Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-09-04

EVrOp1 Je neKaJ ueZel, II. pr.
Nizozemska in Danska, kjer je
agrikultur (poljedelstvo) ma vi
sji stopnji kot kjerkoli ma svetu,
Ampak to so male dezele. Kar
&c Velikih tice, pa so Zed. drza-
We V masnem poljedelstvu ma
DrVam mestu.
Tu prideljujemo zivez ma indu-
striaIne nacine. In Sc imamo
moznosti pospesiti pridelovanje
"a tOlik5ne nacine, da Sc agri-
kulturni ekonomi kar cudijo.
Ills je o nasem poljedelj-
stvu priobcil clanek, XII Sc glasi:
Poljedelski tajniK Anderson
ja pred nedavnim podal 1.-Two sill
10 polozaja agriculture ko po-
5tane zivez vojno orodje. Njegov
opis je zanimiv ne samo, ker pri-
klice V spomin presenetljivo -
ter Sc nedovrSeno - poglavje
ameriSke z~godovine, paG pa tudi
IL razloga, ker zadeva dalekose-
zne probleme, katerim stoji Sc
daj nasproti zivezna in poljedel-
ska organizacija Zdr. Narodov
Food and Agricultural Organi-
zation of the United Nations).
Poglavitini cilj FAC, kot je We
chi znano, je, da Sc pomaga de-
zelam in narodom zviSati oboje
pridelek ziveza in zahtevo pc
istem S ciljem, da bode dive mi
lijardi prebivalstva nase zemlje
imelo boljse zivljenje oziroma
boljSi nacin zivljenja.
Podajajoc najprej pregled po-
lozaja farmarjev V letih pred
drugo svetovno vojno, je polje-
delski tajnik Anderson tekom
svojega govora to p~oletje opo-
zoril ma dejstvo, da SO ameriSki
kot tudi drugi farmarji V onih
letih pridelovali proved. "Velike
zaloge odviSnega zita SO polnile
zitnice Zed. draw, Avstralije in
Kanade. Farmarji sc zgali pre-
obilni pridelek koruze V ameri-
Skem koruznem pasu ma severn.
V ,JuZni Ameriki so iStOcaSnO
goreli ogromni kupi kavinega
zrnja. Mi smo omejili poljedel-
sko produkcijo - da je bilo mo-
goce izenaciti ali uravnovesiti
pridelek z zahtevo - posledica
tega pa je bila brezposelnost ter
nezadostna zaposljenost V de-
zeli. ..:.
"Vojna pa je to sliko znatno
spremenila, kajti naenkrat je
postal zivezni pridelek, govedo,
prasi6i, perutnina, ter krave
mlekarice nekaj kar je tvorilo
temeljni vir ekOnomske in vo-
jaske moci. Namah je bio della
"a S - in vse je delalo. Ia
hteva pc zivezu in drugih pro-
duktih Sc je povisala toliko,
"a je presegala produkcijo.
"Naucili smo Sc V casu pada-
MIA bomb in gorecih NEST kaj
pomeni zaposljenost "a polje-
delstvo," je dejal tajnik Ander-
son "Naucili pa smo Sc tudi
kakSno direktno kooperacijo
morejo narodi in dezele doseci.
in pr tenn smo uvideli, da tako
medsebojno delovanje prinese
vsem blagostanje in korist. Tu
nj bio vec vpraSanja, Kan no
cemo zapeljati odvisen pridelek,
XII ga nj mogoce spraviti V de-
nar?' Namesto tega je nastalo
vp~raSanje 'Kako pridelek boljSe
uporabiti V sploSno korist?'
Skupno smo uporabljali pridel-
Ike, surov material, morski pro-
met, zivez. NajpotrebnejSim
stvarem smo dajali prednost .
"V kratkem, agrikultura ie
dosegla visek svoje produktivne
kapacitete has casu, ko ie svo-
boda sveta bila odvisna Cd tega.
Tekom pet vojnih let, Cd leta
1889 do 1914 je ameriSko polje-
delstvo povisalo svojo produkci-
jo V dvakrat vecjem obsegu ne
go V 20 letih, cd leta 1919 do
1889.
PA V tenn Sc nj zapopadeno
vse kar Sc je dogodilo V tenn
pogledu V. poljedelstvu V vojni
dobi. Visek produkcije je nam
rec omogocilo moderno kmeto-
vanje potion poljedelskih stro-