davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

rimo: ia je itak v glavnem zbe-
zala sama, ker je imela slabo
vest, kogar cd teh pa je oblast lie
dObila v roke, je bill, samoposebi
umevno, pravicno kaznovan kot
narodni izdajalec. Cd duhovsci-
ne, Xxi je ostala, nj nihce prega-
MAN cato, ker je duhovnik, kar
je nadvse jasnO in kar Sc sklada
z nravnimi in clOvecanskimi "a
kOni. Da Sc prepoveduje bogo-
sluzje, je nesramna laz in je pri-
ca Vsak Slovenec in vsak tuiec,
XII obiSce naso zemljo, da Sc 20
cerkvah vrSi bogosluzje povsem
nemoteno, vodijo Sc procesije,
deli Sc birma it'd. Ljudje .svobo-
dino in brez vsakih ovir romaio
ma bozja pota in DRAW ne pride
niti ma misel, da bi vernike, XII
hocejo zadostiti svojinn verskim
potrebam in zeljam, 1akorkoli
re ovirala. Tega tudi ne SINE,
kajti svobodo we're in bogosluzja
vendar sciti in varuje temeljni
kamen vse naSe zakonodaje -
uStaVa sama.
Veliko hrupa "a mic je bila
tudi uvedba civilnega zakona,
kakrsnega pozna skoraj vsaka
moderna drzava. No, kirk in vik
je zagnala zopet duhovScina, pa
metno slovensko ljudstvo pa Sc
pOroca kot dOloca zakon naiprei
civilno, zatem pa Sc verni liu-
die, kot doloca zakon, poroGe Sc
cerkveno. Bas to je prava demo-
kracija, da Sc cloveka, XII mu nj
do we're, - in ii in TAXI SO bill
v vseh cash in krajih - ne sill
poroeati Sc cerkveno, vernemu
cloveku pa Sc dopusca VISA zako-
nita moznost, da sklene veliaven
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
Leon Blum zgodovinsko osebnosf

Joseph Martinez je pred par lett v svojem predavanju V ma
sem Centru dejal, da je proved strank V eni drzavi lahko poguba
"a demokracijo V Mi. Nedavno Sc je udelezil vseslovanskega kon-
gsesa V Beogradu in nato obiskal svojo rodno Cehoslovasko.
V listen svojem razmotrivanju je izvajal, da hi ma ceskem
zadostovae dive, kvecjemu stir stranke.
Jan Masaryk, XII je minister vnanjh zadev cehoslovaske re-
pubike, je minuli teden v Chicago dejal, da je njegova drzava
ostala demokraticna V smis1u nase takozvane zapadne demokra-
CHE, to je, kt jo razumemo tn in ma Angleskem.
Ampak je zaGela S sociaizacijo v velikem, torej Sc cd mas
razlkuje.
strank ina mnogo, a dominirajo socialist, Benesevi narodni
socialist in komunisti.
Masaryk je nestrankar. A OBJ enem veruje, .da je razvoj v
cehoslovaski demokratieen, in pa da vodi v socializem. Ali, ako
hocete to besedo boljse oznacti, v demokraticni koektivizem.
Ma Francoskem je drugace.
Imeli so V letu 1916 mad pol ducata razlienih voitev in v 40
benin Sc nj odlocilo, kaj in kako.
Francoski poiticni sistem ne temelji ma dveh ali treh stran-
kah. Jill je ma kupe.
In tako Sc Francija vsled take neodrejenosti nj mogla znajti
nobenkrat pc prvi svetovni vojni (razen ko je imela nekaj casa
popularno ali ljudsko fronto) in Sc ne more sedaj.
Reakcionarji pripovedujejo da bi jo lie general Charles de
Gaulle lahko resi-, drugi menijo, da hi 10 on vrgel v fasizem in
poten neizbezno ali v cvilno ali pa v novo svetovno vojno.
Komunisti so sedaj ma Francoskem najjacja stranka.
Ma drugem mestu je stranka ljudskega repubicanskega giba-
MIA, CHE glavni predstavnik je Bidault. Socialist so ma tretjem
mestu. Ia mimi ie Sc celia vista drugih strank, XII so zastopane v
parlamentu.
Demokraticno pravlo je, da ina Waldo V rokah tista stranka,
ki je v vecini. V Francui to nj obveljalo.
Ne konunisti, ne krscanski demokrati MISC mogli dobiti We
cine v zbornici, pa Sc oboji dali mandat "a sestavo Wade starenu
Leonu Blumu. Nalogo je prevzel, Pravijo, da ko je to storil, je
bill zelo ginjen.
Pred minulo vojno je V parlamentu neki reakcionarni posla-
nee Bluma napadel ocitkom, da je zidovskega pokoenja. Pristas
iste stranke je svojega tovarisa zavrnil z ugotovitvjo, da je Blum
francoski patriot. VISA zbornica mu je ploskala.
Leon Blum je patriot boil kot pa mednarodni socialist. In
vzrok je, ker je Francija ena izmed najbolj bonih draw v Evropi.
Blum hi jo rad ozdravil kolikor najvec mogoce brez bolecin.
V vladimir poslih Blum nj novinec. Bill je v kabinetih ze pref
1udi jee SO mu znane in bill je v nacijski koncentracijski kempi.
Bl je v ljudski 'front.' S komunisti, nj pa hotel pristati v predlog
"a zdruzenje 2 mimi v skupno stranko. Toda pref ko sej ie "a
hfevaI, da ne gre v nobeno Waldo, ako ne bodo komunisti v Mi.
Pa MISC si in nti ne nobena druga stranka. A komunisti in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

