Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-23
ROLE AREC
Kovonie mirU znomeniU prerokb o
neizoQibni trefii svetovni voini

Versailles: ZavezniSki mir V omotih tajnih pogodb, Imperial
lstiCnih kupGij, zanikanja Wisonovih IA took, pot v faSzem,
who'd V drugo svetovno vojno. .s
LuksenburSka palaca V Parizu. Znova zaveznski mir. Napake
Sc vecje kakor pc voni St. l. Enajst tednov razmotrivanj prere-
kanj in imperiaisticnega mesetarenja. .
Ma konferenci V Versaillesu je bill Woodrow Wilson. V Lux
senburSki palaci nj bilo ne Wisona, ne Roosevelta temvec il Zed.
draw - XII SO imele skoz in skoz glavno besedo - lie ljudje, XII Jill
radikalni svet oznacuje "a torije, reakconarje in predvsem "a
brantelje kapitalizma.
Kdor veruje V kapitalizem, ne more bti idealist v nobenem
pornenu tie besede. Mas drzavni tajnik Byrnes je sicer prosli pc
tex pc radiu argumentiral, da je zastopal Rooseveltov program in
sploh da Zed. drzave hoGejo mic drugega kakor res pravicen, ira
jen mir.
Zveza protestantskih cerkva pa je ma svoji nedavni konfe-
renci sprejela manifest, V katerem apeira ma drzavni depart
ment, da maj preneha z bazami okrog Sovjetske unije in zaeno
tudi z vojno propaganda proti Mi. Zveza teh cerkva nj komunisti-
cha = tega il ne bi nihce mogel octati Ampak je "a mir. Dasi
sistema, kot ga uvaja USSR povsod, kjer ina kaj vpliva, nina
rada, vzlic temu ia zveza professionalism cerkva V Zed. drzavah
smatra. da mai nehamo govoriti O voini prot Rusiii. V voinah
padajo ljudje, ne sicer tsti, XII jh povzrocajo, tenvec oni, XII so
pozvani vanjo. In pa mestni proletariat. ..
Oh zakljucku mirovne conference V Parizu Sc je dogodil
tragden prior, da jugoslovanska delegacija ma Mi nj bia ma
vzoGa.uy g. 4.a<y
Ito je spominjalo ma Versailles. -
II Takrat Sc Nikolu Pasicu nj zjubilo, da bi bill argumentiral
proti zavratni tajni pogodbi zaveznikov (Anglije in Francije), XII
so dali Itaiji Trst, velik del Kranjske in mocali, ko SO sI talijani
we'll tudi Zader in Reko.
Sedaj je anglo-ameriski biloxi Jugoslaviji Trst znova odrekel.
Drzave, XII SO tisoce mill cd Trsta, so odlocile tako, kakor sta ze-
leila Ernest Bevin V imenu Anglije in posebno pa mas drzavni
tajnik Byrnes.
Tako je bia mirovna konferenca V Parizu zakljucena, ne da
bi kdo verjel, da je bia kaj drugega kot lie tipanje, kako Sc "a
plesti V tretjo svetovno vojno.
Jugoslavija, najhna kot je, je svojo delegacijo z mirovne
conference protestno umaknila Tx pred njenim zakljuckom.
Njena poteza je anglo-ameriski biloxi sicer nekoiko poparila,
arnpak ne toliko, da hi odnehal cd svoje taktike.
Mi V tel dezeli - MANFRED naSa vlada, smo odlocni, da lie nasa
VOLTA mora obveljai. V svojem govoru pc radiu je drzavni tajnik
Byrnes to mnenje zanikal, cs, da sno pi wolff "a kompromise,
ali ne tako, da hi samo sovjetska oblast obveljala.
Toda ako 81 pokicemo nazaj izavo zveze professionalism GER
Eva, Vidimo, da je naSa vnanja politika sedaj usmerjena boil kot
Sc kdaj v pid privilegijev, dasi pod zavajalnimi gesli.
To sta pc ovinkih priznala tudi drzavni tajnik Byrnes in ME
gov drug ma mirovni konferenci V Parizu, republikanskis senator
NapHaphpr0 iz Mihioopo ZOO 10 pi W % JrzoyoI poboyoo
govoriti O 'neizogibni' vojni z Rusijo, ako hocemo, da nam DO
verjela V naSa mirovna zagotovila.
Toda kj pa z nasimi vojnimi bazami, XII jh inamo okrog So
vjetske unije? Ali maj pomenijo, da jh uporabljamo V mirovne
namene? Kaj mas monopol atomskih bomb? cemu brodovje V
Sredozenskem morju?
V Kreminu so uverjeni i kakor so V Londonu, Parizu in
drugod, da Sc gre tn v pripravljanju spopada kapitalizrna proti
sovjetskemu ekonomskemu sistemu.
In samo radi tega je bia mirovna konferenca V Parizu polom.
In lie to je vzrok, cemu je v novo mednarodno organizacijo zdru-
zenih narodov mani we're kakor pa je je bio V Wilsonovo lgo
narodov.