Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-24
Obrovnavo v T~opeideriU, MEN konee
in MEN pomen 20 JUqosIoviio

Ko ie bill Draza Mihajlovic uet in uradno obtozen "a vol
mega zlocinca in "a izdajalca Jugoslavije, je vlada V Beogradu
svetu casino izjavila, da DO dobil posteno obravnavo, enako dru-
gi obtozenci, XII so bill ma zatozni klopi OBJ isten casu.
Konstantin Fotic, XII je bill OBJ tel priliki tudi obtozen vele-
izdaje in obsojen ma 20 let jece me DO mu treba vanjo, kr je ma
varnem V Washingtonu), 81 je ma Ve kriplje prlzadeval, ola Sc
hi V to zadevo umeSala naSa vlada. Ker S tenn nj veliko dosegel,
je zadnji moment Sc posebej apeiral ma predsednika Trumana,
maj ma smrt obsojenemu Mihajlovicu resi- zivljenje.
DRAWN tainik Byrnes Sc je sicer "a Mihajlovca zavzel, a
cm je uvidel, da njegov vpiv V Beograd ne seze, in da njegovi
klici ne bodo upoStevani, Sc je zadovoljil lie z navideznim prote-
stom proti jusici, XII ne dovoljuje, da hi Si tia pricati V prilog
Mhajlovica tiHi ameriski letalci, katere je resil.
Beograd je sugestijo odklonil, ker bi blo vsako tako prica-
ME brez pomona. Sal vsakdo We, da je Mihajlovic res oel nekaj
ameriskih letalcev, XII SO Sc morai pc nesreti spustiti ma tia V
okupirani Jugoslaviji, toda Tito jh je Sc ve6.
Draza nj bill obtozen radi tega, da ne bi bill reSeVal zavezni-
Skin letalcev, ampak cato, ker mu je bia borba proti osvobodilni
'front.' in partizanom vec kot pa boj proti okupatorjen. Obtozi-
teHi so prot MENU nagromadli dokazov, da je pomagal Mem
Gem in Italijanom, in da je bill V stikih S srbskim kvizlingom Mi
lanom Nedicem in z njegovmi pomocniki, XII so sluzili nacizmu.
To seveda nj bio vse. Kajti Draza Sc je dobro branil in OBJ
zakljuGku obravnave govoril kakih pet ur. Izvajal je, da Sc je
ravnal pc navodilih zamejne Wade V Londonu, da so mu angleski
in amerski castniki svetovali - kako in kaj, in njihove nasvete
je razlagal tako, da maj hrani zivljenja svojih srbskih cetnikov,
kaiti sovraznika bono re mi CAmericani in Anglezi) porazili, on
pa mai Sc raise pobriga, da Iikvidira "komuniste" (partizane).
AmeriSki vojaki pac MISC priSi umirati ma evropska bojiSca ko-
munizmu V korist.
Ko je koncno Tito lie prevladal, so Anglezi in American pu-
still Mihajlovica ma cedilu in nato je ,morala storti iHo tudi
Petrova zamejna vlada. Toda MihajIovic nj odnehal. In ne "a
mejna carSijska kika V Londonu in Ameriki. So Sc il je "a We
like Srbijo, "a obvarovanje dinastije, svojega reda ter imovine
ter privlegiev, Xxi jh je pustila tam ma svojem pobegu. Upala je
do zadnjega, da DO izvojevala intervencijo, a bio je vse zaman.
Titova Jugosavija ina Rusijo ma svoji strani, carSija javno nj
kogar. Sedanja angleSka vlada je Cd vsega zacetka izjavljala,
da Sc "a Mihajlovica ne DO potegovala, in pa da je zadovoljna z
zagotovilom il Beograda, da DO obravnava proti MENU pravicna
in javna. Mas drzavni tajnik Byrnes je cd kraa sicer skusal in
tervenirati, a je kmalu uvidel, da so Sc V Beogradu odlocili .tozbo
izvesti pc svoje in je odnehal.
Eksekucije dine 16. julia V Beogradu morda ne pomenijo IL
trebljenja cetniSkega delovania, XII DO lahko samo Sc podtalno,
a pomenijo pa smrtnO obsodbO mad onmi, XII SO deovali in sa-
rjali O Veliki Srbiji Hotel so, da mai hi po tel vojni nastala iacja
in mad podloznimi skupinami Sc boil dktatorska kakor je bia
Velesrbska klika pc prvi svetovni vojni.
Jugoslovanska federativna republika je triumfirala. Ideja
Velesrbstva je izgubila bitko in V smrt so 10 ma obravnavi V Beo-
gradu obsodii ljudje, XII so Srbi pc rodu.