nado v uspeh in postenost ma
rodnega osvobodilnega gibanja.
Medtem ko je bila v prvih po-
boznostih Sc p~oudarjena misel,
da Bog posilja hudo, tezke case
zaradi grehov slovenskega naro-
da, je bilo V poznejsih re vedno
bolj poudarjeno, da je vse zlo
in hudo zaradi brezboznosti slo-
venskega ljudstva, zaradi zloci-
nov male skupine ljudi, XII 81 kri-
vicno vzdeva raslov Osvobodll-
ne fronte.
Ma priznicah SO vsako nedeljo
stall ognjeviti %govorniki, XII SO
javno in brez vsakega sramu
svojih velikih lazi grmeli prot
partizanom in vsakemu svobo-
doljubnemu cloveku.
Popoplnoma v srednjeveskem
inkvizitorskem duhu pa so Sc
vrsile razne spokorne procesije,
h katerim SO = sedaj re ali pod
pretnjo ovadustva ali S policij-
sko silo - zvlekli vsakega, ko-
gar so dobili in je mogeI Sc. ali
re hoditi. zupniki so bosi nosili
spokorne farne krize, ljudje SC
molili rome vence, prepevali Ii
tanije in predvsem udarne po-
BONE pesmi (Kristus kralj, Kri-
stus znaguD, vso procesijo pa SO
strazili i~talijanska vojska in be-
logardisti. Cesa SO prosili ali bo-
lie, kaj so bill prisiljeni prositi
Boga? Varstva pred partizani
pred partizansko smrtjo in ro-
panjem $50"
Taxi so bill slovenski petki,
prihodnjic pa o ameriskih kato-
liskih petkih tega leta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
KATKA ZUPANCIC:
IVER I

