Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-05-21
Arthur Gaeth TO- N A.)
Razgouor z mar$alom Titom
AAS Q

H.
Ko smo bill tako obdela sposna vprasanja ticoca
jugoslovanske revolucie lotil nasednjega koc
vega vprasana in zaprosi nformac gede odnosaev med
cerkvo in drzavo Mole vprasanje je blo kot sed Kak
sne svobode katere in pricakovati
cerkev vzprco tezav med katosko duhovscino in drza
vo?'
Marsal trenotek zamislil in mi nato odgovor
pazvo odbrajoc svoje besede "Drzava in katoska dl
hovScna 81 nista nasprotna LIE eni ederatvnih repub
ik-na Hrvasken-so duhovnki neprijazn drzavi Cd
ten bono zaheVa racunov za della in krVlce katere
zagresi, sodelovanje okupatorem in nadaljno
podtano rovarene, katerim 81 przadevao otezkoc
vol dezele.
Katolisko duhovnistvo prav tako kot duhovniki dru
9Th Verskh obredoV uzlVa popono sVobodo izVrseVanu
svoh doznosti Drzava Jim dozda nj delala nobenih tez
koc in h tud bodoce ne DO. vse drzavi vlada popo
verska svoboda Nt nasi ustavi niti nash zakonh
nj nat nobene zapreke izvrsevane katerih kol
skin obredov.
"Drzava bo nastopila le proti posameznm duhovn
kon ali skupinam duhovnikov XII upirajo in bi hotei
ovirati svobodni razvoj dezee.'
Mole nasledne vpraSan je bilo posVeceno zadev de-
mokrace. kako bo ustanovljena jugoslovanska
publika izvaala vpraSal ona osnovna nacea kate
smatramo zahodnih dezeah kot temelj demokracnh
rezlmoV nanrec svobodne VoitVe narodnih predstavn
ko svobodo govora in shodov svobodo sodstvo
podag sVeta porotnkov?
MarSal Tito je odgovoril nasledne 20 tel zadevi mi
nj reba mnogo govoriti ker e in koncno
Veljavno nasi ustaVi Ma podag ega dokumen-
a predpisane votve predtavnskega paramenta prav
kot sVoboda goVOra in prnerne sodne oblast Tu
unestnC dodat da e teba upoStevat dejsvo da sredi
reVouconarnih sprememb XII Vrsile notran struk
tur JugosaVe dozda Sc nj bilo mogoce kar naenkrat
VsepoVsod lzVes IN uresncti sprenembe katere
sn1o imel pred ocm in XII amcene nasi Sc ved
e neka eementov XII ogrozajo ureditev Uvedli
sn1o razere XII SO zelo razicne cd onih katerh live
Ia stara Jugoslavija.
Marsal je nato dodal Sc naslednje me pri tenn paz-
1.-Two motr ko da b zele videt vtis katerega DO nared
sVomi skrbno izbranim besedami Moi tovariSi in JAZZ
smo re opetovano razloz in naglasal tenene tocke
Sc demokrace. FederaVna ljudska repubika Jugosavi
ia uzVa demokracio ki ina goboko sociano vsebno Ma
sa demokracija DO skrbea svobodn razvo najsirsh
ljudsklh mnOzicrec IS do 80 odstotkov vsega
nasega prebivalstva.
"Nasa demokracija je ljudska demokraca, ker je
clana LIE neVero sodmo mi onh boil formalnh demo-
kracah Xxi niajo onh vez il katerh see rod prava
demokrac a-to je katerim nanka Stroke socialne
bne To je razlog da scemo formane demolracije in
snatramc, da mora biti narodna, ljudska.
Sc nekaj-ceravno bi noge navesti Sc mnogo posa-
meznost in podrobnost-m skrbimo "a Stroke ludske
mnozicc to je delavce. dezeah katerih vada le
formana demokraca gre delavcem dobro lie dokler mao
delo Cim nasop nezaposenos e konec nihovega bla
neutrality-suspicious. samm seb Tu pri pa vsak
drzavjan tud varuh vsega udstva drzave Ia
ka nacela demokracije pa obenem najbolj porok
tc da bodo posameznos katere navedli postopo
ma izvedene in uresncene"
Pc tenn razgovoru notranjih zadevah Jugosla-
vie otili zunanje poticnih vprasani katerh
bonn porocal naslednjem clanku. II