Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-12-06
NEMCI Sc SAM
PROHLASIL PRESIDENT
BENES.

NO44A<A0AA xNEO4LGXN i
BENES.
Praha. - President BeneS
ma vyroc1 bitvy ma Bile Hore
Tekl:
Mas narod mel odedavna je-
den trpky problem: jeho vztah
k zapadn1mu sousedu, k Ne
mecku, byl vzdy jeho otazkou
zivotnf. Cd dob poslednich
Premyslovc6 Sc promenil v
problem souzitf S Nemci We VIA
stnf zemi ci statu. Vzpomen-
me tn nejdrfve knfzete Vacla-
va, vzpomenme neblaheho OBJ
sazeni kralovstvf Ceskeho bra
niborskymi zoldneri We XIII.
stolet1. Pripomenme 81 nejen
slavna v1tezstvi bozfch bojov-
Mkt zizkovych mad nemecky-
mi kfizackymi vojsky, ale pra-
We dnesnlho dine Sc znovu "a
mysleme mad krutou porobou,
do n1z mas uvalila porazka ma
Bile Hofe. Ia naSf doby byl
pax mas pomer k NemcGm re-
sen jak v prvn1, tax i V druhe
svetove valce.
Jestlize jsme dvacatym os-
mym r1jnem 1918 odcinili BIZ
lou horu vojensky, nemeli jsme
tehdy jeste dosti sill odciniti il
pine politely. ia sam, jake
tehdejs1 ministr zahranicl, mu-
sill jsem v%ynaloziti ma podzim
toho roku mnoho 1silf, abych
dspesne CELL snaham Nemc1,
zvlaste rakouskych, odtrhnou-
tt "a pomoci plebiscitu naSe
pohranic1 z hranic zemf koru-
ny Ceske.
Nasi N6mci Sc vsak S tim ne
chteli smfrit. Tehdejsf jejich
vGdce DIR. Lodgmann zpupne
prohlasil 27. T1jna 1922 We sne-
movne: "Kdo Sc domn1va, re
nen1 nejvyss1 povinnostf nemec
kych poslancG pachati velezra-
du, myl1 se." A V takovem du-
chu jednali i posledn1 svGdco-
We nasich NemcG, Henlein a
Frank.
Varoval jsem je nekolikrate
Vefejne jsem to ucinil pTi prve
nas1 mobilisaci ma projevu V
Tabore dine FL. kvetna 1898.
We smyslu SLOW Masarykovych
jsem Sci az "a nejzaSi mez
sm1rlivosti a naposledy jsem JIG
varoval 2. zar1 1888, kdy jsen
zvlaste poslanci Kundtovi ote.
vrel jasne perspektivu do bu
: doucnosti. Nasi Nemci sc vsal
slovy Henleinovymi v Ash Is
zaf1 toho roku zcela otevrent
: vyslovili pro sve ~pTipojenf k RI
81, c1mz kancler Hitler pax Tor
du Chamberlainovi operova
Jake zrejmym plebiscitem.
V predmnichovskem jedna
nj jsem Sc vzdy daval vesti sta
noviskem mravn1m a 1zkostli
We jsem dial toho, abychom S,
! nikdy neprohreSili prot tradic
narodn1, prot sve wire v demo
: kracii a v lidskost. A skutec
ne jsme letech 1888 a 1913!
neopomenuli mic, co by nebylt
melo vyznam pro absolutoriun
| v teto velike dejinne zkousc'
naSeho naroda.
Slo O mi o to, abychom i my
l i nasi N6mci vyslovili mravn
soud O sve vzajemne politice
Tento soud vysloven byl: ce
lynn svym postupem, vsemi svV
mi ciny nemecky narod u nas
! definitivne odsouZen byl.
Ia uplynulych 70 let Sc mas
Nemci zhola nicemu nepTiuci
Ii. To dosvedcujf slova Palac
keno psana v Malci r. 1872
"Rostoucf nynf kazdym roken
, pycha, panovacnost a hrabi
vost NemcGv, hlasajfc1ch liz
beze studu, re jsou povolan
panovati SlovanGm, nemGzt
nez elm dale tim vice buditi {
tuziti netoliko cit Vseslovan
stv1, ale i obapolnou oddanos.
a pr1zen mezi Rusy a Cechy.
Byl-li Jan Amos KomenskJ
svou v1rou Q navratu vlady de
! rukou lidu ceskeho proroken
naseho %. Tfjna, je otec marc.
da. Frantisek Palacky, temit(
slovy prorokem naseho 9. kvet
ma. Nebot ten den je velikyn
mezn1kem. Je mezn1kem pro
to, re pFestavame byt toho dine
staten narodnostn1m, opirajl
ce Sc ma vychode O velikeh(
slovanskeho spojence, pri VS.
1cte Ike spojencGm zapadn1m
Postupimska conference lon