Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-24

panijam dokazano, kako je ia ali ona ogoljufala Waldo "a deset,
ali dvajset in vG mliionov dolariev, pa Sc ie omenialo lie med
"suhoparnimi novicami".
Stev1ke, XII jh sedaj ponuja kongresnikom in senatorjem
V pozornost omenjeni list, pricajo med drugim:
V casu vojne je bio cd sovrazne akcije potopIjenih $40
vecjih ameriSkih tovornih ladij. Z mimi vred je So ma morsko
dino 5579 nash pomorscakov. V 18TH mesecih pa je bHo V case
pisju, Xxi ga kontrolira kak ducat magnatov,, vpitja, kot da pomor-
scaki ameriske trgovske mornarice lie lenarijo, zapravIjajo xiv
ljenja nash vojakov in glavni cj Jim je velka media ne da jim
bi bHo treba delati zanio.
Nash $40 vecjih tovornih ladij je predstavlialo V casu poto-
pitve vrednost okrog $1OOO 00, 900, dobili pa so lastniki zanje cd
zvezne Wade V obliki zavarovalnin in odskodnin takoj okrog
$267O00,O00. Torej re tn mad 100 odstotkov vec kakor pa SO bile
vredne.
Oh enem jim je vlada jamcna placati vse druge morebitne
stroske, XII hi nastai s potopitvami.
To seveda nj vse. Kajti povprecno SO lastniki dobili "a pre-
Vazanje tovora V vsaki izmed potoplienih ladii cd Zvezne Wade
vec kot pa je bia ladja vredna.
Milijoni prohta SO Sc jim ma ia nacin kar usipali v blagajne.
Toda vlada Isl nj mogla pomagati', ces, prevazanje tovora V vol
nh zonah je nevarno podvzetje in cato imajo kompanje pravico
tirjati veiko vecjo tarifo kakor pa V mirnih cash.
Ia argument hi bill upravicen, ako ne hi bill tako enostranski.
Sal MISC parobrodne druzbe riskirale nit centa! Use izgube, vse
zavarovalnine, vse Jim je jamcila zvezna vlada. Vrh tega pa i'm
je placevala toliksne odskodnine in toHksno tarifo "a prevaza-
ME, kot da parobrodne druzbe res kj rskirajo. A riskirali so V
resnici lie mornarji. Lastniki so Sc in Sc Sc kopljejo V profith in
V novo nagrabljenih milijonih, docim SO morali mornarji pogi-
niti V valovih.
vlada bi tie ladje lahko sama operirala, kajti bile SO vecino-
ma prvotno njena last, ali pa jh je dala med minu1o vojno zgra-
dit ma svoje stroske ter jh nato dala V obratovanje privatnim
druzbam.
Griffing Bancroft navajo o tenn nekaj primer. Omenja ladjo
'Excello", XII jo je dala zvezna vlada zgradhi med prvo svetovno
FOJnO IN Je Stala DIZu ava nllJOna QOIarJeV. 70 VOJnl 10 1e pro-
dala neki parobrodni druzbi "a malenkostno vsoto $4,000. Do tie
vojne 10 je druzba operirala "a nornalen trgovski promet, ko
pa je nastala vona, jo je druzba uposlila "a prevazanje vladnega
vojnega tovora, "a kar je vlada pacala $357637, ali Sestkrat
tolko kot pa je dobila "a to ladjo V casu, ko 10 je prodala.
Dne IS, novembra 1912 je bla potopjena in vlada je druzbi
il blagajne svoje zavarovalnice placala nadaljnih 100000 ali
sestkrat toiko kakor je dobila zanjo.
To je samo ena primera, XII dokazuje, kako "private enter
prise funkcionira in kako je yes vladni sistem pritegnjen V zrelo
proftarjev.
Ampak vzic dokazanim goljufijam Sc nikomur mic ne zgodi
Vzrok je "protekcija". Mozje, XII narocila oddajajo, ali pa XII
vpivajo, komu maj Sc Jill odda, obicajno MISC pozabljeni. Preje-
majo "bozicna" in druga priloznostna darila, a placala jh je Sc
veda vlada, ker SO bia VISA vkljucena med "obratne stroSke'.
Yeast Sc primeri zgolj il nevoScjivosti, da tie vrste skandai
sploh pridejo ma dan, a hudega Sc nikomur mic ne zgodi, razen
Ga imajo prizadeti stroske z advokati. Tako ie in DO tudi sedaj,
pa cetudi Sc bi justicni department Sc tako bahal, da krivci pri-
dejo pod kljuc. Jece MANFRED MISC bile zanje zgrajene, arnpak lie
"a male tatove. Ali kot pravi pregovor, male obeSajo, velike
izpuseajo"!