Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-14
AMERISKA DELAVKA Y
PRETEKLOSTI IN SEDANJOSTI

zgodovini amerskih de1aVk je zabelezena kot prva
ndustrijana delavka Deborah Skinner ki e sa deat
To e bilo 1914 oh prilik uvedbe prvega pre-
dlnega sroa pogon predilnci mestu Waltham dr.
zavi Massachusetts Tako doba tovarnskh stroev po
segla zvlene zene ter odpra prike in pogled
svet XII e pricen al zanjo razvajoci novi
dezei.
letu 1914 trideset let pozneje e bilo uposenh
raznh indusrijah in drugh delhi 100000 amerskih
zensk Okrog tr mijone Cd teh je vclanjenih uniah
ozr delavskh sndikatih
Vlog ameriSke deavke unijskem gbanju Anne
rik pse Frieda S. Miller, naCelnica zenskega oddeka V
delavskem departmental clanku, XII e pred
kratkim izsel uni skem glasu "American Federaonst
Ona poseze naza eto 1924 in prpoveuje kako takrat
zastavkale zenske predilke, Pawtucketu r. L. zah-
tevo, da Jim izbojsajo deavske Poznee,
1860 sic savko zenske delavke ovarnah cev-
e Piketirale vsokem snegu in nosie napise ka-
terh e bio napisanO "Ameriske boCo ice.
Organizirae drustvo Hcera Krispna in to e
bill prV poizkus anerSh delavk da strokovno organ
zirao.
Precej casa bile zenske strokovne une locene Cd
moskh sndkatov, ko priSl pred ko sestdesetmi
lett povrsje ako zvan Vitez della Knghts of Labor
dovoi zenskam da pristopae njih unijam poleg
ega pa tud spreje svoo naceo "enake place
enakO deo. Ko e biIa nckako OBJ stem
ena AmerSka delaVska federaca nekatere nene po
druznlce spreemale udl zenske cance SVoe Vrste Le
ia 1890 je ba prznana kot akredtrana delegaka kon-
Vence AFL predstavnca trgovskh usuzbenk Findlay,
Ohio
zacetku tega stoletja je bila ustanovjena zenska
srokoVna XII je VkuCeVaa Organzirane delaVke in
mpaticarke ter e pOmagala zenskam da Vodie borbo
uVedEO Varnostnih zakonov amerske delav
kC.
Clankarlca Miller pOdCrtuje sVOjcm spisu da Sc
organzrane aeriske delavke zavedae svoe odgovorno
s in naog ter imelc dovoIj poguma okcanje stavk
svrho izvojeVanja sVoh zahtev ozrom zboljsane
dcoVnih Najvecja savka XII jo oklicae zen
skc e ba New Yo1ku pred kakmi 35 lett, ko e
dvaset tisoc sivalk puso elo je poca debelo
piraa pikctc Cd tega napre pa marsi
ka naucie borb zbo Sanje sVoega delavskega po-
lozaa.
Ze tekom prVe sVetoVnc Vojne je bilo sedem in pol
miljona zensk uposlcnh delhi voni napor Zahteva
po cna paci enao dclo c bia edaj veika das zen
ske Misc dosege mnogo tenn pogedu tekom prve svetov
vojne.
Cd eta 1920 pa do eta 1888 MISC ameriske delavke
zabeleze kakih Vidnh u&pchov uni skem polju udi
IL Vdka zaSGite delavke poom tozadevnh zakonov BIZ
10 malo napredka Ali Zensk oddelek deavskega depart
menta ustanoVen 1918 in odobren kot stalna sluzbe-
ma agenclja Wade Ma tenn polju kongresnm odokom
1920 fOrmuiral potrebne smernce zbol jsane po-
lozaa amer5kh deavk. InVestgace poroca tega od-
deka Vodil do razsezne acije kaeri e posebno
udejstVovao organzirano deavstvo XII zavzelo da
pomaga odpraVt dodge in nizko place delavk
gin ndustrijanih krah posebno tekom dobe velke
krize. ki Sc je zaCela l. 1929
Tekom Rooseveltove admnistracie XII e prinesla de-
lavsvu splosnem mnoge zbo save tudi deavke be-
lezie napredekuvedene bile boSe zascitne postave
drzavne in zvezne, XII pozivele unijsko gibanje.
Pred napadom Pearl Harbor je bio Ameriki 800,-