Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-01

nosti prcvladovalo mnenJe, Ga
ie faSizem mrtev in koncan "a
vse veGnc case. Preganjanje
ostankov faSizma je bilo vldetl
nepotrebno in Sc je omejllo ma
sodni postopek proti najvecjlm
vojnim zlocincem.
Danes pa imamo pred Seboj re
najmanj stir zadeve vellke vaz-
nosti in neSteto manjSih Incl
dentov, XII dokazujejo, da ia op-
timizem nj vec upravicen. Fash
zem Sc nj porazen in predstaV-
liza Sc vedno silno cetudi pri-
hulieno nevarnost "a mas povoJ-
nj svet in mir.
Prvic, priznajmo, da je upa-
ME, da Sc DO moral Franco
kmalu pc zmagi mad Hitlerjem
umakniti, splavalo pc vodi.
Francozi so zopet izpustili prili-
ko, da spravijo vpraSanje dix
tatorja Spanije pred varnostni
svet zedinjenih narodov. Use
velesile imaio razlicna in ma
sprotujoCa 81 n~aziranja O tenn,
kaj velja storiti S spanSkim ia
Simon. To pa dale Francu in
niegovim ne lie vec 'moci in po-
guma, temvec Jill tudi neposre-
dino podpira.
VpraSanje Franco in njego-
vega faSizma je V varnostnem
svetu zdruzenih narodov koncno
pritiral ma povrSje zastopnik
poljske Valdez
Drugic, V argentinskih VOLT
yah je zmagal polkovnik Peron
Odkrito faSisticen rezim DO zdaj
V tel latinsko ameriSki dezeli
uveden ma zakonit nacin. Il
Londona re prihajajo vesti, da
Sc namerava Velika Britannia
vkloniti "volji argentinskega
narOda."
Tretiic, grSke volitve SO Sc
koncale Z zmago desnicarjev.
Tam vladajo najboljSi izgledi "a
obnoVitev Mataksasovega fash
Una pod kraljevskim plascem.
Morda DO odkrito nastopil re V.
teku prihodnjih tednov. To je
posledica angleSke okupacije, XII
je trajala leto in pol. Ne poza-
bimo, da ie pc vseh vesteh ime-
la Grcija V trenutku osvobodit-
We levicarsko vecino, ter da Sc
je bio bait proved drasticnih
mer S Strani levice in ne des-
nice,
Cetrtic, V Nemciji je bila Cd
krita nacisticna zarota. Preko
tisoc osumljencev je bio re are
tiranih. Use vesti naglasajo, da
dober del nemSkega prebival-
silva zopet veruje V obnovitev
firerskega sistema. Obtozenci V
Nurenbergu, XII so bill Sc pred
nekaj tedni popolnoma obupani
in zlomljeni, so postal zopet u
porni in izzivajoci. Prizadevajo
81 opraviciti svoje zlocine S tenn,
ola pozivajo zahodne velesile, mai
pokazejo wee razumevanja" "a
njihovo "krizarsko vojno proti
Rusom''.
K temu je treba dodati Sc ne
Steto manjSih vznemirjajocih
dejstev, kot ma primer, ustano-
vitev pol-faSisticne stranke V
Italiji, make, da Sc nahaja fran
coska organizacija takozvanih
"Croix-de-Feu" V toku obnovit-
We, in da tudi ma AngleSkem in
nekaterih drugih dezelah VISTA
jajo male skupine faSisticno orr
entiranih pokretov.
IL vsega tega velja zakljuciti,
da je faSizem zopet ma pohodu.
Tezko je povprecnemu Ameri-
kancu razumeti, kako more ia
politicni sistem, pc tolikih zloci-
nih, pc vojni in pc svoji popolni
propasti V tel vojni, najti Sc We
dino toliko privrzencev. Toda po-
misliti moramo, da mas je sam
trgovski tajnik Henry Wallace
opozoril ma to, da moramo do
bro patti, ako nocemo, da Sc
vojaSki faSizem ne razpase v ma
81 lastni dezeli, torej cello V Ze-
dinjenih drzavah.
Ne bonn pretiraval tie nevar-
nosti. Mislim, da fasizem V Ze-
dinjenih drzavah Sc nj neposre-
dina nevarnost. Mislim tudi, da
n9ciSti USai "a SOhO nekai lot