davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1946-01-01

cepts which make Einsteins rela.
tivity theory look simple by com.
parison."
Some eminent American physicists
had arrived at the same conclusion
at about the same time and il their
recommendations had been accepted
there would have been no atomic
bomb experiments in this country.
Before the Japanese had pro-
crossed to the point of trying atomic
energy as substitute for coal, Prof
Compton found. their laboratory and
apparatus were destroyed In a bomb
ing raid and the project was not
considered sufficiently practical to
rebuild them.
The Japs had made considerably
more progress on radar, although
their development only dates back
about five years and their most adj
vanced sets were about three years
behind the American in conception
and quality. The enemy physicists
and naval officers had prepared an
extensive report on their radar work
which demonstrated, DR.. Compton
says, that they had done a creditable
job under great difficulties.
Investigate Origin of Set.
He reports: zone of their sets,
designed for navigational purposes
in an airplane, was designated Rot
terdam apparatus" We were inter-
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1946-01-01
laps, Like Some U. 5.
Physicists, Calculated
A-Bomb Impossible
BY THOMAS r. HENRY.

Japanese scientists we're con-
vinced the atom bomb was i'm
possible.
Consequently, while they developed
apparatus for separating U235, the
istope of uranium necessary to
start the essential chain reaction,
they considered it only as sub
stitute for coal.
This is the report of DR.. Karl
7, Compton, president of Massa-
chusetts Institute of Technology.
head of group of American scien-
lists who investigated Japans scien-
tific progress for the War Depart
ment shortly after VI day.
Japanese physicists were fully
aware Of the developments in the
United States before 1941, when
strict secrecy was placed on all
uranium experiments, and the idea
naturally had occurred to them.
Mathematicians made intensive cal
culations and came to the conclusion
1t was impossible to set up a suffi-
GENTLY rapid chain reaction to pro-
duce an explosion.
Complicated Process.
Their mistake" says DR.. Compton
In g. report on his mission Just
published in the journal of Massa-
chusetts Tech, lis not surprising
since the calculations involve con-
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1946-01-01

ested in the use, of this name for
the following reason. In the winter
of 1884 our 9th Air Force in Eng
land introduced very successfully a
type of radar in its Pathfinder planes
for leading the big bomber forma-
tions to their targets over Germany
Finally one of these planes was shot
down over Rotterdam. Reports
showed that the Germans were
greatly excited over this radar set,
which was Of an entirely new type
to them, and they named 1t: Rot
terdam apparat."
"But the Japanese officers told us
that they had received no plans or
specifications Of the apparatus from
Germany and that they had de-
signed their own Rotterdam appar-
atus before any German technicians
reached Japan. When we pressed
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1946-01-01

them still further as to how they
came to use that name they re-
piled: We. understand that the
Rotterdam apparatus Is a German
radar set something like that used
by your Pathfinder. We we're only
told about it in general terms by
wireless from Germany When we
told them the full inside story they
had good laugh on themselves"
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1946-01-01
-opru Shipments to Rise

Philippine copra shipments, neg
ligible since war began, were ex-
pected to increase briskly in the
final quarter of 1915.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1946-01-01

Australian technicians have de-
veloped a. system Of sending beam
wireless messages at 375 words a
minute.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1946-01-01
Weed Killer Helps Crops

British scientists have produced a
new selectiye weed killer which they
hope will add 10000 tons to next
years food supply.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
Vufikon zeIo zoskrbIien

