill
taristi in. ucenjaki, ter da skupai
z mimi snuje nacrte "a zopetno
agresijo Europe. Napad, XII hi
incl biti izveden z atomskim
orozjem. Zanimivo ie, da ie
-poljska vlada uradno V svoii pri-
tozbi proti Francovemu rezimu
ma Spanskem navedla skorai
identicno isto obtozbo.
Mention je psevdonim, "a ka-
term Sc skriva zelo visok fran
coski uradnik, XII Sc je tekom
Spanske meSGanske voine boril
proti Francovim tolpam in ina
Sc danes najozje stike S podtal-
MIN pokretom V Spaniji, XII 81
prizadeva izpodkopati rezim ge-
neralissima Francisco Franco.
Mention je povedal, da mu je
kraj Portugalate dobro znan,
ker Sc je V teku Spanske meScan-
ske vojne boril V onem okraju
in Sc Sc vedno 1.-Two spominia te-
renskih tezkoc tie pokrajine. De-
jail je, da mu je posebno dobro
ostala V spominu bitka, XII je
trajala diva in pol tedna in Sc
je tam odigrala med lojalnimi
vladimir cetami in uporniki ge-
nerala Franco.
Mention pripoveduje, da lei
vas visoko ma planoti, XII domi-
Mira cesto il mesta Bilbao v San
tanderi. Naselje lei tako, da
tvori naravno u%trjeno p~ostoian-
ko, XII zapira visa pota, pc kate
rib bi Sc mu bio mogoce pri-
blizati.
VISA pokrajina je izredno ne
prijazna, nedostopna in pusta.
Redko naseljena in redko OBJ
iskana, je zares idealno lezeca
"a tovarno, XII bi Sc bavila S pro-
izvodnjo prepovedanega mate
rijala.
V Mentonovem clanku, kate
rega je Overseas News Agency
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01

ClOveSke nature nj pOtrebn6
spremeniti. DajmO il lie priloznOst
Rex TugWell.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
PosIUsaite

vsoko nedelio prvo in noi-
storeiso i~UgosIovonsko ro-
dio uro v ChieogU cd 9. do
10. Ure dopoldne, postoio
VICES, 1860 kiIoeyeIes.
Vodi 10 George Morehon.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01

1skati napake ma drugih ie lag
lie kakOr videti svOje.
Montana labor news., 1946-07-11
ERICKSON SEEKS REVISION OF FARM
PROGRAM TO STABILIZE PRICES

shelby Judge Left Erickson. dem
ocratic candidate for the United
states senate in the July l6 primaries.
told an audience of more than 1000
at 4 Fourth OF July Farmers Union
picnic at Calaia that he pledged him
self. ii elected 70 revision Of the farm
prosram TO stabilize farm prices
"To stabilize farm prices. | will re-
commend a ten year floor under farm
prices This will prevent a drastic
fall in prices caused by a period OF de-
%flalion. and allow the farmer TO adjust
himself gradually to a sound money
economy Erickson said
Judge Erickson also recommended
a en- percent tay-free reserve for the
farmer. to act as a cushion against
years Of drought. hail and poor crops.
II Will also ask that the federal in
come tax laws be revised to allow
farmers 10 figure their income tax on
Il five year basis just as lawyers and
doctors arc allowed now" Erickson
itiNtl. Inc ldlHltr 'diio' ilsufe MS
income on an annual basis. Crops
harvested this year We're grown on
land that was summerfallowed last
year. Cows that were calved this
year will not he sold until perhaps
three years from now. Thus the farm
er cannot figure income tax on an
annual basis. but he must plot II on
at least 4 fiye-year level.
The senatorial candidate commented
briefly on the campaign issues. "As
Montana labor news., 1946-07-11

Kraenzel. department of agricultural
economics, Montana State college.
Sectional meetings Friday and Sat
urday morning will continue with
Thursday morning topics, and Fri
day afternoon sections will continue
Thursday afternoon topics.
First general session will begin at
3 D. m. Thursday when DR.. Watkins.
r. II. Glover, western general counsel
for the Anaconda Copper Mining com
pany, and Nelson II. Cruikshank. di-
rector Of social insurance activities
for the ALL will discuss the role of
government in labor disputes. Char
les Mclean, secretary Of the State
Industrial Union council, will be
chairman.
The institute plans a dinner session
Thursday night in the Florence hotel
at which DR.. George A. Selke. univer-
sity chancellor. will discuss Common
Objectives in World Citizenship" and
Arnold S. lander, president Of the
American Federation OF State, Coun.
ty and Municipal Employees. will talk
on the place Of labor in international
affairs. Mr.. lander returned recently
from an international meeting OF pub
lie employees in Stockholm. E. A. At
Continued Of Page Eight