Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-12-17
INOZEMSKE VOJSKE MA OZEMLJU
NESOVRAZNIH DEZEL

! Izred Franc pripadajoch zracnh baz imajo anne
rBke cete svojih rokah afrske baze Alzru, Bonnu
Casablanc Marrakesu Dakaru baze ma Malih Anskih
otokih Guadalupe in Martinque in Cayennu Francoska
Guayana).
+ Ameriske nude tudi drugh nesovraznih de-
zea, kakor India in LIBERIA Egiptu irnajo Zdru
zene amerske drzave okrog 1000 voakov in ocirjev
mai bi bill ofcielni vzrok nhovega bvanja zasca voa
ske imovine. Po porocu bulletna WEEK. dine 3O avgu
sta tekocega lea e prispelo vec ameriskh vojash
svojcas Turco in te enote kazeo nobenega namena
da bi to dezelo zapustile.
Kakor kazejo dogodki, neki amerisk krogi zadnje
casevedno bol zanimajo sredozemnomorsk bazen za
st njegov vzhodni del To samo obki eko
nomskega prodranja, emvec tud uveljavljanu takih
csto vojaskih ukrepov kakor je bvanje amerskh Get
vrs dezel Bznjega vzhoda in koncentraciji lad vono
pomorskega brodovja Sredozemskem moru Smisel ta
XIII akc je asen Prav e dni je pisa znan trubadur
riskega mperiaizma Walter Lippman ma straneh lsta
New York Herald Tribune':
4~ - "Podroce vzhodnega della Sredozernskega mora "a
mejami in blzin Turcie je kraj cd koder ako Zdru-
zene drzave Amerike ustanovtvijo svoje pomorske
zracne moci nabo zanesljvo vzpodbude prisljo So
Vetsko zvezo da Sc DO pogaaa spoSni ureditV medina
rodnih vprasanj."
Nj tezko razurneti da Lippnan pod "splosno
ureditvo mednaronh vprasanj ureditev teh vprasanj
pod diktato Zdruzenh drzav Amerke Glasnki angeske
ga mperiaizma zarivajo svoe agresvne nacrte figo
vim peresom "obrambe imperial" Apostoli ameriskega
perallzma pa ne segajo nit po TAKEN fgovem peresu
Ii aposto odkrto zbebetajo svo program gede
ustocena svetovnega gosposva Zdruzenh drzav Aerke
pomoco ustanovitve pomorske in zracne moci krah
XII nimajo prav mic skupnega obrambo Amerike pac pa
Sc neposredno ticeo obrambe drgih drzav prvi vrst
Sovjetske
Nadalje severn amerske cete Sc vedno nude ma
ozeju 1sandije Islandske oblast nedvoumno opozo
rie Americana nhovo obubo da bodo zapust dezelo
takoj po koncan vojn Zdruzene drzave Amerike so 81
vse krpe przadevae da b zposlovae sogase island
ske Wade glede ohranitve ameriskh baz mirnem casu
pa so dobie kategorcno odpoved Ne gede energcne
protese 1slandske avnosti pa majo Amercan Sc zda
rokah vojno bazo Rekjaviku, XII steje nena posadka
okrog 1000 ameriskh voakov in oficirjev Amercan ina
o vono letalsko bazo tud atlantskem otoku Green
landiji.
Posebno veliko je Stevilo ameriskih voinh baz La
tnski Ameriki, XII jih uporabale Zdruzene drzave
Amerlke med vojno in jih imajo svojih roah Sc zda
Ver1ga eh baz razsra OBJ atlanski in tihooceans
oba ter obela vso JUNO Aeriko Ameriske cete drze
sVoh rokah baze Maracabu in Carrakasu (Venezuela
Beemu, Natalu, Fortaesu San Savadoru in Rio de Ja
nelru (Brazilija), Montevideu Uruguay. Buenos
Aresu (Argentina), Santiago Cile Lim Peru) Cali
(kolunba), pa tud v Guatemala, Mehki Panam in Kubi
FfzadeVane, Ola bl obdrzae e vojne baze Latnski
Aerl ne ozraje zakente proteste nalih in sred
nun deze e ena ied znaeilnh poez poyojne politke
Zdruzenih draw Amerike. E.r
lici vseh teh dejstev Sc moramo striniat wasbino
tonsklm dopisnikom lista New York Times" Restonom XII
Je feke Ga Je seznam ozee katerih Sc Sc nude anne
riske in angeske 6ee, podoben zeneljepisnemu infor
1arss ze samo nasteyane kraev kjer Sc Sc We