Mic novega nj, ako tie aretrajo pod pretvezo, da 81 prekucuh
Ali pa sedaj, da ii recejo, mars, obdolzen 81 "a komunista, ali pa
"a sopotnika. Tako Sc je godilo V Jugoslaviji Cd kar je nastala, pa
do te vojne.
Ampak sedaj cudo, vlada 81 je upala obtoziti ljubljanske-
ga skofa Rozmana, ki je V ubeznistvu, in ga je sodisce obsodilo.
Ne nnogo, kajti so Sc mu je pred vsem cato, da verni mast do
kaze njegove pregreske.
Hujsi spor pa Sc V mednarodni sferi obeta radi z~agrebskega
nadskofa Alojzija Stepinca.
Vlada ina pc Vseh porocilih sodec neoporeGne dokaze, da je
ia MOI sodeloval z razbojnikom Pavelicem, z Mussolinijem, S
HlterJem in z Vatikanom. Kajti maj rece kdo karkoli, Vatikan
je bill V osBcu.
Phi XII. je postal V Beograd flomdskega skofa Patricia Hur-
leyja, da maj kaj stori V prid Stepinca. Sal sicer papez We, kdo je
Stepinac. Da je ponagal PaveliGu, Hitlerju in Mussoliniju. Am
pax ne gre mt V glavo, kako Sc kaksna vlada ma svetu sploh ua
obtoziti nadskofa! Ljudstvo V katoliskih dezelah je nauceno mi
slit, da SO duhovniki nadludje in Skofje pa vec kot cesarji, pre-
zidenti in drugi mogotci A V Jugoslaviji to pravilo vec ne drzi.
Maj dobi nadskof Stepnac pravicno obravnavo in obsodbo pa pc
taksno, kakrsne Sc pc zasluzenju "a prestopke V novi Jugoslaviji
sedaj deli.
Ia krvolitja, XII SO Sc dogajala pod Pavelicem, on nj brez
krivde. Obravnava, XII mu 10 obetajo, DO to dokazala.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
PRolETAREc

Tvoje politicno in literarno de-
lovanje in veliko pomoc pri OBJ
now. Povod je dalo pismo Byr-
nesu.
Vnuka Tine in Andrej Ku-
rent sta cele pocitnice v delovni
brigadi v Broken V Bosni ma
mladinski progi. Ko Sc vrneta,
izrocim poslane risaIne pripo-
mockc.
Zadrjih par mesecev redno
dobivam nekaj revij il poljedel-
stva in zivinoreje. Prejel sem
tudi veliko strokovne literature
znanstveno in strokovno poljud-
nih razprav, tako, da imam Sc
daj "a dobrega pol leta studij-
skega materijala. PogreSam ea-
mo Sc enc dobre s~adjarske znan-
stvene revije. AngleSko IL knjig
kar dobro razumem, "a govor
pa Sc vedno nimam posebne
praksc. = Ia vse poslane knji-
sc prav lepa hvala.
Koncno iskrene pozdrave z
donna Obema! France.
SANS.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25

bliske tvrtke "a izvoz svezega
sadja v CSR, Poljsko, Trst it'd.
Letina jabolk je namreG odlicna
(pri mas donna je toea vse zbila)
ter DO okrog 1000 vagonov pre-
sezka "a izvoz. Amerike letos
torej Sc ne bonn videl; pc vsej
verjetnosti drugo leto, ako Sc
bodo stvari tako sukale. Med
tenn tudi Tebe pricakujemo V
domovino, ako bodo mednarod-
ne zadeve urejene.
Ia drugo skupino je bill dolo-
cen Jus Kozak. Potuje v teh
dneh V Ameriko. Poleg DO mia
dinska delegacija in zastopniki
kulturnih organizacij, kateri Ii
bodo prinesli darilo V obliki
umetniskih silk z domacije, por-
tret name it'd. Slike so izdelali
pred nekaj dnevi mladi umetni-
XII Pengov, Didek in Omerza -
vsi ucenci Makso Vanke ma
Umetniski akademiji V Zagrc-
bu. Oni SO bill nekaj dni Z me
MOI V Praporcah radi slikanja.
Darilo posiljajo V zahvalo "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
DRZAVLJANSKl
PRlROCNIK

nova knjizica, S poljudnimi navodW
kako postati AMERISKI DRAW
LJAN.
Poleg vprasanj, Xxi Jill navadno sod
niki ~stavijo pr izpitu "a drzavljan-
stvo, vsebuje knjizica Sc II. delu
nekaj vaznih letnic il zgodovine Ze-
dinjenih draw, v III. delu pod ma
slovom RAZNO, pa Proglas neod-
visnosti, Ustavo Zed. draw, Lincol-
nov govor v Gettysburgu, Predsed-
niki Zedinjenih draw in Poedine
drzave z glavnim mestom, stevilom
prebivalstva in velikostjo.
Cena k~njizici ie Same SO centov Q
postnino vred.
Naroeila sprejema:
knjigorno ProIetorco
1901 S. LawndaIe Avenue
CHICAGO %, ILL.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
DipIomofi zbegani
in groditev miry
v n~eqofovosfi
(Konec S J. Strani.)

