Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-13
Etbin Kristan. predsednik SANS-a:
USTAVA MOVE JUGOSLAVIJE

H.
"Federatvno narodno republko Jugoslavijo sestavla
o Narodna repubka Srba narodna republika Hrvaska,
narodna repubka Slovenia narodna republka Bosnia in
Herzegovina narodna republika Macedonia in narodna
republika Crna Cora.
Narodna republika Srbija ina svojem obsegu avto-
pokrano Vojvodino in avtonomno kosovsko-meto-
hijsko okrozje."
Tako je naposed ustanovljeno to- kar vsi narodi
Observation-Disclosures nekoiko velesrbskih Sovinstov-
vedno zelei IzreGeno e priznane da So primer Slo
Venci poseben narod kar nekdan dktatorski Jugo
savi smatrao naravnost zocin Aleksander je misl
da dekretom lahko pobase vse in tako
IL njegove ustave in zakonov zgna narodna imena
SloVenci dobi DraVsko banovino, HrVaSke e zmanj
kao Macedoncev cd zacetka MISC PRIMAL ko narod
ces, da to Srbi, govoreci "poseben diaekt'
Sedaj je centrazrna konec in tenn je odprav jena
najvech zaprek uspesnega razvoa posameznih ugoso-
vanskh narodov in-cesar mperiast nikdar MISC
mel-razvoja in napredka cele Jugosavije Avtonomja
posameznh organskh ceot je eden vaznh pogoev demo-
krace in ker hoce Jugoslava biti demokracna dr.
zava je moraa federacia pri tako rekoc sebi
In ker ina vsak del svoem krogu pose svoo lasno OBJ
last DO ceota mocnesa ker Sc nikomur bo treba
bait zelezne pest IL Beograda potreba skupnost skup
nib zadevah pa DO tenn loze razumva
AVtonomja po novi ustavi pa sega do dina Drugo po-
glavje govor narodni oblast in pravi
'V federativn narodn republik Jugoslavij zhaja
oblas IL naroda in prpada narodu' Ali spomin jate
Lncolnovih brezsmrtnh besedhe government that shall
perish ~
Narod ostvarja svojo oblast po svobodno zvol enih
predstavnskh organh drzavne obasti po udskh odbo-
rh XII Cd mestnih udskh odborov do zborov narodnh
repubik do skupscine federativne narodne repubke
Jugoslavije nasta razvli narodno osvobodni bor
bi prot faSzmu in reakcij in prdobitve te
borbe.
Vse organe drzaVne oblasti narodne odbore zbore in
skupscine voljo drzavan podlagi sposne, enake in
direktne Voline pravice tajnim glasovanjem.
Kaj e demokracija?
Nkdar Sc nj ia beseda rabila in toliko zlorabala
kot eh dneh, ko 81 Peter in Pave Mace Pepe tud
Judez ast patent Nekater jo rabo kot lopa katerim
tt misio ub Vsak argument ampak bognedaj da b jo
hoteli analizirat "Demokraca e tako kakor pri mas
in tenn mislijo je vse opravljeno
Mnogo bi Sc ahko govorilo demokrac, ali presega
10 b daleG obseg eh vrstc Menda pa bodo tud najvec
dlakocepc prizna da nj demokrace brez udske kontro
e zakonodajstva in zvrsevane obasti Kjer vona pra
splosna enaka direktna ajna je ia pogoj reaz
ran Zednjene drzaVe demokraca ker ina judstvo
ko volno pravco Taxa demokraca je Anglia Avstra-
ia it'd In taxa demokracija e Jugosava.
LahkO gre pac Sc nlalo dale Ma primer: Dvom
Sane ce ina drzavlani scer vono pravico ampak 10
posebni zakon lahko omeje ali odvzameo Pravo da
to vcash zgod zahteva poseben davek zvrseva
ME pravice Ali &c e voec gospodarsko tako odvisen
da mora glasova kakor hoce kdo drugi To pa vod do
problema gospodarske demokrace XII ponekod smatra
"a kocv predmet Jugoslavija je tudi ega dotakna
pogavu druzabno gospodarski uredvi. Ampak tisti
XII bi radi zakrcai-"k -"komunzem!- potrpe. Nedvon-
no e Jugoslavii dost komunistov tud vaznh mesth
sal e Tito cello predsednk vlade Toda uvaa
nkakrsnega komunizma in najboli znani komunst Jul