vredni predvsem Slovenec, Slo-
venski Dom in Domoljub -.
Sc bolj ogabno pa je bio zlo-
rabljanje naboznega casopisja,
Bogoljuba, Glasnika Srca Jezu-
sovega, Cvetja, it'd. Ker je slo-
venski vernik crpal svojo du-
hovno izobrazbo, uteho, awe
drilo il tega casopisja, Jill poznal
in bill u~verjen, da SO pisani "a
njegovo dusno korist, je zloraba
tega tiska prava satanska ideja,
XII Sc je enako odlocno obnesla
tudi v cash mehiske in spanske
vojne. Lazi V teh casopisih SO
slovenske vernike zelo begale in
Jim tudi odtezevale vest -.
Tako so duhovniki - organi-
zatorji V zalostnih cash segli Sc
pc skrajnem sredstvu: ma racun
re poprej med narodom znanih
in priljubljenih poboznosti, zbra-
ii liudstvo v cerkvah in jih v 60
worth, spovednici in S tiskom pri-
merno - to Sc pravi neopazeno
- pridobiti "a svoje reakcionar-
ne ideje. Poudarjam: glavni ma
men je bill ia, stranskih je bilo
lahko vec in med mimi morda
res kateri Timed r~eligioznih.
Najprej SO priceli S proslulimi
poboznostmi prvih petkov. pod
crtavanje mole. K. ~ Razum-
1.-Two, da SO "a to poboznost pri-
dobili lahko skoraj vse verne
ljudi, kajti poboznost sama Sc
je ljudem zdela dobra in korist-
ma tako "a poedinca kot "a ma
rod. Ker pa Sc more zlorabiti
vsaka stvar, SO ii duhovniki zlo-
rabbi tudi to. Zloraba je bila IL
peljana zelo previdno in je po-
tekla v glavnem tako-le: kot pri-
pravo ma poboznost SO uvedli
pridige, katere je vsak pridigar
dobil re natisnjene. Prvih devet
tednov SO bile te pridige zgol.i
religioznega znacaja in nisi mo-
gel Min zaslediti nicesar pro-
tinarodnega, pac pa SO skozi III
skobi dosledno poudarjale, da DO
Bog prav gotovo storil cudez in
tako napravil konec vojni.
Mimic je prvih devet petkov
in cudeza nj bio. Ljudje pa so Sc
vsem govorom in poboznostim
polagoma privadili, cato je pa
do novo geslo: seveda nj bilo
cudeza, premalo gorece ali pre-
malo prav ste molili. Zacnimo
znova. In zaceli so NOVA. A novi
govori so polagoma re zaceli ka-
zati svoje prave obraze: ubiti
je treba ljudem vsako upanje in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
(Nadaljevanje.)

Stir stvari so v Titovi Jugo-
~slaviji radi katerih je slovenska
tu- in inozen1ska duhovScina "a
gnaIa velik Kirk in vik. In to so:
loeitev cerkve cd drzave, civilni
zakon, loGitev Sole cd cerkve in
agFarna reforma.
Vsakemu ie znano in jasno,
ola ie vsaka moderna drzava, XII
Sc je kakorkoli re otresIa klero-
fasistienih tezenj in manir, 1--WE
ola prepotrebno loeitev cerkve
cd drzave. Moderne drzave stole
ma povsem zdravem ~staliscu, ko
~smatrajo cerkev, dokler Sc izka-
re kot neSkodljiva interesom dr.
Fave, "a druzbo, XII lahko obstaia
IL vso svojo organizacijo in ma
ukom, "a nekaj ~privatnega, to
Sc pravi, Ga cerkev nina nobene
pravice ne dolznosti vtikati Sc V
drzavne zadeve in obratno tudi
ne drzava v cerkvene. Drzave so
Sc pravilno zavedale, ola DO S tenn
enkrat "a vselej odpravljen YES
skodljivi vpliv klerikalizma, XII
je stavil ovire napredku kjer jim
je lie mogel in znal. S tenn seve-
da pa nj bila zadovoljna duhov-
Selma, XII je izprevidela, da S tenn
izgublja svojo monopolisticno
vlogo mad javnim in drzavnim
zivljenjem slovenskega naroda
in cato je V svojem brezmocnem
srdu razkricala v svet, da Sc v
Jugoslaviji preganja duhovscina
in ola Sc prepoveduje in prepre-
cuje bogosluzje, No, kako je S
preganjanjem duhovscine, smo
re videli, ali &c Sc enkrat povda-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
Store povest; store frogedjie;
novu zqodovino