(konec S J. Strani.)
sebno v prilog. Pomagale SO ii
pc vojni re ogromno financno in
z zivezem ter surovinami. In ii
Sc bodo, ako ne krene ina levo".
Mani popustljiva je Anglia.
Steer je vojno odSkodnino Itali-
il odpustila, a usidrala Sc ie V
njenih lukah, li jih Sc re misli
zapustiti, V Memo ekonomiio in
podvrgla 81 je kolonije, ki SO
Italijo veliko stale.
Tudi Etiopiji sc jc ma mirovni
konferenci V pogajanjih Z Itali-
10 slabo godilo. Zelela 81 je sal
emo italijansko k~olonijo, XII me-
je med MO in Rdccim morjem,
pa il nj bio ugodeno, Tako DO
tudi V bodocc odrczana cd
morja.
Dali DO Italia vile vsem
tenn olajSavam zmozna It'll skozi
krizo brez velikega socialnega
preobrata, je drugo vpraSanje.
V dezeli med ijudstvom vre.
D~uhovScina Scuje nevedno maso
proti "komunizmu", ces, ia je
vsega hudega kriv, a l~evicarji
pa udrihajo pc klerikalizmu, "a
htevajo zaplenitev veleposestev
v prid dninarjev, XII SO brez zem-
lie, hocejo podrzavljenje indu-
STRIFE in sploh tax red, XII sc ga
ma sploSno lahko oznaci "a socia-
lien. s
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
DeIdvci in reparocije

V pogajanjih "a miroVno po-
godbo z Madzarsko je bio emo
Timed glavnih vprasanj, kako
DO placala vojne odSkodnine. Pa
je bio svetovano, da maj bi po-
slala 80 tisoc stavbinskih DELAY
cev V Jugoslavijo in RUSTIC ma
racun reparacij. Gradili, oziro-
ma obnavljali hi poruSene
zgradbe, mostove in proge. Sko-
da lie, ker so vedno Same delav-
CT najvecja zrtev vojne. Maj Sc
bi raise zasuznjilo madzarske
"magnate' - sal jih je Sc We
dino mad 10000 V dezelit
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
Ukrajinski ~nueionoiisfi
Sc huiskaio

PoIeg raznih drugih skupin,
XII rujejo roper Sovjetsko unijo,
je V Parizu ma delu takozvani
ukrajirski narodni kongres. Pri-
zadeva Sc pridobiti Byrnesa "a
izjavo V prid loeitve Ukraine
cd sovjetskc zveze, ceS, da lie ne
odvisna Ukrajina DO jamstvo "a
mir med zapadom in vzhodom.
Ampak dasi ameriSka vlada to-
lerira delovan e tukajSnjih
ukrajinskih separatistov, V Pa
rizu Jill noce posluSati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
Kaj z Zidi?

Dasi je italijansko v~praSanje
bio doslej ma mirovni konferen-
ci najvaznejSa tocka, Sc v raz-
nih drugih .odsekih r~azpravlja
tudi glede mirovne pogodbe z
Bolgarijo, Madzarsko in Finsko.
Ruske delegate, XII so zascit-
riki Bolgariie, je zelo ujezilo,
ko SO Anglezi predlagali v mi
rovno pogodbo Z Bolgarijo toxic
"a Scitenje zidov " Bolgariji).
Tam nj antisemitskega profile
ma" je rekla sovjetska deputa-
CHA, "torej cemu Sc raise ne bi
obrnili pred svoj prag, da hi vi
cell, kaj pocnete Z zidi v Pale
ctini!!"
Zelo delikaten spor in "a An
gleze jake ncprijeten.
Gl2dc Nemcije 81 o~dlocujoce
silc Sc MISC segle V lasc. Sal di-
rektno Sc ne. Byrne3 je sicer 60
Voril, nQ nacin, kot da 81 Mem
CHA lie cd mas lahko nadeia pra-
vicnosti, minuli teden je o Mi
goVoril Churchill, in pred nekaj
tedni Molotov. Francozi Sc S ka-
kim drzavnikom direktno Sc nj
SO oglasili, a znano je, da hocejo
Saar in Porenje pod svojo do
memo. Byrnes jim je p~ripravljen
prepustiti lie Saar, kjer 50 veil
ka leziSca premoga, ne pa indu-
strializiranega Porenja. Niti nj
pr wolff, da ST hi Poljska ohra-
Mia YES tisti del Nemcije, XII ga
ina sedaj V oblasti. Molotov pa
je odgovoril, da meja med Poll
sko in Nemcijo ostane kot je.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
~ObnovIieno ~JUgosIa-
vija DO incidence.
drZovu...

