Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-06
Donald Bell %. N. A.
AMERISKA ZUNANJA TRGOVINA

AMERISKA ZUNANJA TRGOVINA
Navzlic temu, da svet kar oka arneriskm bla-
gom vendar vsi amerisk eksporeri zaskrbeni in ST.
Ger upravicene AmerSki trgovski program je utrpel
prece skode zadnem casu ako nasa vlada ne DO do
gednem casu stora korakov da organzra svoe zunane
trgovske odnosae bodo amerisk trgovci spreve da e
ostai svet razpletel svoje trgovske mreze brez
Zacetek najvece povojne trgovine smo ma zalost ze
zamudi Britannia je danes prekoracla znesek svoh
predvonih izmenjav inozemstvom in te izmenave pod
prskom svoe deavke Wade Sc vedno sri Britanc nj
kakor omejujejo trgovno svojim kolonijami In
dorinijoni Ma vsem svetu je Britannia danes vodilna
trgovini avomobli in 1etai - kar DO marskogar pre-
seneto ker sta to dive najmocnejsi amerski industr
Sc pred letom dni bill nasi tovarnarji preprican,
da nobena dezela sveu tekmovat naso
neverjeno razvto etalsko industro Ne ]e da pod
zamahom vone ustvarili ogromne tvornce, sucaj e
nese se da ba letala katera je zdelovala Amerka
bol pripravna "a preustroj primeren "a civne
potrebe
Mnogi ud mislili da Anglia sploh nina potrebne
ga orodja in surovin da bi moga uspesno podati
pole proizvajanja letal veikem obsegu.
Toda stvar je bila ta da meli Anglez voo, da ta
ke tezve premagaio Posali svet svoje rgovske
basadorje Posedica e ze danes da kupujeo druge de-
zee angeSka etaa in da zaniajo Vec ameriske
aparate Cello Argentina XII e pred vono kupovaa leala
skoro zkucno pri nas kre zda svoje potrebe Angjl
prodajo inozemstvo.
Nasprotno pa je ocivdno, da je ameriska industrial
nogo boil zeljna domach naroci kot IL inozemstva Anne
risk trg nud moznos prodae prblizno 10000 letal
docim bi latnska Aerika danes mogla kupit
go vec kot 1000 letal
IL tega zhaja da bi zadelo proved, ako bi
jill nekoiko svoje dobave domacm kupcem in 81 zato os
gural trg uznih predelov Amerke Osvoji b 81 tako
nanji trg XII obeta mnogo bodocnost.
Drug vzgled tega nevidezno egoistcnega in neprems
enega postopana je razvden il nasega drzana napram
Sovjetski uniji. Rus potrebujeo razcnejsega
orodja. Nhove potrebe ogromne toda ako hoceo ku
pitt morajo imeti tud potrebn kredit. Ker tega pr
dobe, obracao drugam in kupuejo skandinavskih
dezelah
Svedska, primer XII je lie mala dezelica, je tenn,
da odobr Sovjetsk un kredit znesku 280 mjonov do
larev Ma podag tega ogromnega posoila tako nalo
drzavico DO mogla Svedska oskrbova svoo eksportno
industro in trgovino delom lea in leta Najman
let bodo nene pono paro delale Ruso elek
trcne naprave in drugo industrjsko opremo
Poeg tega nameravat ODE dezeli izmenavati letno
pribzno 100 mijonov svedskh kron blaga brez kreda
Gre pa po vecn prednete katere bi ba Rusia moga
take lahko kupt tud Amerki.
Pred nekaj tedni je blo objavjeno, da je ponudila
Sovjetska una Britanii trgovsko pogodbo XII maj
bi bila Zgrajena pred izmenjaVanu blaga Rus
ke rgovske deegace ali prspee ali pa pricako
mnogih latnsko amerskih dezelah Pricakuje
da bodo Rus ponuja poleg drugega udi male automobile
zgrajene vzhodnih predeh Nernce. Tudi Dansko
neravajo Rus napraviti trgovske pogodbe.
Drugace povedano - Sovjetska unija je spoznala da
prcakovat, da DO moga velikem obsegu kup-
cevat Ameriko.
PRISPEVAJTE "a OTROSKO BOLNICO