Mic nj novega v ponavljaniu bozcnih in novoletnih vosci.
v nai dezeli so trgOvine utrzile vec kt Sc kdaj pref. Neka proda-
jaEna v New YOrku je imela v predprazniski sezoni vc kot mill
Jon dolarjev dohOdkov vsak dan.
To nj malo nit v New Yorku.
V Chicago je bHO enakO, in prav takO krizem tie dezele.
BlagainiSki department zvezne Wade pravi, da SO ljudje po-
fr0Sili, OzrOma izmenjali re mad Cetrtino vOjnih bondOv. To Ozna-
milo je bHO v Oktobru. Cd tedaj, brzkone, so jh izmenjali in po-
trosili Sc emo cetrtinO.
Vendar pa v nasi dezeli velja povedati, da so v Mi prazniki
lahkO res prazniki. Je jestvin in kuriva v izObilju. In della je
mnogo. DObis ga, ako ne dobrega, slabega pa prav lahkO, ker ga
je ma kupe.
Pri mas, namrecv Zed. drzavah, so posekali pred bozicem mad
II milijOnOv smrek in smreGic, Ia bOziCna drevesca, seveda.
V Parizu nj bio ne drv, ne premOga.
Italia strada. In bivSi amerski izolacionisti - takozvani -
t4rnajo, da je V Nemciji glad, prezebanje, obup in pa strah pred
bodocnOstjo. V takih razmerah misel ma Mklavza nina pomona.
So in stO let 81 svet voSci vessel boziG, srecnO novO 1eto, mir
ljudem IA zemlji..
V dnevih pc praznikih pa izdeuje atomske bonnie, raketna
letala, strupene pline, razstreliva in kaj Sc vse drugega 81 more
izmislii in karkoli Sc drugega uniGujocega materijala 81 morejo
iznajti kemiki in inzenirji.
Mar je treba, da ljudje V Parizu prezebajO? In stradajo v Ber-
Iinu? In da so milIjoni v Ukrajini, ma Poljskem, pa tudi v Jugo
slaviji Sc sedaj brez strehe?
Ampak - nOvO leo vendar prihaja. -.
Nov red - socializem go.
Svet je preset liz stare v novo zgodOvinO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

DIR. Metod Mikuz je duhovnik, XII
ga je klerikalizem silno ~razocaraI,
POZna ga do dina. Kajti bill je skO-
fOv tajnik. MANFRED tajnik skofa
ROzmana, dOkler Sc nista razstala,
SkOf je sluzil Okupatorjem, Mikuz
je sci borbO k partizanom.
DR.. Metod Mikuz je il poznane
ijubljanske meScanske d~ruzine, to-
rel je pripadal pc st%arokrajskih pri-
Iikah k boljsemu, ne k prOletarske-
mu sloju. Toda v uri preizkuSnje nj
pomisljal. L. 1912, ko je osvObodil-
no gibanje re vZplamtelo, Sc je cd,
locil "a borbo med partizani.
Bio bi mu lagIje pri Skofu Roz-
manu- in spa1 bi ma blazinah name
stO v hosti cestOkrat ma gOli zemlji
GOrnje je kOnec njegovega clan
ka liz zivljenja duhOvscine in GER
kve ma Siovenskem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
AGITATORJI
II a , { | u
PorociIo "a 4 tedne cd Is. novem-