(V naslednjem objavljamo zclo
informativno pismo IL Ljubljane,
XII ga je 10. augusta napisal France
Adamic, brat naScga pisatclja,
Louisa AdamiCa. F. AdamiG Sc jc
re Cd mladoSti baVil Z modernim
sadjarstvom in je vsled sVoje spo-
sobnosti V tenn poklicu dObil pOzi-
clio izvrsrega direktorja pri slo-
venski drzaVni tvrtki "a izvOz sve-
zega sadja IL JugoslaVije, Kot je
bio pricakovati, je sodeloval V
osvobodilni borbi. VaGncjS2 Odstav-
Ike, XII kazejo scdanjo sliko o polo
zaju V Slovcniji, smo %podcrtali; ker
DO vsebina zanimala marsikaterc-
ga, priobcamo pismo celOti.
Mirko G.. Kuhel, tajnik SANS.D
Dragi brat
Tekom poletja sem ii samo
enkrat pisal dalj5e pismo.
Upam, da 81 ga medtem prejel.
Bill sem dali casa ma potovanju
pa nj bio nit casa niti posebno
vaznih stvari "a pisanje. Pred
nekaj dnevi sem prejel diva kov-
Gka z darili "a druzino, Zupan-
cica, JuSa, Albrehta, KlopciGa
Cvsi omenjeni SO slovenski knii-
zevniki) in Tineta. Imenovanim
sem stvari izroCil. V imenu dru-
zine Sc Tt prav lepo zahvaliu-
jem, ostali bodo prejem re sami
potrdili. Mama pravi, da mas
prevec izdatkov S paketi "a dom
in zaenkrat nj potrebno, da Sc
naprej poSiljaS stvari. &c DO kaj
rabila, bono re sporo6ili. Raj
mere V dOmovini so Sc namrec
ze precej uredile in pocasi pri-
hajamO V mirnOdObne razmere
- skoro bi rekel blagostanie.
Letina je prilicno dobra, tako,
da imamo dovolj hrane in tudi
surovin "a predelavo. Industrial
seveda Sc nj obnovljena tako, da
teh proizvodov Sc vedno pri-
manjkuje, zlasti cevljev, tudi
Obleke in tehnicnega material
la. TOvarniSki proizvOdi so pri-
licnO dragi, kljub temu sem pa
pr%eprican, da so razmere V Ju-
goslaviji izmed vseh draw, Xxi
SO bile V vojni razdejane - maj
boil urejene. To zatrjujejo pot
Mkt, Xxi prihajajo IL Cehoslova-
Ske republike, Francije, Belgi-
je, it'd. Veliko zaslugo ina Sc
veda UNRRA in naSa ljudska
oblast, Xxi ie vse svoje delovanje
usmerila Ia zbOljSanje zivljen-
skin prilik d~elovnega ljudstva.
Prehrana je zadostna in vsesplo-
Sno urejena. Nj vec onih stras-
Nth razlik med produktivnimi in
pasivnimi predict, kot je to bio
obicajno V start JugosIaviji. -
Tudi Lika in Crna CORA in Her
c~egovina imajo dovolj kruha ter
vseh ostalih potrebScin, ker Sc
pr%avicno razdeljujejo razpoloz-
live dobrine. ObnOva razdeja-
nih naselij je ma najboljSi poti
in polnem razmahu. Obnav-
ljajo Sc zeleznice, gradijo Sc
moderne ceste, elektrifikacija
napreduje, skratka opaza Sc pol
ma aktivnost ma vseh podrocjih.
V nekaj letih BIO Jugoslavija OBJ
novljena in modernO organizira-
ma drzava Z ljudskO demokraci-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25

