Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-16
OD INDIJANSKIH SLEDI DO
MODERNE CESTE

MODERNE CESTE
Zgodovina ameriskih cest cd prvih sledi zasekanih
skoz dvnno pa do odernega sistema drzavnih in de-
zenih omrez cesa, je del zgodovne poras te dezele
Prvi kolonisti Ameriki pa MISC pomagali temu
voju ker ustanovl povecni oh obrezjih NOR ia in
povbenih rex Sele potem ko MISC mog vec dobiti do
voli dobre zemlje obdelovane in prdelovane zveza
so zaceli ms notranjost dezele in polagoa cd
generacije generacije seka in utral pot pradavne
goscave gozdov Kot pravi u S. Public Roads Admnisra
tion prv Americani MISC naprav ko prehodne
poti in sled
Ia casa revolucije, ko e bill obljuden kakh $50
mill sirok pas zemlje med Atlantikom in Appalachijskm
pogorjem, bile ceste tenn predelju. Toda so
bile navadne poti in po mnogih pozim sploh nj bo mo-
goce vozti vsled urajocega blata LIE cesta XII
peala oh obrezu Cd Portsmouth skoz New Hampshire do
Savannah in Georgia. e ba vredna ega imena. Res
pa e bile peane dobre pot preko gorova in te SO
bile zgrajene povecin casa medkolonijalnih vojn -
vojn XII zakucile ko je Anglia vzela Franc kon
troo mad ravnno Mssssippia Seveda bile te ceste
aske in koonis splosnem h MISC uporabljai. Navzlc
pa e gorske poti tudi pomagae odrat pot pro
tt zapadu
Leta 1892 tri leta po sprejeu Ustave Zed drzav so
bill podvzet prv korak da potegne ameriskega pon
ka il batnh poh in cest Del severno JUNE decline
je bill letu posut sudro ali naspnim cestnm
kamen Leta 1902 e blo odprto naseljevanje
liza oh rek Ohio in kolonsti sled STEFAN in gazom re
cd pref utrm preko pogor in skoz gozdove in dvjino
Leta 1903 kongres nakaza poeben sklad zgradtev
izbosane ceste pro zapadu To je bila prva zvezna
gradnja ces Danes e oenjena costa del u S. Route St.
80
Znani prehodi preko sirokh ravni, puscav in gorskh
verig zapadno cd Mssissippa MISC bill nikdar stet kot
cese pravem pomenu besede. Pijonir sledeci preho
dom kot Santa Fe Trail, od Independence Missouri, do
tedanje move republike Mehike) dae Oregon Trai do
Pacfika severozapadu) ter California; Trail in Nor
Trail do Salt Lake Cyja, enostavno potoval
sneri svoega ella Iskali tore poti, XII so bile nala
godnejse in katere jim omogocale da zogibal
prevsokega gorovja in preglobokih neprehodnih rex.
Kasnee ko je prodralo proti zapadu stotisoce donna
cih in evropskh naseljencev e priceo gradnjo ces
vzhodno Cd Mississippa in kmau voze po vzhodnih
predelih in dalec zapad takozvane satecoaches ali
drzavna pota Leta 1880 la zgraena prva zeleznica
tel deze kar e pomeno zacasen zasto gradnji cest
Okrog lea 1890 pcel zopet graditi cese vendar pa
Sc 1912 neki zgodovinar izraz da ameriske &C.
splosnem najslabse cviliziranem - spos
danes prevladuje mnenje da avtomobi prinesli
Amerik dobre ceste resnc pa zahteve 90 zbosavi
cest najpre prednesli fararj in pa bcikst katerh e
blo pred pojavom aVta mnogo. Ko e seveda prSel do
svoje pone vel moderni avtomob e izbosava in
gradna cest pricea vseh koncih in krah dezee in
danes mao Zed. drzave omrezje sijanih cest XII
100000 mill Po tenn ogromnem omrezu cest voz 30 mi
lonov avtov, trukov it'd Javna uprava pa ina ma
crtu nadaljno gradnjo medrzavnh cest smisl poreb
amerskega cestnega prometa bznji in dani bodocno-
Sti.
PRISPEVAJTE "a OTROSKO ROLNIC0|