Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-11-13
JosKo OVEN:

j. H~
lih kongresnih, senatskih in dru-
9Th kandidatov, katerim je to
ma mestu. Poraz demokratske
stranke je bill strahovit. Ne
samo tukaj v Chicago, kjer so
volilci precej prelomastili dose
daj nepremagljivo ''masino" ma
Sega oceta zupana, ampak cd
enega kraja dezele pa do dru-
gega, izvzemsi juga, je bill polo
zaj isti, Zadnje dneve, kadar
obracas strani nasega mescan-
skega casopisja - ne vidis dru-
gega kot zadovoljne, smejoce,
rejene obraze zmagovitih repu-
blikanskih kandidatov, kateri
zopet pc tolikih letih stopajo ma
povrsje. Demokrati so izgubili
ne samo kontrolo poslanske, am
pax tudi senatske zbornice. Isto
Sc je dogodilo tudi v posamez-
nth drzavah.
Organiziranemu delavstvu,
sploh delavstvu v splosnem, Sc
nj treba veseliti tie image. Prva
tocka ma programu novega re-
publikanskega kongresa DO "re-
formiranje" delavskih zakonov.
Kaj to pomeni "a delavske uni
je, katere so re obcutile delo
zadnjega kongresa glede tega, ie
lahko umljivo. z emo besedo,
stopili smo nazaj V pred new
dealsko" dobo, V takozvani
"laisse faire", to je pc nase pro-
sta trgovina, brez vsakih drzav-
min kontrol, kot "a casa Hardin
ga, COOLIDGE in Hooverja. z dru-
go besedo: industrialci, bankirii
in veletrgovci bodo imeli presto
pot.
Vsakemu razredno zavedne-
mt delavcu je bio jasno, kak-
sen da DO lid. S smrtjo pokoi-
mega predsednika Roosevelta je
demokratska stranka jadrala We
dino boil ma desno. Ne samo V zu-
nanji politiki, ampak tudi V no.
tranjih domacih zadevah Sc nj
SO reakcionarni demokratski DO
litiki pray mic razlikovali cd nil
hovih republikanskih kolegov.
Use tisto mesetarjenje S kontro-
10 zivil in drugih potrebscin ie
kazalo splosen bankrot ne samo
Nth programa, ampak tudi Min
zmoznosti "a vladanje. Mesto
res pravega liberalnega, pro-
gresivnega programa, SO Sc ma
vseh vogalih zvezali in zdruzi1i
z reakcijo in virgil cloveka, ka-
teri je bill edini in skoro zadnii
up progresivizma, kot ga je ime-
la stranka V prvih letih Roose-
veltovega "newdealizma" =
Henryja A. Wallacea. Oostal ie
samo Sc predsednik Truman, ma
katerega apelirajo njegovi lju-
die maj resignira.
Menda DO sedaj postalo jasno
tudi tiStim, kateri so vse doslei
trdlll, da je mesto progresivnih
elementov V demokratski stran-
XII, da je napocil cas- "a organizi-
ranje income delavske stranke,
katera DO sla V BOZ z e pravim
programom in to "a svoje ljudi
in ne "a Min pseudo-prijatelie.
Sramota je, da z vso silo organi-
ziranega delavstva je zmagal sa-
mo en- delavski kandidat in to
je Marcantonio V New Yorku.
Delavstvo DO imelo priliko V
prihodnjih letih, Sc posebno V
letih pred predsedniskimi vo-
lltvami V letu 1913 spoznati,
Ola njegovo delo, sila in moe nj
samo v industrialni organizaciii,
ampak mora imeti Sc mocneiSo
politicno organizacijo. Kajti brez
tie je popolnoma odvisno cd mi
losti velekapitala.
Zunanja politika Zed. drzav
DO menda prilicno kot ie bila do
sedaj. Tisto bojno razpolozenje
Je zadnje case malo prenehalo.
Seveda, vsako prerokovanie gle
de tega je prezgodaj. Lahko Sc
rece, da DO splosno, sal dokler
ne pride do vecjih trgovskih TEX
movalnih sporov z Anglijo, V
lstl smeri KIDD je bilo do sedai.
10 Sc rece V zvezi z Angliio pro-
"slovanskemu bloku". V kohl
ko DO agresivna - DO pokazala
bodocnost.
Pc svetu