manjkalo. Sedezi SO bill pc $50
V nasi Vault. Tako poroca an
gleSka casniska agencija Reu-
ters, XII je vladna ustanova. Lju-
di je bio mic koliko. Seveda sa-
mi WISH sloji". Nizji so morali
tudi tistega dine garati, da so
zasluzili "a sedeze svojim 60
spodarjem. Kar je pri vsem tenn
znacilno je to: Docim Sc "zapad-
ma demokracija ma vso moe pri-
duSa mad Titom, mad osVobodil-
no fronto V GrGiji in mad poll
sko Waldo, je fasisticnega prva-
ka Franco V Spaniji popolnoma
pozabila.
V Franciji SO nekje pr St. Di-
zieru ukradli = ne kak paket,
ampak locomotive, XII je bila tia
poslana V dar IL Amerike. In Gu
do, nobena oblast ne more isle
dit, KIDD jo je ukradel in kje je.
Nj cudno, ako ljudje V Franciji
%svojce V Ameriki vpraSujejo "a
obuvala, ampak z narocilom,
posljite vsak cevelj V drugem
paketu. Oba hkrati nikar, ker
DO tax paket gotovo ukraden.
Mic boljSe poStenje nj V Italiji,
in prav tako ma slabem glasu je
V Trstu.
Moskva je obnovila S Svico
diplomaticne stike. Nj jih imela
z MO re 80 let. Ko SO sovjetski
diplomat prihajali pc pristopu
V pokojno ligo narodov V Gene
vo, SO bill vedno V veGji nevar-
nosti kot pa diplomat drugih
dezel. Enega izmed Min so "a
rotniki ubili. A Svica krivcev
nj hotela kaznovati. Tako Sc ie
zacela camera V Sc vecjo zane
70. Sedaj SO stvari poravnane,
sovjetski veleposlanik V Svici je
priredil Svicarjem banket in OBJ
enem poudaril, da kar Sc Mo
skye tice, je cato, da Sc urad
Zdruzenih narodov preseli liz
Zedinjenih draw V palace po-
kojne lige narodov. Je to dobra
poteza, XII Sc DO brzkone tudi OBJ
nesla. &c ne re radi drugega,
pac cato, ker je zivljenje V &C.
nevi c~enejse, in pa u%dobnejse
kakor V New Yorku. Sal tako
trdijo tisti, katerim je vec "a
zborovanja kakor pa "a "nocno
zivljenje".
John STEELE je V intervjuvu V
New Orleansu priporocil, mai Sc
nameri bombno raketo ma Mo-
skVo in emo pa maj Sc prihani "a
Tita, Ako hi bill STEELE lie "nava-
dina osebnost", bi Sc casopisi ma
njegove izjave in priporocila ne
ozirali. Toda on je komandant
Ameriske legije. Torej nacelju-
je najvaznejsi veteranski orga-
nizaciji V tel dezeli. Steer pa nj
so nacelniki AmeriSke legije Sc
nikoli sloveli vsled modrih IL
jaw in tako tudi STEELE ne DO.
Grski kralj George III. je pred
vrnitvijo il ubezniStva v Lon
donu obljubil delovati "a enot-
most vseh Grkov in "a lepSo bo-
docnost Grcije. Cemu nj tega
storil takrat, ko je bill dictator
svoje drzave? In kako DO to do
segel sedaj, ko je radi MEGA ma
stala V severni Grciji prava CT
wilma vojna? Edna sreca "a to
nesrecno dezelo bi bila, ako bi
memo ljudstvo storilo isto kakor
V Bolgariii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25

NajbOljSi cas- "a napeljavo za~dostnega
~zicevja je V casu graditve. cato je va
Emo, da Sc ~zasigurate pr kontraktorju,
da DO V nacrtu vaSega novega donna "a
dostno zicevja predno pricnete graditi.
z zadostnim zitevjem boste preprecili
neprijetno podaljSavo zice, medic raz-
svetljavo in "lenarske" elektricne pri-
praVe.
Zadostno zicevje VAN DO dalo dovolj
elektricnega toka, XII DO dovolj mocan
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
IL SANSovego urado
1895 W.. 18th ST., Chicago %, ILL.