PorocilO "a 4 tedne cd Is. novem
bra do 10. decembra 1916.
John Krebel, Cleveland, o. sc
Josef KorSic, Detroit, Mich. "a
a noVe)
Anton Zornik, Herminie, Pa. q
Joseph Oblak, Chicago, Ill. &c
Martin Judnich, Waukegan, Ill. 1C
Frank CVetan, JohnstoWn, Pa. 1C
Frank Stih, Sheboygan, Wis. 1f
Joseph Ovca, Springfield, I'll.
Frank Zaitz, Chicago, Ill. s
Geo. Smrekar, w. Aliquippa, Pa. s
Louis Malensek, Pueblo, Colo. {
Ant. Jankovich, Cleveland, o. {
Anna Klarich, Detroit, Mich.
Joseph Jez, Warren, O.
g novi)
Anton Shular, Arma, Kansas I
Louis Barborich, Milwaukee
Wis. g novi)
Leo Zevnik La Sale, Ill. 4
j. Kosin, Girard, O.
e novi)
Felix Strumbel, Cleveland, o. {
(novi)
Mary Potochnik, Cumberland,
Wash. (novi) {
Jacob LipovSek, Neelyville, Mo. 2
(novi)
Matt Videgar, Chicago, Ill. z
Frank Remitz, Rock Springs,
Wyo.
Angela Zaitz, Chicago, Ill. 2
Frank Udovich, Chicago, Ill. 2
John Turk, Chicago, Ill. 2
Kati Jurman, Cleveland, o. /
(nova)
Skupaj 1877.
(Prejsnji izkaz a tedne) 261 ma
rocnin.) ---.
Tudi ce izgubiS vse drugo, izku-
Snje ii OstanejO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
Pefki so don
kovuniu

Med vprasanji, XII so meni -
kakor yam - najcesce prihaiala
ma misel, je bio tudi v~praSanje:
kako Sc je med slovenskim liud-
stvom mogla zagnezditi bella
garda. S silo? Najbrz ne = smo
ugibali. z groznjami? Morda kak
odstotek. S podkupovanjem? Tu-
di kak odstotek. Kajti v veliki
sill Sc cut postenosti rad omaje,
ako je usidran lie ma zapovedih
in prepovedih, ma pa ma vesti.
Vendar bi bila skupina vseh
teh prisiljencev, ustrahovancev
in okoristnikov preneznatna, da
hi Sc mogla kaj uveljaviti in "a
resno postavljati partizanom pc
robu. Torej je bio treba seci pc.
sredstvih, XII SO bila boil ucinko-
vita, boil donosna. In kaj je
ucinkovitejse cd lazi in varanja?
In &c prihaja laz in varanje il
ust, XII oznanjajo 'bozjo resnico'
= kako slepljivo, kako speljivo
"a preprostega, nevednega slo-
venskega cloveka! Zlasti Sc v ca
SUI in razmerah, katerih Sc nj
mogel znajti.
Tako smo ugibali, dokler nj
bilo zanesljivih porocil, in so
ugibanja nehala biti lie ugiba-
MIA. 1zcrpen odgovor ma gornje
v~prasanje pa sem nasla Sele te
dni v ljubljanskem "Novem sve-
tn" IL leta 1916. Mislim, da VAN
DO ugojeno, ako poberem nekaj
objasnitev Gz: "Slovenska du-
hovScina in Osvobodilna from
tai; spisal Metod Mikuz) in YAM
jih nanizam tukaj dobesedno.
"Ker je bila v nevarnosti We
RAJ, kakrsno so oznanjali, ker so
bill v nevarnosti tudi njeni or
nanjevalci in njeni pristasi, so
bile V vecjih slovenskih vaseh
osnovane vaske straze -. V BIZ
stvu vojaske nevarnosti "a par
tizane tie straze MISC pomenile.
Bile so slabo oborozene, Sc slab
Sc disciplinirane. Skodovale so
lie, v kolikor Jill je okupator upo-
rabljal pri svojih stevilnih hal
kah in ofenzivah kot vodi5e,
predhodnice, zascitnice, obve-
Scevalce in navadne ovaduhe.
Veliko boil kot vaSke straze
pa je zapeljevalo ljudi casopisje,
in razumljivo, da najbolj tisto,
katero SO re leta in leta pospese-
vail in priporocali duhovniki. Cd
dnevnega casopisja so omembe
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
DR.. METOD MIKUz:
liz ZIVLJEVJA DUHOVSCINE IN CERKVE
MA SLOVENSKEM

