Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-05-15
Mirko G. Kuhel:
JUGOSLAVIJO HOCEJO KAZNOVATI
liz urada Slovenskega amerkega narodnega sveia)


drugi svetovni vojni e Jugoslava utrpela ogrom-
materialne zgube Skodo XII il povzrocil fasisti in
nacist je tozadevna komsa ocena mad devet bilonov
dolarev Svoa zivjenja je poozilo domovinsk otar
million sedemsto tsoc Jugosovanov Vojnih uetnkov e
ea 175O0O nternranih raznih koncentracijskih ta
borisch Nece in Itae je bilo $4,000 nesrecnezev Ma
pristine deo e bilo odgnanih Nemcijo 100000 ljud,
100000 pa e bo izseenh svoje rojsne Crude in
enh tuno Ma ia nacn e blo posredno prizadeth mad
tri in pol miona Jugoslovanov-23 vsega prebivalsva
Porusenh e bio 504 16O posop ali 20o vseh posopij
Jugosavije in 100000 ljud je ostao brez strehe.
Poleg oznacenh ugotovlenih podatkov pa treba Sc
posebe upostevati veikanske zgube XII h e tel voni
utrpela Julska krajina-Goriska Slovensko Primorje
Trs in Istra Ubh je bilo A. 800 ud zaprtih in depor
ranh koncentracijska taborisca pa 95460 Popo]noma
unicenh je bo 1887 poslopij Ia del jugoslovanskega
ozema XII Jugoslavija zaheva cd Italie e prispeva
etih 194445 okrog $4,000 voakov XII bori jugo
slovanski narodno osvobodni vojsk Med emi je bilo
$4,000 Slovencev in Hrvatov ter $4,000 Italijanov.
Jugoslovanska narodno osvobodilna voska je takore
koc osvoboda svoo domovino in 10 ocsta sovraz
nh tolp obenem pa tudi osvoboda Julijsko krano
zpod fassticnega arna Porusila e kar e blo sta
rega, in ustvara ludsko obast. Juska kraina je
odocno pokazala da hoce posta del Federatvne udske
republike Jugoslavije
Use te velikanske zrtve narodov Jugosavje in vse
nhove zasuge zaveznisko zmago nacfasizmom pa
SO bile pozabene clm e JugosaVa pokazaa da hoce ko
raka pc svojl astn potl nov cest XII Vod do
ge miru in srecnejse bodocnosti njenega ljudstva.
Sedan zakljuck sprejet konerenc zunanjih mi
nisrov Veike Branie, Sovetske zveze, France in Ame
rike asno kazejo da hocejo zapadne veesle Jugosav
kratiti pravce, XII naravno prpadao vsakemu narodu
negovem prizadevanju zdruzenje njegovega prebva
stVa IN nJegoVh zema in katere 81 e Jugoslav Sc bol
utrda svojim doprnosom skupno zaveznisko zmago
Sovetska zveza je edna XII je upala avno zavreci
fiksne nacrte anglo-amerske kombnace potom katerh
b Slovenci zopet bill razdeen med Italo, Avsro in
JugosaVo ter zloceni od jadranske obae oceh gospo
dov Bebebe (Byrnes, Bevin in Bidaut sovenski Pr
morc vedno navadno govedo kaere ahko baranajo
po sVo pojubnosti svojem fanacnem stahu pred Slo
vani XII hocejo sam gospodart svo hisi opirao
demagoske argumente, katerim zlast mas lastn
Byrnes upravceno smes pred svetovno avdijenco in z
negovo dpomacijo neopravceno smesi yes amerski ma
rod. Kaj prav?
Ker je Trsu vec Italijanov nego Slovencev mora
spada aliji Ker pa Trst zvet brez svoega "a
edja Xxi e stoodstono slovensko mai posredna oko
lca prpada ltai posredno okolico pa men zapad
no 1sro ter Slovensko Proe in Gorisko zapadno cd
kozVane Wilsonove cre. Po njegovem ms enu bi bila
prava etnicna mea med alijo in Jugoslavijo ona XII b
dajaa pol mona Jugosovanov Ita petdeset tisol Ita
Ijanov pa Jugoslaviji.
Gospod Byrnes je obenem zust besede, XII jasno pri
cac da ma tel konterencl zasopa drugega nego Iao
Nobena itaijanska vada bo podpisala mirovne
pogodbe &c zgub Trst Katera neska vlada pa bo pod
psala pogodbo, ko bo Pruse Sezie in vzhodre Mem
cie Ko bo Porura in Porena? Katera aponska vlada
bo podpisala pogodbo ko DO zgubena Mandzura in Ko
reja in kurilsk otoki in oocie Pacifiku?
Mar vprasamo ujetega steklega psa, &c bo cvil ka-
dar mu posljemo kroglo mozgane? "
Mar e gospod Byrnes vprasal: 30 Ii Jugosavja pod