Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-05-17
z
NARODNfHO SDRUzENf
We WASHINCTONE.

N'NA NNNAAA oVOJA pOOlCOIl1 SCIUZ1
pred letn1mi Predominant, KITE
ra byla velmi pocetne navstfve-
ma a nadmiru Sc vydarila. Snad
jednim z dGvodG pro mimorad-
ny 1spech schGze byl, re ma ro-
zeslanych pozvankach ozna-
memo, re budou pritomni diva
vynikaj1cf recn1ci, kterf ma "a
klade nabytych zkusenostf do
vedli shromazdenf rfci neco
podstatneho a podati vysoce
zaj1mave informace. Inzenyr
Josef Hanc, ministr z ceskoslo-
venskeho velvyslanectvf pro-
mluvil o nynejsfch pomerech v
Ceskoslovensku, kde pobyl del
81 dobu pc ukonceni valky az
do nedavna, a DIR. Josef J.
Weisskopf nacrtl zajimave svo-
je zkusenosti z Nemecka, kde
pGsobil jakozto lekarsky Cd
bornlk prideleny organisaci
UNRRA.
Pfedseda odbocky bratr Ma
Itejka oznamil, re ma posledni
schulz konane v dubnu bylo wy
brano $3.50 a celkem cd Move
no roku bylo odeslano ma fond
ceskoslovenskych sirotkG We
stare vlasti $525.OO, coz stavf
nasf odbocku do popTedi mezi
vSemi ostatnfmi.
Kdyz pc te pTedstavil mini
stra Hance, tento precetl dopis
cd nepf1tomneho vyslance Via
dimlra Hurbana, ktery vyslovil
politovani, re nemohl byti pri-
tomen ma teto poslednf schulz,
vzhledem k tomu, re musil "a
jeti do Chicago kan byl po-
Evan pfednaset. Vyslanec Hur-
ban odj1zdi brzke dobe do
mi do stare vlasti a chape sc
teto pfflezitosti podekovati
vSem v odbocce "a spolupraci
a velice dobre d1lo, ktere Cd
bocka vykonala pc celia leta
behem valky. PTeje mnoho
zdaru a 1sp6chu v dalsi praci a
Dude vdecne vzpominati ma
mnohe pTatele.
Ministr Hanc pc tie pTikrocil
k hlavn1mu bodu sve reci, ably
nast1nil situaci v Ceskosloven-
sku rok pc dni Vitezstv1.
"CESKO jake
kazda jina zeme nemGze Sc ro-
zejiti 1plne Sc svoji minulosti,
avSak zmenena situace prinesla
mnohe move problemy. Musf-
me Sc pTizpGsobiti pomernm We
vlastnim zajmu, ale j k Will do
bremu pomeru k tenn, kteTi
nam pomohli opet dosici svo-
body. Jsme narod malych,
drobnych lidi, ale prave mad
Semi a pevna vile tohoto lidu
jest hybnou pakou naseho by
tt. Nase dejiny jsou nepfetrzi-
tym retezem utrpenf, ktere 20
CELLO povahu lidu, ale i zjem-
milo jeho charakter a cfteni.
Musime pohlfzeti budoucnosti
vstffc s odvahou, ale take i po-
kracovati v tonic starem du-
chu a tradici = duchu T. G..
Masaryka. Jsem 81 jist, re ko-
name to co on by sam delal a
byl by 81 pfal, abychom chill
kdyby byl xiv. R1dfme Sc jeho
radon a jsem presvedcen, re by
souhlasil S nasim pocinanim.
Pohl1zfme budoucnosti sme-
lie vstrlc. Prave pred rokem
jsme prosli revoluci, ktera zko-
sila nam mnoho mladych muzzIG
a zen. $4,000 Rust zemrelo
pfi osvobozovanf nasi zeme.
Ptame Sc = proc? Inu, aby-
chom nell svGj vlastni domov
narodn1 - skutecnou, pravdi-
YOU, lidovou republiku. Revo-
luce vznikla re zdola u drob-
neho lidu. Ucinili jsme chyby.
Zlepsili jsme vsak mnoho a lik-
vidovali to spatne. Nase Ma
rodnf vybory zdstanou S Mani
do budoucna. Stojime tvari v
tvaf mnohym tezkostem, ale
jsme ma tom lepe, neil velike
zeme, ktere jsou ovladany ma
lymi skupinami, nebot jadro IL
du jest zdrojem moci. Mezi il
| nymi Zm6nami lest znarodnSnf
prumyslu, coz jest jedna z hla-
which reforem, ktere jsme "a
vedli. Vytyka Sc, re pry nam
Rusove fekli, abychom to pro-
vedll. | kdyby ne, ucinili by
chom to stejne. Vetsina vel
kych podnik1 byla v nemec-
kych rukou a co zbylo znstalo
bez provozovac1ho kapitalu.
Tato reforma zGstane. Mnze-
me spojiti socialnf demokracii
-