Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-11-29
Luzicti Srbove zadaji utvoreni
samostatneho narodniho statu.

ma spojeneckou kontrolni radu
ably byla obnovena zapadn1
cast Saska, lezici pTi hranicich
Czech a Polska, jake samostat-
ny stat Luzickych SrbG, kteT1
tam jsou domovem mnoho sta
lett. Je tn obehu mnoho do
kumentG, nichz Sc dokazuje
tento narok.
Document, podepsany Ma
rodnl radon Luzickych Srb6,
snad byl predlozen pri posled-
nj schdzi Spojenecke kontrolnf
rady, jak Sc pravf.
Luzictf Srbove pTedlozili po-
dobnou zadost O autonomii le-
tos ma jare generaln1mu shro-
mazden1 Spojenych narodG, a.
lie vzeslo jim 2 toho malo pro-
spechu, jak Sc IDA.
Rusove patrne podporuji hnuti
Byli-li predpusteni pred Spo-
jeneckou kontroln1 radu = a
vsechno nasvedcuje tomu, re
byli - byl to pravd6podobne
rusky krok, ktery to umoznil,
iezto Luzict1 Srbove jsou v rus
KEN pasmu a Rusko je slovan-
skou zemf a tax je nejpravde-
podobnejsf, re obdrzeli zadost
o pomoc cd svych slovanskych
bratr1.
Oblast, ktera je zadana Lu-
zickymi Srby, meT 2,242 ctve-
recnf kilometry a vybfha cd
ceskych hranic a nynejs1 pol
ske hranicni cary u zitavy.
Jsou v nj mesta Budys1n, kde
ie hlavnf stan organisovanych
Luzickych SrbG, Chotebuz,
Senftenberg, Lubin a Zhorelec.
Uzem1, ma nez cin1 81 Luzict1
Srbove naroky, tahne Sc az k
Mullros, ma jihovychod cd
Frankfurt mad Odrou.
Pocet Luzickych Srb1 je ne
urcity. Prav1 Sc, re je jich Cd
14O 900 az do 100000 v celem
Nemecku. Jak Sc pravi, Srbo-
We sami jsou rozdeleni We tri
skupiny. Jedna 81 pTeje kone6-
ne spojenl S Ceskoslovenskem
druha S Polskem a tTet1 nechce
zmen.
Obsti nemeckeho utisku.
We sve zadosti "a "politic-
kou, kulturn1, narodn1 a hos
podaTskou samostatnost Marc
dnf rada Luzickych SrbG pra-
vi, re jejich narod byl obeti
nemeckeho 1tisku pc 1900 let
a re Srbove byli "prvn1mi O.
betmi koncentracn1ch taborG".
Poukazuje k tomu, re pres ten
to ohromny 1tisk Srbove 81 "a
chovali svGj slovansky jazyk,
kulturni zajmy a zvyky, i kdyz
Nemci veSkerymi prostfedky
snazili Sc zniciti tento slovan-
sky lid.
Ackoli zadna v6c, o nfz Ru-
sove jew zajem, nem1ze byti
|ignorovana, zdejs1 vojenske
mise = ceskoslovenska a pol
ska = naznacily, re volan1 pc
svobode Luzickych Srb1 mGze
zapadnouti tax rychle, jak "a
pocalo.
Mluvci obou mist Sc vyslo-
vii, re je to "vnitrn1m profile
mem Nemecka." Nicmene vi
Sc, re ceske authority rozsifuji
APPEL Srb1 Luzickych ma mis-
tech, kde m1ze vykonati mno-
no dobra.
Je tn historicky podklad.
Cesi, budou-li videti, re je to
prfhodno, mohou postaviti his
|toricky prfpad pro aneksi Lu-
zickych Srb1 sc silou, ktera Sc
Dude rovnati s1le jejich zadost
"a autonomii. V r. 1896 luzic-
Ike dzemi pTipadlo ceskym krs
l1m. Pc nestastne porazce ces.
kych stav1 ma Bile hofe v r
1921 Luzice byla postoupens
saskemu panovnickemu doml
Wettin1 jake dedicna drzavs
S tou podm1nkou, re Dude vra
cena ceskemu kralovstv1 pc
vymTeti WettinG.
Vfdensky kongres r.. 181!
pfirknul severnl cast Luzict
Prusku. Nicmene ustanoven1
re Luzice ma pTipadnouti zpe
kralovstvf Ceskemu pc vymre
nj rodu WettinG zGstalo v pla
nosti. V r. 1916 ceska suvere
nita byla uznana v rakousko
saske smlouve a potvrzena v
Versailles v r. 1919. Pc prvn
~svetove valce, kdyz Wettinov'
a Hohenzollernove byli vyhna
nj, coz znamena legalnl wynn
reni t6chto panovnickych ro
din. Luzice mela byti vracen'