Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-30

WHO -.
&c prebira clovek ameriske
liste in verjame, da ina vecina
prav, bi Sc moral zgroziti, kajti
vecinoma, &c Sc sploh ~ozirajo ma
to "balkansko" dezelo, ne puste
ma njej niti enc dobre dlake.
NajrajSi pa 10 kar prezirajo. Po-
zabljeni so tisti dawn, dawn ca
81, ko je konservativni Churchill
angleSkem parlamentu pei tt
tn slave in pripovedoval, S kak-
snimi nadeloveskimi napori dr.
re jugoslovanski partizani vec
nacijskih divizij " sahu kot sku-
pne angleSke in amerikanske
sile V I"taliji, Tudi V Angliji Sc
ne spominjajo vec tistih casov.
Jugoslavija ina - pc "novi orr
jentaciji" policijsko Waldo;
kdor Sc il ne klanja, ga postavi-
10 OBJ lid in ustrele. Cudno je lie,
da ne znajo tisti, XII pripovedu-
jejo take bake, navesti nit enc
ga konkretnega slucaja.
Wee kot Sest in pol milijona
volilcev je II. novembra l. |.
glaSovalo "a narodno fronto, to
Sc pravi, vec kot devetdeset Cd
stotkov vseh oddanih glasov. Ali
SO bill to vse sami p~olicaji? Ia
opozicijo je bio oddanih nekai
vec kot sedem sto tisoG glasov,
&c bi bill pr kakSnih ameriSkih
VOlitvah rezultat lie nekoliko po-
doben temu, bi bill oznacen
Landslide z najdebelejsimi or
kan IA vseh prvih straneh, ceS,
ljudstvo je izpregovorilo. Ali nj
bilo to V Jugoslaviji ljudstvo?
Ampak reakcija trobi O dikta-
turf in DO trobila, dokler DO ime-
la kaj sape.
Odkar je poSta odprta, objav-
ljajo naSi listi vsak dan po cele
strani pisem IL starega kraja in
Vsi Sc vjemajo V tenn, da je osvo-
bodilna fronta priborila narodu
Svobodo in demokracijo. Ampak
pismarji vedo bolje kot oni, XII
SO preziveli visa Stiri dolga, stra-
Sna leta in ne lie videli, temvec
tudi cutili, kar Sc je godilo.
Morda je vzrok ia, da jugo-
slovanska demokracija ne ravna
pc predpisih "zapada', XII 81 la
sti patent ma demokracijo. Tam
imajo pac drugacne pojme o po-
litiki in njenih nalogah in mi
slijo, da Sc demokracija gradi cd
spodaj COR. &c je to greh, no -
tedaj je J~ugoslavija ma pragu
pekla. Kajti to antimilijonarsko
idejo mislijo spraviti cello V
ustavo move republike, tako da
pOstane osnovno nacelo "a
zgradbo drzave in "a memo bo-
doce zivljenje.
MinistrStvo "a konstituanto
je izdelalo nacrt ustave in ga
predlOzilo ustavodaini skupSci-
nj, obenem pa ga je objavilo in
- nezaSliSanO. - vSak draw
Liam ina pravico, ne lie da ga Ci-
ia, ampak tudi ola izrazi svoje
miSljenje O MEM in &c Sc mu zdj
pray in potrebno, da poslje
skupScini predloge "a izpre-
membe ali dodatke. Tako bi clio
vek sklepal, da sodeluje vsak dr.
zavljan pri izdelavanju ustave,
Z drugimi besedami, Ola ga ma
rod sam izdeluje. V Beogradu,
Zagrebu, V Ljubljani, Saraje-
WI, Skoplju mislijo, ola je tako
postopanje demokraticno, am
pax il Rima prihaja glas, da je
S lie Titova diktatura in glas
zamejcev, XII jih pece vest, dobi-
va odmev Londonu in Wash
ingtonu in povsod, kjer Sc boje
"komunisticnega" bavbava.
&c DO ustava sprejeta vsaj V
glavnem, bistveno tako kakor ie
predlagana, lahko pricakujemo
Sc vec preklinjanja in grmenja
o diktaturi. Kajti nacrt Sc os-
novno razlikuje cd "klasicnih"
ustav zlasti V tenn, da obsega po-
sebno poglavje O "Druzabno 60
spodarski ureditvi." Temu so V
4-tem poglavju posveceni clan
XII cd IA. do vStevSi 20.
UVod najbrze ne DO ugajal tt
slim, XII jim je free enterprise"
najvecji malik, kajti osnutek
nroyyi.