10 i'll blagostanjem, ker Sc stvari
prav razvijajo.
Tezjo situacijo cutimo V vna-
Mi politiki.
Odkrito moramO priznati, d.
Z o~ficijelno politiKo nash biv-
Sih zavcznikov nismo zadovolj-
nj. Zamerimo Zlasti Ameriki, Sc
bo'j pa Franciji, da vodita ne
objcktivno politiko ma mirovni
konferenci. So pac pc sredi te-
Xxi milijoni, Xxi so zapadnjakom
boil pri srcu kot prelita kri Ia
naciOnainc ideale!
KIDD nam nor odrekati pra-
vice do PriT1Orske, Trsta in KO-
roSkc, XII objcktivno presoja po-
l0zaj? KIDD more za5topati inte-
reese sovraznih draw? Same oni,
ki jim je mednarodni kapital pri
srcu boil kot resnicna pravica,
niroljubni odnosi med narodi.
Ezgleda, da pc tej vojni Sc ne
bodo urejeni pravicni odnosi
med narodi.
Tvoje pismo Byrnesu je vzbu-
dilO veliko zadovoljstvo in mno-
go upanja ma zboljsanje nasega
mednarodnega polozaja. Prepri-
cant sm0, da DO koncna zmaga
lie naSa.
Donna je V redu. Mama je bila
meseca julia precej slaba. Zdaj
Sc je re znatno popravila in 20
pet dobro izgleda. Ostali donna
vsi pridno delajo. Prvi pridelek
zita je bill odlicen, tudi krompir-
ia je prilicno. Vecina jesenskih
pridelkov pa je prizadetih cd
suSe, XII re dive lett traja. Po-
Skodovan je zlasti pridelek Ii
vinske krme, zelenjave in aide.
Vsled tega SO prisiljeni nekaj Ii
vine o%dprodati, toda kljub temu
DO dovolj ziveza "a vso druzino,
katera Sc je ma domu precei
zmanjSala in razkropila. Tvoji
paketi pa Sc fantastic marsika-
tero vrzel. - Sredi augusta je
padla mocha toGa, XII je zbila vse
kar je ostalo pc susi. Toca je "a
jela samo par Vasi - najbolj
prizadete SO PraproGe in Gatni-
ca. Krive so seveda coprnice,
partizani, duhovni in drugi -
vsak pc svoje tolmaci ia priro-
dni pojav, XII Sc menda re vec
desetletij nj pojavil tako mocno
kot je letos oSkodoval Slovenijo.
Dolarje, katere 81 postal, je
mama razdelila med OtrOke.
Upam, da I'll je Toncka piSala
O tenn. Dollar ina trenutno nizko
ceno so DIM pc uradni zane
njavi. V Ameriki ina gotovo
vecjo kupno moe. O
DR.. Neubauerja Sc nisem vi
del, ker Sc je spotoma zadrzal
V Beogradu.
Zdaj Sc pripravljati zopet dive
delegaciji "a Ameriko: Trgov-
ska in kulturna. Ia prvo dele
gaelic sem dolocen tudi JAZZ kot
ekspert "a nabavo kmetijskih
strojev, gnojil in laboratorijske-
ga materijala. Pogoj je bill, da
sem odhodno premeScen k zvez-
nemu Ministru "a zunanjo trgo-
vino v Beograd in doslej Sc nj
sem pristal ma to; cato Sc je "a
deva odlozila "a nekaj casa. Ire
nutno mi tudi vazno delo ne do
puSCCa odsotnosti. VrSim MANFRED
posle direktorja slovenske repu-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25

Graditev miru je torej tezav-
ma stvar in Wallace je incl W.
rok, da je ma to opozoril in S tenn
bill wren IL sluzbe. Bo ljudstvo
morda sal zapopadlo, ola name
sto miru imamo "a enkrat Samo
premirje in pa pripravljanje ma
novo voino.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
KOM N TARJ
(NadalJevanje S 1. strani.)