zakon tudi 20 predpisih svoie
we're.
VpraSanje verouka. Nadvse
razumljivo ie in il kratkega orr
sa ~zadrzanja slovenske duhov-
Seine tudi vsakemu jasno, da je
drzava zelo previdna, komu mai
izroci vzgojo svoje mladine. Kot
prava demokraticna drzava lie
pravilno dolocila, maj Sc verouk
poucuje V solah kot neobhoden
Precinct, dovoljenje "a pouceva-
ME pa dale lie tistemu duhovni-
ku, o katerem je sal kolikor to-
liko preprieana, da mIadino ne
DO kvarii. Prebridke skuSnje lie
namrec dozivel slovenski narod
prav z mladino, XII SO jo vzgaja-
Ii klerofasisticni duhovniki!, Ne
zaupanje do sedanje duhovScine
torej ne izvira IL drzave same
vsled neke sovraznosti ali neraz-
polozenja do duhovscine, kot
smo videli, IL iz~dajalskega in ne
narodnega zadrzanja celokupne
slovenske duhovSoine. Ali pove-
dano drugace: Nobenega vpra-
SANTA bi ne bilo, kdo maj uci We
rouk pc Solah, ce bi Sc vsi du-
hOvniki S skofom ma eeIu borili
"a svobodo svoiega naroda in &c
bi ne bill izdajalci.
Agrarna reforma je bila med
delovnim ljudstvom sprejeta z
velikim odobravanjem, ne pa Sc
veda med duhovScino. Ceprav je
vsaka cerkvena zemlja pc ka-
nonskih dolocilih prvi vrsti "a
to, da krije cerkvene potrebe,
nato, da Sc IL ME izdrzuje du-
hovnik in V tretji vrsti, da pod
pira reveze in karitativne fdo-
brodelne) ustanove, Sc je ma Slo-
venskem re zdavnaj pozabljalo
in pozabilo ma prvo in tretio
strogo obvezno cerkveno do1oci-
10. cato je duhOvscina pc lived
bi agrarne reforme edna zaupi-
la in Zacela velikO, pOvsem ne
duhovniSko gonjo: Ijudi, XII so
dobili cerkveni svet, so straSili z
bozjimi in cerkvenimi kaznimi,
odrekaIi SO Jim spOvedno odve-
20 in takO dalje. Klasicen pri-
mer, kako je propadel pravi smi-
sci cerkvene zemlje in njene
imOvine je pri mas N. pr. cister-
cijanski samostan v Sticni, XII lie,
mestU da bi pc svojih redovnih
pravilih liz bogatih zemeIjskih
dohodkov podpiral veliko rev.
Seine svoje okolice, rajsi ustano-
vii TOVARNO SALAM, KLO-
BAS IN SRA in tako mesto do
brOdelne cerkvene ustanove raj
81 postal kapitalisticni veIeobrat.
V Titovi Jugoslaviji, v Titovi
Sloveniji je torej red in ne re-
volucija, ne p%obijanje nedolz-
min ljudi, ne preganjanje duhov-
nikov, ne we're, ne bogosluzja.
Steer pa smo jugoslovanski ma
rodi z veseljem sprejeli priia-
teljsko pogodbo z bratsko ceSko-
slovaSko drzavo, cato je tistemu.
XII morda Sc dvomi, potrebno sa-
mo to, da maj pride sam in po-
gleda. Videl in spoznal DO, da ie
pri mas resnicna demokraciia,
cato tudi prava in iskrena svo-
boda we're in vesti.
SANS.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25
EIekfrizoeiio ameriskih
form

Mad 81 odstotkov ameriSkih
farm je oskrbljenih z elektriko,
leta 1910 pa Jill je bio lie
nekaj mad 81 odstotkov. L. 1885
je imelo elektriko samo II Cd
stotkov ameriSkih farm.
Ampak je vzlic velikemu ma
predku elektrizacije podezelja
samo 1851 900 farm opremlje-
nih z modernimi kopalnimi ba-
miami.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

Kadar Sc spomnite svojcev v
starem kraju, posljite Jim Ian
ski in pa letoSnji Ameriski dru-
zinski koledar! Stane ~IetoSnii
S1.65, lanski $3.50. PoSliite nam
naslov in vsoto, drugo izvrsimo
mi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

