Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-09-27
NEz PRIsLA TINA.
Otisknuto z Dennfho Hlasatele

1AAA 4NON lCbO |
pou" napsal Frederick L. Schu-
man O letech pred druhou sve-
tovou valkou:
"Pokud toto hnanf sc Ike zka-
re pfedstavovalo jakykoli for
mulovany plan cinnosti (nebo
necinnosti)) Sc strany demo-
k~ratickych politikG, tento plan
sotva predstavoval obavy a ma
dele prostych muz1 a zen IL
dovych vrstev. Intuice lidu by
la casteji zdrava nez nikoli, ale
dzkost a touhy lidu nemely
plant, jezto nebylo vGdcG. Dr.
zitele vefejnych 1Tad1 v de-
mokratickych zemich zrcadli-
Ii casteji smyslenf tech, kterf
NELL bohatstvf a tudfz i moe a
zaujlmali nejvyssf spolecenske
postaven1.
Davova vedomost O historic
KEN postupu byla spora, davo-
We ponetf pffcin a nasledkG OBJ
mezeno. A piece We Francii,
Anglii, ba i We Spojenych Sta
tech muzi z ulice cftili nebez-
peel, hrozfc1 jejich zivotu a HE
dali vGdce ,aby mu mohli cell
ii. Ale jejich politictf vGdci
mluvili k lidu, jen ably z1skali
jeho hlasy pri volbach, slibuj1-
&c mu vyhody a tisfce jeho O.
bavy.
A ovsem zemich, V nichz je
mnoho chudych a slabych a ne
kolik bohatych a mocnych,
statnfci stykali Sc S lordy a d.
fedniky, obchodn1ky a banke-
Fl. Tito gentleman a jejich
danny znali Velky Sv6t a znali
= nebo aspon myslili, re znaj1
= sv6 vlastnf zajmy tax dobre,
jake je chudas vGbec nemGze
znati. Ale celkem mono T1ci,
re nevideli svet takovym, jaky
byl, nybrz takovym, jaky jej
jejich obavy a nadeje ukazo-
valy.
Svet v mysl1ch zapadnf city
V t6to hrozne dobe byl takovy,
re mem risky byly ohrozeny
delnictvem a "stare dobre ca
sy" molly byti vraceny pouze
tim, re deln1ci budou odkazani
ma sve m1sto a re budou zane
zeny "radikaln1 pokusy' We via
de. Narodnf staty We SVEN "a
pasu O moe bodily sc do tohoto
planu. Rusko znamenalo pro
ne bolsevism a d6lnictvo zdivo-
cele a gentleman byli pobije-
nj darebaky. Italie = to byl
poradek. Vlaky jezdily ma cas-.
II duce nestrpel zadnych ne
smyslG. Take Nemecko bylo 20
Tadek, snad trochu ~zarazej1c1
a nebezpecny pokus, ale napro
sto ne radikaln1. Naopak =
protiradikaln1, protikomunis-
ticky. Velmi skvely.
Spanelsko? Tot jasne jake
kristal: Franco bojuje prot
"rudym", ably zachranil MAZE
tex. Rodinu a KTestanstv1.
Re fasism Sc pustil do valek a
rozrusil trhy? Toho slus1 Ito
vati. Ale jestlize Hitler, Mus
solini, Franco a japonst1 gene
ralove opravdu bojuj1 prot
bolsevismu, proc jim tom bra
niti? Je pravda, nikdo z mich
nepustil Sc BOZ S Rusy. BoJo-
vail S C1nany, Habesany, Spa
nelly a Cechy. Ale tito nepfa-
tele byli take "rudi". Napo-
sled "vycistf' Rusko a obnovl
poradek. Zat1m netrpl zad-
nych a~gitator6 ami nesnaz1 S
deln1ky. Je tn discipline. Ia
kove lidi mGzete chapati. S ia
kovymi lidmi mGzete spolupra-
covati.
z toho vyplyval program, ma
kterem zapadni velmoci setr-
vavaly a sledovaly S nemnoha
pochybnostmi az do konce :
program dovoliti fasistickou u
tocnost a dati Moskvu do pfis-
ne karanteny, dokud Rim, Ber-
lin a Toxic nebudou S to S nj
naloziti, jak zaslouzf. z toho
dale nasledovalo, re Svaz ma
rod6 je posetilostf, protoze
kdyby jeho zakrocen1 bylo u
vedeno V zivot, faSisticky plan
byl by zmaren. Anglicke "a
vazky We stTednf a vychodn1
Europe jsou posetilosti, proto-
re Nemecko mus1 m1ti volnou
cestu ma vychod. Francouzske
spojenectv1 S Prahou, Buku-
restem, Belehradem, Varsavou
a Moskvou, bylo proste sllen-
Swim, protoze pravdepodobne
by zatahlo Francii a ovsem S
nj i Anglii do nesmyslne valky.
| .ParlamentGm a lidu Sc flka-
10, re alliance jsou nebezpecne,