SAAJS l. IL
ola ogroza VISA ia nesnaga zdrav-
stvo ljudi. Sun" 81 je S tenn ma
pravil sicer nekaj reklame, am
pax nesnage DO V restavracij-
skin kuhinjah pc njegovih raz-
kritjah prav toliko kakor doslej.
Kajti ako tisti, XII SO placani "a
to, da bi jedilnice bile snazne,
ne drze svoje prisege (rajSe 81
vzamejo petak V roke), kako maj
bi kak casopis dosegel kaj dru-
gega kot ljudi lie opozoriti, da
neglede kako e~legantne SO re-
stavracije, vzlic temu - &c po-
gledaS V milne kuhinje, tie mine
yes apetit.
Senator Pepper IL Floride je
dobil V Madison Square gardnu
sicer vec aplavza kakor pa Hen
ry Wallace, XII je udrihal tudi pc
ameriSkih komunistih, ceprav
je oh enem hvalil Rusijo, toda
prerokovanja, da DO odslej Pep
per glavni predstavnik ameri-
skin progressively, Sc MISC OBJ
nesla. Ne Ickes, ne Pepper, am
pax Wallace DO incl glavno be-
sedo. Ako DO kaj zalegla, to Sc
veda je drugo v%praSanje, ker
ameriska vladajoca politika je
monopol kapitalizma.
Unija p orterjev V pullman
skin vagonih, XII jo vodi F. Ran
dolf - star socialist - Sc je IL
rekla ma svoji konvenciji V Chi
cagu, da nj "a "apizanje komu-
nisticni Rusiji, niti ne "a podpi-
ranje imperializma Velike Bri-
tanije'. Napaka vseh takih
uni je, da SO vedno lie proti kak-
Sni stvari, namesto da Sc bi "a
vzele "a kaj pozitivnega,
Predsednik Truman jih mora
veliko "preslisati'. N. pr, ME
gov kolega senator Pepper mu
je javno z~aluGil, da Sc njegova
vnanaja politika oslanja ma IT,
ste - oziroma ma iste ljudi, XII
venomer insistirajo, da Sc mezd
ne SINE ~zvisati, ukine pa maj Sc
OPA. In da maj Sc delavcem ne
skrajSa ur. Ljudje SO rojeni "a
to, da delajo, je njihno pravilo.
In tako Sc mas (ameriSki) nacin
zivljenja" tudi razvija.
Winston Churchill je sci 10.
sept. V Svico, da tam V Zurichu
dramatizira svoj nov predlog
proti Sovjetski uniji, kakor ga
je oh svojem obisku V Ameriki
S pomocjo predsednika Truma-
ma V Fultonu, Mo. Propagiral je
ustanovitev Zedinjenih draw
Europe, S Francijo in Nemcijo
ma celu. Sodelovale maj bi kaj-
pada i Zed. drzave, ma vsak
nacin pa Velika Britannia. In
pa - akO hocejo - r%epublike
Sovjetske zveze Yes njegov 60
vor ne pomeni drugega kot klic
"a reSitev kapitalizma il "ko-
munisticne' nevarnosti. Ampak
razredni BOZ DO nadaljevan tudi
ako Sovjetsko unijo njeni Ia
sprotniki Sc tako pogazijo. To Sc
pc mnenju Moskve ne DO nikdar
vec dogodilo.
led. drzave Europe, XII jih Sc
daj propagira Churchill, je do
bra ideja. Ampak da jih Sc nj,
je eden Timed glavnih vzrokov
Velika Britannia. Intrigirala je,
namesto pomagala. In prav 60
tovo je Churchillov namen tudi
sedaj, da Sc Evropo obdrzi V ia
kozvanem ravnotezju, XII maj OBJ
varuje njegovo cesarstvo. Zedi-
Meme drzave evropske - kaj bi
bio sploh "a Evropo in YES svet
boljSe kot has to. Ampak, ka-
dar zacne tako kombinacijo pro-
pagirati Churchill, je dobro po-
gledati "a grim.
V Madridu so imeli 10. sep
tembra bikoborbo. Navzoc lie bill
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25

Pisite pc novo knjigO oslo
vensko-ameriSka kuharica" "
ProletarSevo knjigarno. Cena
$500. Narcotic 81 jo Sc danes.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25
UmoboInosf v WushinotonU

V Washingtonu, D. c., je boil
nih ma umu 1880 oseb ma VISA
kin 1000 O prebivalcev, ali vec
kot V kateremkoli drugem me-
stu tel dezeli.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25

"a vse vase sedanje elektricne aparate,
kakor tudi "a tiste, XII Jill boste kmalu
dobili. Poleg tega boste imeli dovolj
prirocnih stikov, ma katere boste apa-
rate lahko "nataknili."
Planirajte sedaj, da boste imeli "a
dostno ~zicevja V vaSem hover domu.
Mas zastopnik "a Home Building YAM
DO z veseljem pomagal pri nacrtu "a
napeljavo zice, ali pa Sc posvetujte z
vaSim elektrarskim kontraktorjem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-25

Slave velikih MOI je vedno
treba presojati, S kaksnimi
sredstvi so 81 10 pridobili. -
RochefoncauId.