Znanost je pot, ma kateri iSce-
mo relativno resnico S pomoGio
Objektivnih zakonov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-25

Tudi ce izgubis vse drugo, izku-
snje I'll ostanejo.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1946-04-12

Being new and being powerful, this
man thought it natural for Russia
to "throw her weight around"
Perhaps that is so. And perhaps it
also is true that, we, being almost as
new in today's brand of international
affairs, and being strong as never be-
fore, are inclined to enjoy throwing
our weight around, too.
1t is no time for throwing weight
around. 1t is time for sound judgment,
for reasoned and temperate action.
It is time for understanding the facts
and also for appreciating the awful
cost of failure.
1t is time in which the world must
make workable thing out of inter-
national government under law,
through orderly procedure, with JUS
tice for all, as far as the human mind
can understand and administer JUS
tice.
When talking about Russia there is
one point that needs understanding,
if we are to get our judgments
straight.
Russia speaks only through it's gov
ernment. Where Russia goes, there
goes it's government.
Take the case of oil in Iran. Amer
leans and Britishers may go seeking
oil, but when they do 80 it is through
privately owned companies. When Rus
slams go seeking oil in Iran it is the
Russian government that does the
seeking. And the dignity and prestige
of the government are involved. A pri-
vate company can pull out. It is not
SO easy for q government to do that.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1946-04-12
Tom Cashen Is Awarded
Treasury Bond Citation

Buffalo, N. Y.-Thomas C. Cashen,
president of the Switchmen's Union
OF North America and chairman of the
Railway Labor Executives Associa-
tion, was given the United States
Treasury's highest award for distin-
guished service during the war.
The presentation was made at the
executive offices Of the union here
in the presence of Mr.. Cashen's Off
cial family by Walter H. S. O'Brien,
executive officer of the Railroad Unit
OF the United States Saving Bonds
Division.
Treasury Secretary Fred M. Vinson,
in personal letter to Mr.. Cashen, said
in part:
Throughout the entire duration of
the war emergency the Treasury De-
partment has received the finest type
of cooperation from yourself and the
Railway Labor Executives Associa-
tion, and as result the workers of
the railroad industry have made an
impressive record Of War Bond pur-
chases.
Gas recognition of your generous
help in this matter I am sending you
a Treasury citation for distinguished
services and, with it, my personal
thanks"
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1946-04-12

That factor will complicate trade
relations everywhere. It needs to be
well understood.
And there is one more factor to
know and keep in mind. This is not
reported critically; it is reported as
information.
The first tenet of the Communist
creed is that the end justifies the
means.
An understanding of that fact may
help many times in evaluating Rus
sian positions.
Russian methods and the Russian
creed may change with time; today
we deal with matters as they are now.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1946-04-12

Our own thinking and planning have
changed greatly in the last ten years;
today they must be dealt with as they
are now.
The complexities Of international
dealings are almost frightening; the
consequences Of error may be appall-
ing. Hot-headedness never was so dam
gerous.
Pride Of position on the part Of lit
tie people attempting to play big roles
should be thrown out Of the window.
The vision Of the atomic bomb
should be before the eye Of every
person who plays part In today's
tremendsus drama.
The Butler County press. [volume] (Hamilton, Ohio) 1900-1946, 1946-04-12

Too many people are inclined to
form snap judgments about today's
affairs and the persons and nation
involved therein.
Some want to go whole hog and give
Russia full dress coat of whitewash
and glorification.
Some want to put all the chips on
Uncle Sam as the pure white knight
in shining armor.
Some want to pin all the nasty
names in the book on Britain while
others would paint Britain as guilty
Of none but good deeds.
The truth about the whole aggre-
cation lies somewhere between the
poles.
These, then, are days in which to
judge in moderation.
Few can have all Of the facts and
without all Of the facts judgment is
most difficult, if not impossible.
s
One Of the top-flight radio commen-
tators said something to the effect
that the Russia of the soviets is re-
latively new in this international bus
mess, while her spokesman in New
York Is even younger ham actor,
thia radio commentator called him.