Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-18
Boi omeriskego kopitoIizmo proti
socioIizocHi v evropskih dezeioh

v svojem delu okupirane Nemcije socializirati. Toda ker je L.
rabljena ali pa razbita, rabi novih strojev. Da jih il lahko v "a
dostni meri lie ameriska industrial. A nase korporacije hocejo tako
jamstvo, Xxi ga jim Anglia ne more DAFT. Potemtakem maj garan-
tia tudi ia posoJla nasa vada.
Minister vnanjih zadev Ernest Bevin ie premierju Attleeju
il New York; brzojavil, da angeski nacrt "a gospodarsko obnovo
Nemcije V Ameriki nina opore. Priporocil je, da Sc maj ga opusti
in da maj privatni kapitalizem " Nennciji) "a enkrat Sc ostane
V veljavi. To so ba porocila raznih casniskh agencij. Attlee je
skical svoj kabinet skupaj, Xxi je baje zasedal vo noe in kon6no
odlocil, da ostane pri prvotnem skepu.
Ko je Anglia bla V stiski, je naravno, vprasala "a pomoc
Zed. drzave in dobHa tri in pol miljarde doarjev posojila. Toda
yes ameriski kapitallsticni fisk je poudarjal, da ako Anghji damo
posojilo, Sc ga ne SINE uporabiti "a graditev socializna.
Nekateri Iberalni ekonomi, XII razumejo zakone gospodar-
skega razvoja, so nasim senatorjem dokazovali, da Anglia mora
iio je blo dano in Anglia nadaljuje kolikor navec mogoce pc
starem neglede ma kampanjske obljube delavske stranke. Chur-
chill je zadovoljen, ceprav kritizira, a Anglia vendarle gre V So
ciaizacijo, toda veliko pocasnejse kot pa je obljubovala delavska
stranka V volilni kampanji.
Zaradi odvisnosti AngEje cd ameriSkega dolarja in ameriSke-
ga uvoza Sc je vnanja poitika delavske stranke znasla has ma
sprotno Cd tega kar je med vojno in pref ter V volilnem boJu pro-
pagirala in obljubovala.
A priSel je moment, ko Sc je morala odloGiti, ali mai svoj del
zasedenega rajha izroci nazaj kapitaistom ter njihovim karte-
lom, Xxi SO pomagali Htlerju V Waldo, ali pa da izroci ia bogastva
nemSkemu ljudstvu, kateremu pc pravici spadajo.
Bio je cudno, cemu je Bevin ma posvetovanjih z ameriskimi
oblastniki V New YOrku in V Washingtonu odnehal ter brzojavil
V London, da mi ne hi radi videi, &c Sc hi zacelo socialism iva
jati tudi izven sovjetske zone.
Enako Sc naSa vlada trudi prepreciti odvzemanje bogastev
privatnikon pc vsi ostai Evropi, V Aziji in kjerkoli.
Mas - to je ameriSki sistem - verjanne edino V sweetest pri-
vatnne svojine. Bogatas je pr mas najodi6nejsa, najbolj uposte-
vana oseba. Delavec pa najnanj.
kajti mi smo edna vehka industrialna dezela ma svetu, XII
nina V vladi nobenega delavskega zastopnika temvec samo clane
kaptalsticnega razreda. In enako V diplomacji
VISA naSa vnanja politika - MANFRED vnanja polhika naSe
Wade, je hladna, ali pa tudi sovrazna - kakor re nanese slucaj,
proti vsaki dezeli, XII podruzablja narodna bogastva.
Jugoslavija Sc je koncem konca vzic angloameriskeru eko-
comskemu boku odocila podrzavii rudnike in spoh vse, razen
fnetije in obrnije. Amerika il posojia ne da, razen ako bi imeli
glavni dobicek cd MEGA privatni tuji in domaci interest. Vlada
V Beogradu Sc TAXI kupcUi nj hotela predati in tako Sc DO drzava
TazvUala ekonomsko ma svojo .roko, dasi S tezavani, ker vzelo be
precej let, predno Sc izmota il podrtj ter il drugih posledic te
zanjo najstraSnejse vojne.
Enake ozroma siGne tezave ina z nasim kapitaizmom Ceho-
slovaSka, Poljska in deloma Francta. I
lzredno ugodnim okolscinam je pripisatiy da SO Zed. drzave
zares silno boate, in da imamo industrijo ter financno moe, XII
j nj primere. Vojna mas nj posebno tezko zadela, razen da so naSi
fantje padali ma boUScih. Tu pa nam MISC sovrazne dezee moge
mixer do zivega in VISA nasa mesta, visa nasa industrial, je ostala
nedotaknjena.
To sedaj Stee. .
Toda kaj pa, ko spet nastopi doba, kakrSna Sc je pricela
leta 1929? {
In kot tn, tako SO tudi V evropskih dezelah zaceli uvajati ta-
koZvani sociaHsticni minimalni program Sele kadar je bna polo
mijada popolna namesto da bi Sc "a socializen odlotile ko je
kapitalizem Sc funkcioniral.