RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1946-01-10

| r. SSS SAJS, AlCA1AOs
kapitalizma da vlada sa dru:
tvom, a da njegova uprava n
ide ma stetu radnicke klase, t
je II svome poslednom radijskon
govoru predsednik Truman pc
tvrdio. Razume Sc, 6. Truman
nije otvoreno priznao nemoc ka
pitalizma da resava drustven,
probleme, nego je "a to okrivi1
svoj kongres. Jer oval nece d;
usvaja njegove planove i spro
vadja in u zivot. Saglasno tvrd
Mi 6. Trumana, ako hi kongre:
usvoio njegove preporuke oza.
konio in, ekonomsko stanje zem.
lie ne bi Sc nalazilo u haosu, L
kakvom Sc danas nalazi.
Neverovatno je da hi kongres
zanemario predsednikove prepo-
ruke, ako hi on vidio u NINA IL
laza liz danasnje nemile i'm 81
tuacije Takodje je neverovatno,
da nekoliko stotina clanova kon-
gresa mamie imaju razumevania
u ekonomsko stanje zemlje, ne
go 6. Truman; takodje je neve-
rovatno, da je G. Truman veci
prijatelj kapitalizma, nego sto je
kongres. ZaSto kongres ne usva-
ia predlozene mere cd strane
predsednika zemlje, nije zbog l.
kakvih drugih razloga, vec sto
u NINA ne vidi lex "a resenje
problema u zemlji.
Zasto je doslo do "razilazenja"
izlnedju predsednika j kongresa
zernlje, jeste cinjenica sto nj jed
ma nj druga strana ne mogu da
pronadju nacina sredstava "a
tekucih problema. To je
"Gordiiev cvor". koga danasnii
zakonodavci ne mo-
gu da preseku! Oni jedni druge
okrivljuju; oni ce tako produzi-
ii, ali oni nikad nece istinu ka-
zati: da je kapitalisticki poredak
kriv "a takvo stanje stvari. Ne
to ier su oni Guvari kapitalizma.
Oni &c uciniti sve Sto je u Nil
hovoj moci samo ola ga odrze IL
zivotu. On sc ne moze odrzati u
zivotu, da niegovo produzenje
ne ide na stetu ogromne vecine
clanova druStva = radnicke kla-
Sc.
Cd niih Sc nista drugo ne mo-
ze oGekivati. | oni radnici koll
ocekuju neSto od kapitalistickih
slugu, pre- iii posle, bice razoca-
rani. u kolil-o pre-, u toliko bolle
"a niih "a mas. Jer oni nlsu ta-
mo da sluze interesima radnicke
klase. vec interesima kapitalls-
ticke klase. Politicka drzava, sa
koiom oni upravljaiu, nije rad
nicka vec kapitalisticka. Onda,
odkuda radnici mogu ocekivatl
cd kapitalisticke drzave, njenih
vlastodrzaca zakonodavaca, da
nesto uradi "a njih? Besmislica!
Ono sto radnici ne mogu oce-
kivati, niti trebaju ocekivati Cd
kapitalistcikih slugu, to mogu
oeekivati, trebaju da ocekuju,
cd svoga revolucionarnog pokre-
ia. On je organizovan ola sva ia
i slicna obavestenja dostavlJa
radnicima isto tako, kao sto je
organizovan da klasno prosve-
cuje organizuje radn1ke "a NIL
hovo oslobodjenje Tu prosvetno-
agitacionu propaganda revoluci-
onarni pokret vrsi kroz svoju
stampu, literaturu, predavanJa,
skole, skupstine druga sredstva.
Kroz ova sredstva on stalno is
tice zasto kapitalizam ne moze
da sluzi interesima celog drus-
iva, nego samo nekolicini, te "a
sto MEGA treba zameniti sa dru-
GIN, boljim i pravednijim sis
temom, koji &c moci udovoljiti
potrebama celog drustva; te da
tai novi siste mmora biti SoclJa-
listicki. Takodje on (revolucio-
narni pokret) uci radnike kako
da izvrse drustvenu promenu, II.
ostvare Socijalisticki poredak. U
MENU lezi spas covecanstva!
To ie zadaca revolucionarnog
pokreta, koji je u ovo] zemlll
o1;1en II Sociialistickoi Radnic-