Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-11-15
CITADELA MA POTOMACU.
Frank J. Rosner.

skoslovenskeho lldu ma saro-
statnost a kde Ii rijna 1915
tedy pred %. lety = bylo po-
depsano prohlaseni o samostat
nosti Ceskoslovenskeho statu.
Prvnf DOZEN cosmopolitan
skeho navstevnfka jest, re me-
sto Washington jest jednim 2
nejkrasnejsich NEST sveta, je-
hoz nadherne vladni budovy,
vroubene nescetnymi alejemi
kosatych stromG, krasne a roz-
lehle sadly, a pTfkladne este a
neobycejne jedinecnym zp6so-
benz usporadane residencni
ctvrte jsou nadmfru pnvabne.
A feka Potomac propletajici
Sc mezi mestem a Virginii Jest
jednou z nejkrasnejsich.
Nebylo tomu vzdy tax a je-
ste pred patnacti lety mesto
cinilo DOZEN prGmerne americ-
Ike velkovesnice, kde zivot ply
null pomerne klidne a spolec-
most bavily i ty nejnevinnejsi
klevety z oficialnfch domacno-
stf Tehdy pro ostudu mesta i
podel Stroke Pennsylvania
tridy v sousedstvf kapitolu sta
ly stare budovy ma spadnuti,
pamatujicf dobu jeste pred OBJ
canskou valkou mezi Severem
a Jihem, a kde hnizdila vseli-
,jaka havet. Vyslouzilci valec-
nj z prve svetove valky, kterf
w poslednlch dnech Hooverova
rezimu uchylili Sc do jejich
prfstreSf pc dobu sveho poby-
tn v hlavnim meste, Ia ucelem
pTedlozenf svych stiznosti kon-
gresu, ma pomalost vyplacenf
valecnych odmen, byli z Mich
.vypuzeni vladimir organy.
Cd pr1chodu velikeho demo-
krata a prftele sirokych vrstev
lidu, Frank'ina D. Roosevelta
do Washington, datovala Sc
ENEMA We vsem, nejen admin
~strativne a politely, ale i CO Sc
tyce zevnejsiho vzhledu, pri-
rGstku novych verejnych bu-
dow, 1pravy sadG, ulic a. neoby-
ceineho vzrGstu a rozkvetu re-
sidencnlch ctvrti ma %periferii,
take z pull milionoveho mesta
vzrostlo mesto citajfcf dnes te-
m6T trikrate tax velky pocet
obyvatelstva.
Jakoby zasahl do vosiho hnf-
ida, Roosevelt rozceTil vodni
hladinu a lined vznikaly move.
1tvary a or~ganisace, smefujici
k odstraneni deprese, a Java
dena pomoc sirokym vrstvam
lidu, coz tezce nesly majetne
tridy lidu. = Chapal profile
my drobneho cloveka a zasta-
val prava tech, kteTi toho nej-
vice potTebovali. Jeho cinnost
v tonic smeru vlastne prospe-
la lidstvu pc celem svete a jest
dosud pocitovana " tech nej-
vzdalenejslch koncinach re-
m6koule.
Ac Americana jsou hrdi ma
svoje sidelnf mesto a povazuji
weekendove zajizdky neb OBJ
chodnf zalety do toho jejich
typickeho americkeho velko-
mesta jakymsi pravidlem, jsou
nekteTf zehrai1cf ma to. re pry
Jest to stTedisko cizincG. nebot
kan Sc pohnou vsude slysi sa-
me CHI jazyky a RUNE dialek-
ty. Tu 81 davaji dostavenicka
cowboyove V siracich re zapa-
du S novoanglickymi Yankees.
napodobujfcfch syny z Albio-
nu, obcane z "hlubokeho" il
hu, dobfe znamymi svym tab
lynn zargonem, pomalosti a "a
Ilibe v pozivani opojneho napo-
lie mint juleps", a mensfm
meritkem tolerantnosti vnci o.
statnfm spoluobcanGm neil
obyvatele severnfch statG.
nynl Jeste jest tn mono
pozorovati mnoho stejnokrojn,
i ciZich mocnosti a same wy
soke sarze. Vice nezli ctvrti-
ma obyvatelstva jsou cernosi,
coz mnozf uvad6jf "a prfcinu,
re obcane hlavniho mesta ne
mali volebnfho prava a O vsem
r%ozhoduje pro ne primo kon-
gres. Tvrdf Sc, re pry hlavni
mesto patti kazdemu obcanu
USA, z kterychkoliv koncin, a
tedy, re pro zachovani krasne-
no vzhledu a neprerusovaneho
vyvoje mali zastupci vseho o.
byvatelstva v kongrese pravo
rozhodovat o osudech mesta.
V cele mesta jsou til komisa-
ri ustanoveni kongresem, a kon
Gil. Gill mestska sprava sestava
vlastne z 531ti clen1 kongresu.
L