Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-03
PoskUsi 20 zanefifev move brutomorne
borbe med deIovsfvom v NemSiii!

borbe med del0VSfVom v Nen7CIW
Nemcija je razdeljena pod stir upravne zone: amersko, So
vjetsko, angleSko in francosko. Waived Sc cuje O tistem predelu,
XII je pod rusko vojaSko Waldo. Sovjetski fisk pripoveduje, kako
Sc tam demokratzra ve, kar je dovzetnega "a demokracijo.
Zemlja Misrepresentation je re razdeljena kmetom, Xxi SO jo obde-
lovalL, ne pa posedoVali. Industrial je preSla V upravo ljudskih
odborov. Izvrsene SO bile ob6inske voitve in kar Sc delavskega
gibanja V sovjetskem predelu Nemcje tie,. je soidarno. To Sc
pravi, socialdemokrati in komunisti so sedaj enotna stranka, XII
je zavrgla ODE start imeni, cato da ne DO spOtkanja radi firme,
XII je ba diskreditirana bodisi pod nensko komunisticno ali
nenSko Socialdemokratsko oznacbo.
Nasprotniki Sovjetske unije prisegajo, da je bna pobratimija
socialdemokratov in komunistov V Nemciji prisiljena zaroka. Ne
dvomno SO komunsi V sovjetskem predelu okupirane Nemcije
Standardization predlozili svoj program-tako je bho tudi po-
rocano, in ugotovii, da je tax, kakor ga tudi oni hocejo. Torej
cemu Sc bi V prid kapitalIzma Sc tepi drug proti drugemu, ka-
kor so Sc V proSlosti?
Argument je zalegel in nastalo je enotno delavsko politcno
gibanje, kr pa angloameriSkemu vojnemu poveljstvu V Nemciji
nj bio vSec, ceS, da so taxi sporazumi V protSlovju Z demokra-
clio. Hotel so, da Sc maj hi nemSki socialdemokrati in komunisti
Sc tepi med sabo, kakor SO Sc V weimarski republiki.
Nekaj zakrknjencev SO res dobii ma svojo stran. Porocajo,
ola so jh sovjetske oblasti radi kaljenja "reda in mira aretirale
in tako je nastal nov povod "a zahteve Sctiti "demokracijo" V
rajhu.
V amerskem in angleskem delu okupirane Nemcije SO nasi
in angleSki WISH castniki (kajpada veiEi pristaSi "zapadne demo-
kracje", o kateri vedo samo to, da pomeni Scitenje kapitaizma),
storii ve kar so mogli tudi V zaduSevanju poskusov obnove So
OBSERVATION-DISCLOSURES glbanJa IN StrokoVnlh unlJ. 10 pa SO IL Lon
dona in Washingtona dobili navodna, da tako ne DO slo, kajti &c
Sc V sovjetski zoni polticne aktivnosti lahko vrSe in unje obnav-
ljajo, je treba vet demokracije tudi V tistih predelih Nemcije,
XII jh zapadna demokracija vlada. Tako so Sc ofcirji pc dolgem
obotavljanju lie odlocili dovoiti obnovitev strokovnih delavskih
uni in pa pohticnih strank, med tenn ko SO konservativcem in pa
klerikalcem re pref pripomogIi, da so 81 trdili svoje pozicije.
Pravijo, da postopa sovjetska oblast V odlocevanju, kdo maj
DO kdo V njenem delu Nemcije, jake pristransko. Verjetno.
Sc veliko vec takih pritozb pa prihaja il tistih delov Mem
ellie, V katerih odlocuje amerSka in angleSka vojaSka oblast.
Ker Sc naSi in angleSki-skrajn reakcionarno vzgojeni bro
kraft, boJe, da ne bi Nencija postaa "komunisticna", SO Sc do
lnlshh, da je Hitler, nemski kapitaizem in nemski nacionalizem
zelo dobro uspeval V negovanju borbe med nemskim proletaria-
tom. Smatrajo, da je sedaj cas- spet udarjati ma enake strune.
In tako dobivamo il porocevalskih virov a~meriskega kapi-
talstcnega novinstva vesti o "nepomirljivosti" med s%ocialdemo-
kraft in komunisti V Nemciji. Namen ten movie" je prozoren.
Razumnemu delavcu je jasno, da Sc gre kapitalizmu "a ohranitev
Nemcije in Europe staremu redu. Ker ie kapitalzem S so ne bi
mogel vec reSiti Ease, 81 skuSa pomagati S podpiranjem razdorov
med delavstvom.
Iga Sc mu ne DO posrecila. Proletariat noce vc borbe MEG
sabo In zahteVa Skupnost V boju "a odpravo kapitalizma. Seveda,
ker kapitalizem poseduje Sc VISA propaganda sredstva in VISA DO
gastVa pc sVetu, z Izjemo V USSR, mu DO Sc uspeo premotiti ma
miijone ljudi, cS, borte Sc "a demokracijo, a ne povedo pa nu,
ola S tenn ne misljo socialne ali industrialne demokracije, ampak
nekaJ takega, kar tn oznacujemo "a kapitaizem, XII mai Sc ga de-
mokraticno kontrolra.
Odgovorni socialdemokrati in socialist V Evropi so Sc "a
we'll prepreciti borbo, kakrSna je divjala pc zaslugi kominterne
in njenih voditeljev, med mimi tajnika Zinovjeva, XII nj delav-
stvu prav mic koristila pac pa pripomogla faSizmu V sedlo. "To Sc
ne smo ponoviti!"
"Nikoi vc ne igrajmo kapitalzmu V roke!"
Seveda, gesla so gesla in ljudje so ljudje. Pregorecnost in
mascevalnost komunistov ma eni strani, in pa starinska dogma
tka starih socaldemokratov ma drugi zaveznike V Nemciii Sc
navdaja z upanjem, da il bodo preprecili postati "komunisticna"
drzava. Kar je socialdemokratov socialsticnega prepricania, Sc
kapitalizmu zapadnih sill ne bodo pustii V omrezenje. A nekateri
so Sc IL razloga, kr so bill V to povabljeni in Sc sedaj dusaio "a
demokracijo Zgolj S stalSca, kr so "proti" komunistom.
Ma drugi strani Sc tudi komunisti ne morejo spomnni skode.
kl so 10 napravii Vsemu svetu - to Sc pravi svoio vratolom-
no taktiko posebno prva leta pc bolseviski revoluciii in v prvih.
dveh letih druge svetovne voine.
Ako'so komunisti in social demokrati "a socializaro nj vzro
ka, cemu 81 hi energje razbiali med sabo. Ako so "a sk1nni nro-
gram in oboi roper kapitalizem, bi blo lie kapitaHzmu v korist
&c Sc spet obnovi strahovita, zagrizena gonia, kakrsna ie unrona-
Scala "levicarske' in "desnicarske" delavske organizaciie 90 nrvi
svetovni vojni.
v ten leth je delavstvo imelo vo priloznost #; skoz; colo