Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-08-09
PLZENSKY KRAJ, c. S. R.
Postovnf zprava Cd dopisovate-
lie Telegraph"

tenn, netfeba podotykati. Vsec-
ka cest baltimorskym Cechoslo-
vakGm, re 81 pc tolik dlouhych
let i v dobach nejhorsich udrze-
Ii sv6j casopis, ktery je jejich
Representatives. mluvcim pred
veskerym ceskym svetem i pred
c%izinou. A tusfm, re reknu pray
du, kdyz podotknu, re ceske
Baltimore bylo a je vzdy ma PRIV
MIN m1ste mezi vsemi ceskymi
osadami V Americe, ktere je
nejvfce prodchnuto ryzfm cha
rakterem cesstv1, obetavosti a
lidumilnosti. Kolik jinych ca
sopis1 V Americe jiz zaniklo
neb Sc ztencilo, jen list CechG
baltimorskych rok cd roku ko-
ma sve dobre poslanf, tax jake
jeho zahlavf hlasf: venovany
zajmdm Cechoslovakd Americ-
kych. Kdo ma proto sve pirate
lie neb zname We stare vlasti,
pfedplatnym ma "Telegraf' "a
vdecf Sc Jim velice, jakoz i "a
iistf 81 jejich vzpominky ma Sc
be pc cely rok. A mlste ne
melo by byti rodiny, kan by
list tento nedochazel. A proto
TELEGRAPH" z nasf stare vlasti
mnoho a mnoho zdaru do dali
SIGH let pro cest ceskeho a slo-
vensk6ho lidu jak Baltimore,
tax Siren okol1!
Wy start nasi krajane V Anne
rice, kteTf pred mnoha roxy We
stare vlasti zili jste tehdy jeste
pod panstv1m stareAustrie s ma
zp1vaj1ce povinne z plnych
hrdel, r1s rakouska nepomine,
slava vlasti "cfsaTi" nikdy by
ste dnes z narodnostnfho a poll
tickeho hlediska nepoznali ono
ovzdusf domacfho a veTejneho
zivota, do jakeho postavila ma
rod mas dive historical leta,
1918-1945. Nez bud'me u
a Tekneme 81, jake RI
kali kazdy druhy cesky Waste
nee "a posledn1 hrozne valky,
to re byly pro mas narod tehdy
ieste dobr6 easy, oproti german
skemu peklu, We kterem upeli
isme pc celych 7 rokI desneho
krveprolit1. Proto posllali-li
isme 20 plnych 800 rokG tuto
nebozku Austrii ku vsem vsudy
dasdm, v duchu prokllname ma
easy nacistickou bestii,
hnij1cf ma p%ropadlem mrchovis-
tt pekelnem, ma kterou slunce
nesml nikdy zasv1titi, dokud
kultura lidska Dude ziti ma re
mi. Skoda jen, re sopecna E.
vropa nikdy nehasnouci nem6-
re nam dopTati toho, abychom
ovoce prave demokracie mohli
vyuz1ti tax, jak Sc ma svobodny
narod slus1 a patti. Castecne je
pax i vina ma mas samotnych,
nez doufejme, re az narod mas
81 tn pravou cestu jez
je mu pTedurcena a sousede ne
chajf jej jfti klidne svou cestou,
byti jednou spokojenou
v srdci Evropy, az tato ko-
necne najde tez podobnou cestu
k vecnemu m1ru a pokoji.
Jiz pc prvn1 svetove valce
tedy "a prvn1 republiky, mize-
ly z naseho zivota vsecky ty ne
germanskych mravG,
nam pc nekolik stoletl nasilne
vnucovane a nemilosrdnymi pa
ragrafy vstepovane a my poma-
lu, ale jiste zaucovali Sc zlti ja-
ko Tide svobodn1, die narod1 Wy
spelych, hlavne die ideal1 de-
americke. Amerika
byla nam tehdy vzorem a vodit-
KEN k move nas1 budoucnosti a
lepsimu zivotu. Nez neStastna
leta poroby, ucinila konec ma
sim illus1m do budoucnosti a my
DO celych 7 rokG stall sc marc
dem otroku bez vlasti, idealu,
v6bec nadeje ma nejaky lidsky
zivot. Nez vSecko do casu. Co
jednou muscle pr1j1t, take sku-
pTislo a to - konecne O.
svobozen1. Heslo vernych SYM
ceskeho naroda "byli jsme a bu-
dem" naslo Ease sv1j domov.
Osvobodili mas Americana, pTi-
sli Rusove. Americana privezli
nam nadeji, p~otraviny, satstvo,
stroje a vse NONE - Rusove
novy zivot, komunismus S jeho
ideally. Idea americke demokra-
Gle nucena byla vSak castecne
ustoupiti sousednfmu komunis-
mu a zdaz tento najde u mas
pddu, Dude otazkou casu. A
vefte opravdu potfebovali by
chom ne n6kdy, ale caste spra-