Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-02-20
ZVEZA INDUSTRIALCEV v NOW DRAG
KAMPANJI "a BECAME LJUDSTVA

Dive so tisoc ali pa cetrt miijona dolarjev nj visoka vsota
- ako jo imaS. In zveza industrialcev National Association of
Manufacturers 10 ina in Sc miijone pc vrhu. To je zveza male
skupine ljudi, XII pa je tako mocha, da kontrolira vo veliko
ameriSko industrijo.
Vsakega toliko casa vprizori kampanjo V casopisju S plaza
oglasi in najetimi elankarji, Z lobisti V kongresu in govor-
nki V radiu. V njeni najnovejsi Rampant jo bodo samo oglasi
v velkih dnevnikih (zavzemajo pc cele stran) stall okrog dive
so tisoc dolarjev.
In kaj hoce zveza industrialcev V tel svoji agitaciji?
Pred vsem odpravo zakona "a reguliranje cen. Ceiling
prices" C'dostropne cene") SO pc njenem mnenju silno zlo, kr
"ovirajo produkcijo in trgovino" Z najvecjimi tezavami je
zvezna adminstracija S pokojnim Roosevelton ma celu spravila
skozi kongres sprejem naredb "a regulIranje cen, da MISC zbez-
ljale kviSku. Tistim, Xxi jim je profit glavna briga, to seveda
nj bio VSec in mnogi SO skusai svoje produkte drazti preko
mere, Xxi Jim je bila postavno dolocena. Ei so bill scer kaznova-
nj, a vsem oblast nj prisla do zivega, posebno cato ne, ker kadar
Sc pregrese tisti, XII kaj imajo, Sc oblast rada obrne stran.
Naravno, da Sc zveza industrialcev V svojih oglasih zeo po-
tozuje tudi mad stavkami. Stavke paralizirajo produkcijo, pi-
morajo ljudi zivei cd prihrankov in posledica SO izgube, Xxi Sc
Jill ne more nikdar nadomestiti.
In kdo maj kaj. stori, da Sc zo stavkanja ustavi? Oglas sve-
tuje ljudem pritsk ma kongres, kajti &c poslanci uvidijo, da ljud-
stvo zahteva odpravo teh nib, pa bodo izvrsili ljudske zelje.
Oglas, ozroma zveza indusrialcev tudi ugotavlja, da vlada
postopa z organizranim delavstvom milo in popustljivo, z delo-
dajaci pa pristransko. cato zahteva, maj DO vlada z obojimi
pravicna, oziroma maj nastopa V industrialnih konfiktih nepri-
stransko. In maj DO pravicna tudi publki, "a katero Sc sedaj
menda nihce ne brga Razen seveda zveza industrialcev ter
trgovSka komora 49,.
Oh enem maj vlada zniza svoje izdatke in davke, ter balan-
cTa proracun, da DO lahko shajaa z dohodki namesto da hi LEILA
v dolg.
Nato oglas vprasuje: Mar ne mislte, da je ia program V ko-
rBt ~pubike?"
In dodaja: "Vasi zastopniki V kongresu so edini, XII ga lahko
uvelavijo"
Nasi ctatelji seveda razumejo namene takh oglasov. To
SO iti magnati, XII so tudi V depresiji vpili, da vada niece denar
proc S podpranjem "lenobe", cato kr SO tudi brezposeni dobili
nekaJ drobtn, industrialci, velezavarovalnice in veebankirji pa
miijone vladimir posojil, Xxi SO bna V mnogoterih slucajih lie sub
vencija, cato da magnat nj bankrotiral.
Ocividno Sc MISC tt ludje pc prvi svetovni vojni in V de-
presiji mic nauciG, pa tSce "v stare dobre case, V katerih so bill
svobodni MANFRED svobodno so drazili produkte, ljudi navajali
v delniske in zemljiSke Spekulacje, bankirji SO deali z ljud-
skim denarjem kakor svinja z mehom, in priSel je krah in potem
depreSlJa, IL katere Sc dezela nj pa nj mogla izvleci, dokler nismo
zacei z oborozevanjem in bill potegnjeni V vojno.
Mar maj Sc vse tso, kar smo imeli cd lea 1920 pa do 1910,
spet ponovi? Ako bosta vlada in kongres sledia zeljam zveze
industrialcev, so enake posledce neizogibne.