Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-04-12
K PRfPADU SUDETSKYCH
NEMCO.
(Tiskova sluzba Csl. narodnl
rady v Americe.)

rady v Americe.)
V nekolika americkych caso-
pisech objevily Sc v minulych
dnech clanky a dopisy redak-
elm, kritisujfcf odsun Nemcd z
Ceskoslovenska. Pochazej1 vet
sinou re stejneho zdroje a ice
lem teto nemecke propagandy,
prizpGsobene novym pomerGm
je vyvolat v Americe naladu
prot Ceskoslovensku v dobe,
kdy Dude mu jednat o dGlezi-
tych hospodafskych otazkach
Sc Spojenymi Staty. A sleduj1
jediny ell: zavest nesvar mezi
zvltezivsf Spojence, neb jen We
vyvolanf nedorozumenf mezi
Spojenci je spasa tech, kdoz Sc
snazf zachranit pro nacisticke
Nemecko, co jen "a trvaj1c1ch
pomerG zachranit lie. Vyvola-
vanf takovychto nedorozumeni
v Americe je nejhors1 sluzbou
m1ru a spolupraci svobodnych
narodG. Proto je nejvyse caso-
YOU vecna odpoved ma tyto u
foxy a v%ysvetleni podstaty tax
Nv. sudetskeho problemu jez u
vefejneno bylo v News Flashes
from Czechoslovakia dine l. du-
bna z pera redaktora Jos. Mar
tfnka, vykonneho tajemnfka
Ceskoslovenske narodn1 rady v
Americe. Tento clanek, ktery
vySel pod MAVEN "The Sudet-
ens", v prekladu mi:
"Polozenl sudetskych Nemcn
pod kterymzto jmenem stala Sc
vlivem nacisticke propagandy
znama nemecka menSina v Ces-
koslovensku Isl Sc v nejednom
smeru cd polozeni nemeckych
menSin v jinych statech stredn1
Evropy. Hlavnf rozd1l spociva
v tom, re NemcGm v Ceskoslo-
vensku dostalo Sc pine pr1lezi-
tosti k souzitf S Cechy ma zakla-
dine dostatecne Stroke demokra
Gle, ale oni il 1plne odmftli. To
je pr1cina, proc dnes Cechove
odpfrajf dat jim prflezitost no.
YOU a proc odsun Nemc1 z Ces-
koslovenska do Reichu jest je-
dinym rozumnym resenim to-
hoto problemu.
PTedevs1m treba uvesti, re
tax zvane Sudetsko nikdy ne
patfilo k nemecke TiSi. Ia dru-
he, re nikdy netvorilo samostat
ny celek a to ami "a rakouskeho
rezimu, kdy ceske zeme Cechy
a Morava byly castf Rakousko-
uherske rise. Pohranicni 1ze-
mi, kde Nemci zili nebylo nikdy
souvislym celkem, ale skladalo
Sc z osmi 1zemnfch zlomk1, Cd
delenych cd sebe obvody, v
nichz Sc mluvilo cesky. Ia tret1
nelze zapomenout, re zkuse-
most S patou kolonou nemeckou
"a p%oslednfho konfliktu nebyla
nikterak jedinou zkusenost1 &C.
skou s tfmto problemem: Ia
husitskych valek v patnactem
stolet1 nemecka mensina pTida-
la sc ma stranu ciz1ch 1tocn1k1
napadnuvsfch zemi a pc triceti-
lete valce - valce totalni, KITE
rou prezilo toliko 8OO,0OO &C.
CHI z 5000, 900 - zeme byla
nasilne zorganisovana tou me-
rou, re ceksemu narodu hrozil
1plny zanik. Tato zkuSenost
nevymiz1 nikdy z ceske pameti.
Posleze, "a prvn1 valky svetove
Habsburkove, kn1zata nemecke
krve, pc trech stolet1ch sve zlo-
vlady v ceskych zem1ch poku-
sill Sc zdolat ceske hnut1 "a ne
zavislost vesenfm, strflenfm a
zalarovanim ceskych vlastencI
a treba nedosahli v tom smeru
takove hloubky bestialnosti ia
ko naciste, prece zdstavili tolik
cerstvych ran a jizev, re must
ly vyvolat ceskem lidu ma
vzdy neprekonatelny odpor.
Lee pomstili sc pres to Cesi,
kdyz pc prvnf svetove valce OBJ
novili svou nezavislost, ma ne
mecke mensine v hranicfch je-
jich statu zijfc1?
Nikoliv. Vedeni velkym hui
manistou T. c.. Masarykem &C.
chove ucinili pravy opak. Jak-
mile pevne zkonsolidovali svou
vladu poskytli nemecke mensi-
ne nejslusnejs1 a nejsvobodnej-
81 pr1lezitost, ably mohla Sc roz-
vinout k nejvetslmu svemu pro-
spechu. Dali fakticky Nemc1m
vice prav, nez Jim Poole miro
vych smluv pT1sluselo.
III.
Ceskoslovenska vlada zasta-
villa OVSem OdnarOdnOvanf SeS-