Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-11-27
aMs PR|POVEDNI DEL ag;

zakljucil. Nasprotno, sele zdaj
seize zacel tisti veliki razvoj, XII
mu lahko dolocamo cilj, ne mo-
reno mu pa koncnih meia. Use
dogajanje, kakor donna, tako pc
svetu, globoko zadeva nasega
cloveka, ne tako, kakor ga je
nekoc, ko je malomarno sci mi
mo vsega. Mexico je nase ljud-
stvo stale ma isti tocki tako re-
koc stoletja, vsekakor pa Sc v
desetletju nj dalec premaknilo.
Mexico Sc je process dogajal V
drugih plasteh. Danes je ia pro-
ces zajel zares, kakor pravimo,
Stroke mase, osnoVne mnozice,
in je morda nekoliko staticno
duSevnost nasega cloveka pognal
V Vrtinec, v tex, kjer Sc ne DO
mogel vec ustaviti. DuSevni
process pri vsem tenn DO silen,
kakor je re danes. Il umirjene-
ga, neogibnega cloveka Sc spro-
sea clovek S silo, razgiban, W.
vec. Svojo sprostitev je nasla
zenska, XII je stoletja stala ne
gibna pri svojem ognjiScu.
Skratka. toliko vsega novega Sc
poraja, tolik prevrat je nastal,
do cesar mora tudi najbolj pre-
prost clovek neizbezno zavzeti
svoje stalisce, da pisatelia ka-
kor povodenj zaliva S svojo pro-
blematiko, da skoraj re ne We,
cesa bi Sc najprej lotil, ker emo
stavno vse krici pc oblikovanju,
neredko cello pc satiri in rahlem
posmehu!
Ali kljub tel ogromni snovi,
XII Sc vSiljuje pisatelju in XII nj
: kakor ne zadeva samo cloveko-
vega ~zunanjega zivljenja, mar
7 vec predvsem njegovo notra-
5 MOST, Sc mi vcasih zdi, kakor
i da Sc naSa knjizevnost vsej tel
= obilnosti ne bi vec znasla. Yea
sih Sc mi zdi, kakor bi naSo knii-
zevnost nekaj vleklo V ozkosr-
cnost, enostranskost. Zdi Sc mi
i kakor bi knjizevniki ziveli pod
Vtisom, da Sc cd Nth priGaku-
je nekaj, da lahko recon, ".poe-
S notenega" in da Jill neka zelia
Vlece k temu. In Sc Sc mi zdi
= kakor bi Sc pisatelj skusal vrte-
tt edino okoli brzostrelk, boiev
tako rekoc necesa zunanjega, G.
fektnega, pr cemer pozablia-
2 mo, da je bill vendar lie ogro-
men duSevni process, preden ie
kmecki clovek vel V roke bro
i strelko, in da streljanje - V
poVesti SeVeda - zdalec nj ia
ko pomembno kakor tisti raz-
vol, XII je naSega cloveka pog-
nal V gore, ga tam stir leta dr.
zal in ga prerodil. Imamo ogro-
mno izbiro V ljudeh, pregled
: vsega in vsakogar, kaj je odlo-
clio, da je nekdo sci in bill pri-
! pravljen "a velike stvari daro-
vati svoje zivljenje, medtem ko
l drugi, zivec V 18TH pogojih, nj
sci; da je nekdo cello postal cd
padnik, kakor tudi danes, ko Sc
nekdo z vso duSo zaje V razvoi
: in gre z MIN, ko orugi Stoji oh
strani in gleda.
Necemu pa Sc moramo brez-
pogojno izogniti: da hi MANFRED
IL ljudi ustvarjali kliSeje, in
; to nit IL junaka, niti il po-
vprecnejsega cloveka, niti il
l odpadnika in i~zdajalca, da bi il
ljudi napravili luke. Klisira-
!: ME pomeni smrt "a umetnost,
"a knjizeVnost. NaSa knjizev-
most V preteklosti V svojih boli-
, sin ustVaritvah nj nikdar klisi-
rala. Tradicijo nase dobre knii-
zevnosti moramo ne samo ohra-
, nlti, marvec V novih razmerah
, samo Sc dale razviti, Nj govo-
"a, da bi V naSi knjizevnosti
smell nastati kaOs, cello pa kakr-
sen koli odmik cd stvarnosti in
naprednosti. Preprecevati ne
red V umetnosti, naravnavati
. pot k stvarnosti in naprednosti
je naloga nase kritike, istocasno
pa priblizevati obcinstvu umet-
. nost( pa razumeti, ola je lepo in
veliko tudi tisto, kar vcasih "a
radi svoje tezine cez brv nika-
kor ne more, pa bi lahko slo cez
. most. NaSa knjizevnost V svoii
!, glavni crit cd vsega pocetka nj
. bila nit malo naZadniaSka, mix