Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-05-17

AONNAA~
re by s nj nem6l poctivych u
myslG, kdyz il ma tolik rad a
Iak re by mohl nekdo miti dew
&c rad, kdyby s MIN nemel poe
tivych 1mysl6? Starry Drtil O.
vsem takov6 moralce nerozum-
mel, ale rozumn6la il Fanynka
a Elbetovi v6Tila. Ten clovek
mnohem starsf nez ona. S mo-
hutnym knirem a divokyma O.
Gina, byl pfece jen dobrak a
poctivec cd kosti. Fanynka do
bre tusila, re milenci takoveho
zrna V Cechach Sc nerodf a pri-
lnula k Elbetovi celou dust. A
ten divoky Rumun choval Sc k
nj, jakoby byla sveticf a hledel
j svou velikou lasku dokazati
tim, re Sc il ami nedotkl, ably il
snad ami dGv6rnostf svou neu-
rail. A kdyz mu jednou rekla,
re by 81 no vzala, ale do jeho
vlasti, re by s MIN neSla, re by
musel ZGstati v Cechach, Elbet
bez odpov6di rozb6hl Sc do sve
kancelare, vratil sc "a chvfli a
WHO'LL ma still dive ste zlatych,
ktere 81 ma vojne nasetTil, po-
tom svoje hodinky a diva zlat6
prsteny. Cele toto svoje jmenf
dial Fanynce do zastavy, ably
mu vefila, re il neopustf. A roz
Gilenym hlasem vykladal, re
slouzf druhou kapitulaci, ale "a
rok, re il ma odslouzenou a az
vystoupf z vojska, re "a tn dru-
hou kapitulaci dostane sest set
zlatych a re tedy Sc Dude uciti
cesky, ably mohl zGstati v rodiS-
ii Fanyncine. A to byl Ease no.
wy dGkaz jeho lasky. Ten di-
voky a zamraceny clovek zrekl
Sc navratu do sv6 vlasti, zrekl
Sc ma vzdy shledan1 Sc svymi
rodici a pT1buznymi, ably ziskal
devce, kter6 miloval.
Pc roce stala sc Fanynka re
nou Elbetovou. Rumunsky pra-
por odesel navzdy z mesta, je-
no furyr loucil Sc S krajany S
placem, ale zGstal V Cechach.
Fanynka nedostala venem mic,
ale Elbet byl clovek, ktery do
vedl shaneti zivobyti. Ia ten
rok naucil Sc dobre cesky a re
take pine ovladal nemcinu. to
mu "a tehdejs1ch dob dodavalo
velk6 ceny. Nasei 81 m1sto So
licitatora u advokata, a zadny
advokat v okresnim mest6 ne
mel solicitatora takoveho, jake
byl Elbet. Mel Size ien tricet
zlatych mesfcn1bo platu, ale ma
tehdeisf dolby byl to plat sluS-
ny. Mimo to opatfil 81 m1sto
domovn1ka v jednom dome a z
penez, ktere dostal z vojny ja-
ko odm6nu "a svou druhou ka-
pitulaci, zaT1dil zene hokynaT-
sky obchod. Neco take pTivy-
d6lala PAM Elbetova hotoven1m
kv6tin a tax Sc tedy mladym
manzelGm vedlo dosti dobfe.
Elbet byl clovek shanlivy, rozu-
mnel vsemu, ackoliv skoln1
vzdelanf nem6l zadne, ale do
vedl Sc do vseho witt, a nemi-
nul den, ably nebyl domG prime
81 n6kolik desetnikd vedlejsiho
vyd6lku, bud z n6ktere komise,
exekuce nebo jake zpropitne.
Ale vzdycky to byly penize po-
ctivym zpGsobem nabyte. Po-
zd6ji ostatn1 advokati poznav-
Sc jeho zdatnost a schopnost,
hledeli no ziskati do svych slu-
zeb, slibujfce mu v6tsf sluzne,
ale Elbet zHstal veren svemu
prvnfmu Sefovi a SET Sc mu "a
tn vernost vselijak vdecil, ac-
koliv jeho kancelaT nebyla v
mest6 nejvets1. Kdyz Sc Elbeto-
vi narodil synek Milos, Elbet
lasku svou prenesl i ma d1te. A
pfi tom jedinem az zGstalo.
TAX uplynula manzel1m Ell
betovym rada let spokojeneho
zivota. Kdyz bylo Milosovi diva
nact let a vystoupil z tehdejsi
hlavnf skoly, otec no dial ma
gymnasium, odbyv namitky re
niny laskave: "Matko, at Sc
chlapec ucf, kdyz ma k tomu
prflezitost. Kdybych ia byl mel
takovou pTflezitost k ucenf, co
by re mne dnes bylo! Co ia u
min a znam, vsemu jsem Sc mu
sci uciti sam jake zlodej cd CT
zfch lid ma vojne. A to je TRIP
ka Skola."
Milos Sc stall tedy studentem.
V te dobe byl dedecek Drill w
pod drnem. Kdyz byl Milos We
ctvrte tffde, dobry jeho otec
umrel. Nestonal dlouho, prud-
ky zapal Pile sklatil no v neko-
lika dnech "a prudke zimy.
Ten clovek z jihu zaplatil 1.-Two