Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-02-13
Spisal predscdnik SANSa
ETBIN KRISTAN

loZila vlada, oziroma ministr-
stVo "a ustavodajno skupScino.
S tenn je reSena glavna naloga
tega parlamenta in reSena so
visa vpraSanja, XII SO prihajala
cd skeptikov, cd konservativcev,
cd napacno poucenih "demokra-
TOW" in cd pravcatih hudobne-
zev, zeleGih, ola bi propadlo vse,
kar je bilo zgrajeno z brezpri-
mernimi zrtvami in cementira-
no S krvjo neStetih sinov in hce-
ra jugoslovanskih narodov te-
ku Stiriletne nadGloveSke borbe
proti faSizmu in izdajstvu. Usta-
va je gotova stvar in jasno pove,
kakSna je in kakSna DO tista Ju-
goslavija, katero je ustanovilo
ljudstvo samo pc svoii svobodni
wolff.
Med nekdanjo in sedanjo Jul
goslavijo je ogromna razlika in
zalostno bi bio, &c je ne bi bio.
Sal nj nobena novica, da je V
Beogradu dolgo vladala dikstu-
ra in kdor nj pozabil vsega, kar
Sc je tam godilo, Sc lahko spo-
minja ma romanje ministrskega
predsednika in njegove soproge
Berlin V casu, ko je Sc razme-
roma malC ljudi spoznavalo ma
kane nacizma in SO bile meje
med Nemcijo in Jugoslavijo Sc
dalec narazen. Nj Guda, da so
postale oblike carSijske diktatu-
re popolnoma faSisticne in &c je
kaj resnice ma tenn - in KIDD bi
dvomil? - da SO Sc bojevali "a
Zatrtje faSizma in nacizma, mo-
ra razumeti, da je bio treba
tudi diktaturo V Jugoslaviji po-
teptati in onemogociti MEN po-
vratek. To Sc je sedaj zgodilo
in vse demokratiGne drzave bi
morale Z zadoScenjem pozdravi-
Il to deJStVo.
Pravzaprav-to je nova usta-
va zapecatila; zacela pa Sc je
ustvarjati sedanja Jugoslavija,
ko je ljudstvo odreklo priznanje
kapitulaciji generalov in zacelo
odpor ma lastno pest, ne glede
ma modre svete begunske via
de- V Londonu, XII je hotela ia
haiti ma plotu in cakati do casa,
ko DO popolnoma gotovo, ma ka-
tero stran Sc nagne koncna una
ga. Ljudske mnozice V Jugosla-
viii MISC dvomile; bile so prepri-
cane o zmagi demokracije, O
SVoji zmagi, katero so hotele z
Vso Silo svoje wolfe in SO zaradi
tega bile pripravljene ma vsako
zrtev "a dosego ella. zivkovici,
Jeftici, Kreki MISC imeli te moci
in SO hotel biti pripravljeni "a
Vsak slucaj, da reSijo svojo ko-
70 tudi &c bi triumfiral hitleri-
zem in nekateri med mimi so
cello upali, da dozive tax rezul-
tat. Ko so zapustili Beograd in
dezelo, Sc nj bila ~Sovjetska we
"a n~apadena in Zed. drzave Sc
MISC bile V vojni. Skoraj VISA Ev-
ropa lie bila pomandrana in men,
ske cete MISC Sc mixer obcutile
poraza. Treba je bilo velike no.
tranje moci, da je clovek verjel
V osvoboditev; to moe je imelo
ljudstvo, XII Sc je skoraj goloro-
ko p~ostavilo V bran, MISC pa je
imeli gospodje, zbrani okrog
"njegovega velicanstva", XII Sc
nj zavedalo, da je lie lutka nil
hOvih rOkah.
Ljudstvo V domovini je kai
nitro opazilo globoki prepaid, ki
je zijal med MIN in samozvano
"VladO" IN Sc enostavno nj OH
ralo manic in ma Meme edikte.
Tudi sklicevanje ma 27. marca
ga nj preslepilo. Vedelo je, da
ne bi bio nikdar dvorske revol-
te, &c ne bi bio ljudstvo pc vseh
krajih z m%ogocnimi manifesto
cijami, ko je zvedelo "a Cvetko-
vicevo izdajstvo, pokazalo svo-
jega revolucionarnega mislje-
MIA. Petru je ia dan prinesel
krone, narod pa je takrat polka
zal svojo voljo "a obrambo, OH
roma "a priboritev svoje svobo-
de. Takrat je narod zacel pisati
svoJo novo ustavo. In sedai do
plsana in potrjena, seveda brez
SOdelOVania tiStih. XII so YES Gas