Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01
Zavoionje z imeni poIitienih
strunk re stur obieui

V ItaIiji SO faSisti ma pokopalscu V Milanu ukradh Mussoli-
nijevo truplo in raztrosili med prebivalstvo letak, XII pravi, da Sc
sedaj pricenja "a ducejevo "cesarstvo" zopet nova era. Podps:
"FaSistiGna demokratcna stranka."
Ma Japonskem so Sc izvrsile prvic pc mnogih letih zares svo-
bodne volitve, toda pod zaScito "demokraticnih" strank, kakrsne
SO imee Japonsko V pesteh do njenega poraza. Tako je zlahka
zmagal sloj, Xxi mu je "a demokracio toliko kot "a lanski sneg,
toda volilni boj je vodl pod demokraticnimi gesli.
Ena izmed najjacjih, vcasi najmogocnejsa politicna organi
zacija V Franciji je bna "~radikalno socialisticna stranka". Men
glavni vodja skozi mnogo let je Eduard Herriot. V resnici nj bia
Sc nikoli ~radikalna, ne sociaisticna. A citatelje pc svetu je Memo
zavajalno ime silno MOTTO in tudi V Franciji sami.
V juznih drzavah dominra demokratska stranka. Pc njenem
imenu hi covek sodil, da veruje V d]emokracijo in 10 izvaja
Kaj Sc!
Demokratska stranka ma severn zed. draw Sc ponaSa Z libe-
bossov.
V namenu, da Sc da voHlcem priloznost otresi Sc polticnih
maSin, Sc je priStaSem demokracije posrecilo uveljavil prlmarneI
volitve. To pa je dalo BOSOM lie veG della in truda, ker mora ma
Sina posegati V volilne kampanje, da potisne skozi svojo Isto
cesar j mexico nj bio treba. Ampak maj kandidira "neodvisno"
bodlsi ma demokratskl ali ma repubhkansh lstl Sc tako ugleden
politik, nominacije ne DO dobil, &c ga "maSina njegove stranke ne
odobri in Sc raise zavzame "a koga drugega.
Now naGelnik odbora republikanske stranke, B. Carroll
Reece, je ma sestanku s casnikarji V New Yorku dejal, ola edino lie
njegova stranka je liberalna. Demokratska pa je reakcionarna
Pa ga je hudomuSen reporter VpraSal: &c je to res, kako to, da
juznjaSki demokrati in re~publikanci vedno glasujejo enotno.
kadar Sc gre "a pobijanje ljudstVu koristnih predlogov? Kako
morajO biti republikanski kongresniki napredni, demokratski pa
reakcionarni, &c pa V zbornici proti predlogam socialnega znacaja
enotno nastopajo?" B. Carroll Reece ma tako pSco nj bill priprav-
lien. In tudi &c hi bill, kako bi mogel sploh kaj odgovoriti ma vpra-
SAME, XII mu je zaprlo sapo?
Ma CeSkem so pred mnogimi lett ustanovili proti socialde-
FnokratSkl SCTankl narOdnO SocIaISucho Stranko' 1NdcelJuJe j.
predsednik Gehoslovaske repubEke Edward BeneS. Njena naloga
je bia Cd pocetka vzgajati ceske delavce V narodnem, ali V sow
nisticnem duhu, in "a mamilo je imela V svojem progranu "a
hteVe "a sociane reforme. Ia stranka je postala resno Hberalna
in ina tudi V sedanji republiki vazno vlogo.
Hitler je svoj nacizem organiziral pod firmo "narodne delav-
Ske sociaiStiCne stranke". A doGim je bia BeneSeva res narodna,
je bia Hitlerjeva zagrizeno nacionalisticna. line je bio mikavno,
program zgreSen in nameni zlocinski.
Redkokje je stranka, Xxi je res to "a kar 10 izpricuje memo
inc. Kolko Strank Sc je re imenovalo "a revolucionarne, a so bile
V praksi lie sredstvo reakcie, da Sc Z mimi zavre, ali pa zatre
preteco socialno revolucjo.
NJ. pr. RooseveHov new deal. Zgodovina O MENU re danes
pSe, da je otel kapitalizem Zed. drzav pred krahom in reSil ga ie
ma "miren naGin", docim so ga obvarovali V Italiji, Nemciii, V
Spaniji AvStrii it'd. S faSEzmom - torej nasilno.
Politicne stranke je kajne soditi lie pc programu, XII ga imajo,
pc delu, Xxi ga vrse, in pc prepriGanju njihnih clanov, ne samo
pc imenih.