Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-12

v naslednjem priobtamo polni tekst govora.
katerega je incl vodja jugoslovanske delegacije
ma plenarni seji mirovne konference Parizu.
Prvi del znamenitega Kardsljevega govora Sc gla.
81: "@.&ss ,':-

mlijonov lud po svetu upre Pariz prieakova
nu da bodo tel splosn mrovni konferenci odgovorn
predstavn zavezniskh in Zdruzenih narodov izda ske
pe XII bodo poeg tstih XII bodo sed tenn, trdna podlaga
tranega mru Delegacija FLRJ zraza prvi vrst svoo
hvaeznost unaski in mucenski Franciji gostoube XII
je veki meri oajsao deo konference Jugoslovanska
delegacja pozdrava isocasno menu narodov Jugosla
vie zaveznske narode in nhove predstavnke zbrane
tako odgovorno naogo zeljo da bi medsebono
evane pomagalo naporom vseh da bi ia konferenca
elm uspesneje dosegla svoj veliki cilj.
novejsi zgodovini je bilo mnogo vojn in mirovnih
konerenc Vec ten konferenc e zgodovina obsoda ker
postopae napacno ali zato ker bile sepo vodene H.
kjucno sovrastvom ali mocjo poseduocih, ali ker
bile krakovidne polovcarske in MISC unicle izvorov iz
katerh je razvla vona Podobne napake so olaSale
poraanje novih agresij novh von. Mrovne pogodbe XII
jih seda izdelat smejo ponoviti taksnh ma
pax Jutr bo zgodovina neusmiljeno osvea vsako stall
sce zavzeto tel konferenci, in h bo obsodila
po tenn, kaksne besede bia zavita ternvec po tem
kaksen e bill njihov objektvn stvarn pomen, kaksne
posledice mea Mi bi zasluzi nasrozo obsodbo clo
vestva, &c b iskreno tezili, da vsa ejah XII h
do te mirovne pogodbe, katerh bono govori zadamo
odlocen udarec agresii in tenn prihranimo bodocim
neracijam trpljenje in nuke, XII jh prnasa vojna.
Mi Jugosovan XII smo bill zahrbtno napadeni cd ner
sko aljanskih osvaja1cev - XII uvedi rezim okupa
CHE in kaerih mnozcna divastva decmirale ase
bvastvo spremenili svojo dezeo vono poprisce
ker nj blo razke med fronto in zaledjem med borcem in
neborcen kjer pusko roki bore tudi maere in
deketa in otroci ker e sovraznk opustos cee pokraj
ne. Zato bono nikoi pozabi ka e to agresa in vol
Mi b seveda precenjeva svoje moci &c b deja, da
mirovno konferenco lahko odstranijo vojne
case Nasa naloga je dovo veka tudi brez taksnh
iluz Toda to- kar lahko tn dosezeno kar dolzn tu
pred oblcjem monov ztev, XII dale svoa zvljenja
prepricanu da bore goboko pravcno stvar kar
dolzni pred oblcm naprednega clovestva in srece po
sameznka, to je nase prizadevane da en stran
pravcn in polni dobre wolfe do narodov in udstev
gede kateri drzav in narodu prpadao, toda da
drugi sran prav zarad ega do skranos odocni kadar
gre unicenje izvorov agrese, katero do wee
raj bojeva kadar gre to- da do teea porusimo cello
zgradbo, XII jo je zgradilo nasilje agresorjev.
Nekateri mislijo da nekateri posamezniki q
vrhov vcerajsnh fasiscnh napadanih draw kriv to
vojno Konerenca bi moga zadah resnega udarca ko
renam agrese in vone &c bi postavila taksno sta
lisce Korenne agrese gredo mnogo globlje Ne bonn
spusca kake analize toda je znano, da Htera in
Mussolinia nj dvgno ljudsvo temvec prv vrsti ban
ke tust karte in smatram nuno poudarit da je bi
Ia glavna manfesaca agresvnh endenc pred in casa
Hitlerja vedno vec ali mani naslna tendenca po osvaa
nu tuh deze njihovo postopno gospodarsko in poll
tcno zasuznenje, eptanje svobode in neodvisnos
dov gospodarska ekspanza usvarjanje vazalnh polod
visnh drzav protdemokraticnmi rezmi it'd. Kaj sledi
il vsega tega? Ill.,. 49,
Jugosovanska deegacija satra da sledi il tega kot
glavno tel konferenc da udart prav po tel
novn manestacii agresie ce hoce ia konerenca
ustvart trdno in trajno bazo mir med narod,
prvi vrsti do teelja porust ostanke doinace Mem
Gie Itae in njunh vazalov mad drugim narod in odoc
odstrant ostanke njihove dominacije teku
e vojne temvec tudi ostanke nhovh presnh osvajanj
Konferenca mora omogo6t narodom XII SO bill razkosani
med razmi do vceraj agresivnim drzayam da konGno
zdrzo in postanejo svobodn Storit zagoto
yitev mru njihovh meah Konferenca dale upo
steva da morajo b osvobojeni narodi svobodni
Dslje n 2. sraAD