Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-23
KOMENTARU
(Nadaljevanje S 1. strani.)

Sd1iJG > L. otidiAA'J
CHA in fasizem imata pac vsak
svoje muhe.
V republiki Haiti so ime1i
pred par tedni "revolucijo'', v
kateri je bill predsednik Ellie Lee
scot strmoglavljen in je pobeg-
nil V Quebec, kjer pravi, da Sc
med kanadskimi Francozi pocu-
tt kakor donna. Tam je tudi ne
kaj drugih Haitcanov, XII ubeg7
lemu predsedniku pravijo, da je
bandit in tat. To velja "a vecino
rredsednikov latinske Amerike.
Senatni odsek, XII Sc ukvaria
z delavskimi in industrialnimi
zadevami, ina pred sabo pred
logo "a zvisanje minimalne ne
zde S 40 ma Csc. Slednjo mini
malno vsoto je priporocil kon-
gresu predsednik Truman, a
mnogi poslanci in senatorji so
mnenja, da je previsoka. Sma-
trajo, da DO 55c ma uro minimal-
ne place zadosti, a nekaterim--
posebno juznjaskim senatorjem,
Sc zdi i to proved.
William Z. Foster je prvi po-
skusil poraziti jeklarski trust S
stavko. Nj uspel. In AFL S ia
kratnim predsednikom Gomper-
som ma celu MI nj zelela image.
zrtev je bio d%elavstvo, posebno
tisti, XII SO iih trustjani dali ma
crno listo. Med mimi je bio tu-
di nekaj Slovencev, XII so Sc po-
tenn skozi leta zaman trudili, da
bi dobili kje kako stalno delo.
Niihna imena ma crni listi so ga
jim preprecevala. Sedaj je ma
celnik stavke unije jeklarskih
delavcev Philip Murray. To je
najvecji industrialni konflikt,
kar Sc Jill lie Sc kdai dogodilo v
tel dezeli. 100000 jeklarskih de-
lavcev Sc je spoprijelo z jeklar-
skim trustom in S korporacija-
mi, XII spadajo V takozvani
Little Steel'. Ena posledic tie
borbe DO vee smisla v unijah "a
delavsko politicno akcijo. To je
silno draga Sofa, ampak ameri-
Sko delavstvo Sc razredne "a
vednosti nerado uc1 in cato pla-
cuje kazen "a svojo zmoto.
Charles de Gaulle je "a pre-
porod Francije veliko storil, a
bi lahko Sc vee, ako hi bill mani
siten in nataknjen. Pa Sc ie pre-
piral S komunisti in socialist to-
like casa, da je bilo tega vsem
prizadetim proved in umakniti
Sc je moral kaipada de Gaulle.
Zahteval je veliko armada. So
cialisticna in komunisticna
stranka sta mnenja, da je Fran
CHA sedaj ne potrebuje. Tisti de-
mar, namesto "a militarizem,
maj vlada raise potrosi V kake
koristne stvari. Ampak militia
ristu je to resnico tezko dopove-
dati.
Zvezna vlada ina 20 voinih
naredbah pravico prevzeti ka-
terokoli ~industrijo V svoje pod
roche elm smatra, da je to ko-
rist dezele. Ampak prevzemala
jih je lie V slucaju stavk in tudi
sedaj Sc ukvarja S prevent OBJ
ratov lie, kadar Sc unija z delo-
dajalci ne more pobotati. Cemu
ne raise prevzeti veleindustrije
V vladno podrocje "a stalno? "a
kaj bi puseali par velebankir-
jem in direktorjem kontrolirati
pc svoji mill wolff tako velike
obrate kot je n. pr. jeklarska,
motorna in klavniska industri-
ia?
V Nemciji SO minulo nedelio
V malih obcinah ameriSki oku-
pacijski zoni volili zupane in OBJ
cinske odbore. PRAY posebnega
navdusenja "a tie volitve nj bilo,
! ceprav Jill Nemcija nj imela re
IS let. To je razumljivo, kajti
Nemci, XII SO bill pod Hitlerjem
nauceni misliti, da SO izvoljeno
ljudstvo-in nadljudje OBJ enem,
morajo sedaj plesati kakor jim
drugi godejo.
Male tatove obesamo; veliki
ma 6r11O izp11Scoin