RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1946-01-17
Pitsrlja j odgovorii
Kalso u obja5.juDate ~ugooor1?

k0k0 ~ o030313uO0Je -U90O0T!
Ussvojoi epohalnoj besedi, "Socijahsticha OBJ
neva Drslstva" De Leon Sc direktno bavi sa ovim
ritanjem
.ssta ie .ueovor ?" pdta on. sJa vam netu dati
nlkalvo Socijalisticko obja1A3snje teTmina. Ter
nairnena nista zajednickog a. Sccijalizmom. To je
tktrnin Eie ie znacenje izruslo "a islustvom rase
GbjaSnjsnie koje Gu ia tati jeSte objasnjenje Ia
konskih knjiga. To je objasnjenje koje Sc usvaja
i sprovadia u swim Sudovlma Pfavde. Ugovor jc
sporazum u koji zalaze dves jednake stranke; ugo-
vor lie sporazum u koji zalaze plefnici; ugovor je
spofaxum- u koji. zaaze diva sl0bodna coveka. Gde
stranke koje zalaze u stvar zvanofn ugovor pot
palaju pod ovu kategoriju "a njih Sc kaze da
III kod ugovarajuceg raspoloxenja moti, do
1amenat je pravovaljan; gde ono Sto Sc naziva
ugovor oskudeva ijednom ovih sustastvenih
kvaliteta, narcotic ako oshudeva swim NINA.
stvar je bezuednosna, nistavna nije Cd ilzakva
uticaja; ona je obelezje prevare "a koju snosi
krivicu onaj ko je nametnuo ugovor ma drugog.
Niss u radnici "sloboin; ljadio aravni"
tupitalistin.a?
Nisu Radnici su slobodni jedino u srnislu sto
nisu vezani "a zemlju, kao sto je bio knet iii "a
specificnog gospodara, kao sto je bio hcni rob-
Pojedini radnik mole napustfh posao po svojoj
volji ali ako to ucini, mora odnsah trdxti dru
gi Kao klasa, najamni rstlnici q, cvrsto vezani
"a kapitalste kao klasu Raxlog je sto kapitalisti
poseduju kontroliSu Instruments rada kojima
radnici moraju imati pristup da bi ziveli Otuda
raeinici, posto ne mogu Aveti osim kroz prodaju
ssvoje radne snage, ovisni al o kapitalistima.
Ovisnost ne znaci slobesu, nego ropstvo. Ovo
nije opstraktno objaSnjenje To je, radje oppljiva
Ssnjenica ma koju Sc kapitalisti oslanjaju. "cak
sami medju sobom, pa i u njihovim javnim govori-
ma, kada III gnjev baci jzvan opreznosti," rekao
je De Leon, "apolozi kapitalizma izbuncaju da
'samo bic gladi' moze drzati radnika uz tocak"
Takve izreke su buncane cd Munn Automobile
Newsletter casopisa koji krud medju korporacij-
skim egzekutivima, koji je relao:
'Mozda je jedino resenje [za radnieke zahteve
u povisici najamnice] ~ politic sedenja cvrsto
j Gekanja dok ekonomslki ustip ne prisii radnike
.da pojme das oni moraju bdti ma poslu iii skapat
u ovom momenatu nema raspolozenja ma strani
-rprsve da postane besna .radntckiin
= 7. D6kazaje kontan Radnici nisu 'ugovarajuce
wolfe iii moci" sa kapitahstima. Otuda je junijski
sugovor" prevara - prevara isplanirana Cd kapi-
4talista njegovog radnickog porucnka da Sc para
Gzuje radnich pokret, podele radnici, i, pod IL
govorom da Sc podrzava "sveta zakletva," cine in
da krse strajkove jedni drugih
zasto onda radnici kazu Memo ugovora nema
vuda'?
Parola, sNema ugovora, nema rada!" izmis
Nljena je cd radnickih prevaranata To je .sve-
dodzba robe" koju je radneki prevarant uspeo pro-
dati radnicima vecinom zbog toga sto oni ne ra-
zumu njihovo stanje kao najamnih robova. Drugi
faktor koji doprinosi uspehu radnickih prevara-
nata u obmanjivanju placaoca clanarine jeste da-
kaso, ono sto bi mi mogi nazvati, il zelje boljeg
izrazaja "ugovurna navika." "a decenije do sada
kap'taistich radnich porucnici hvalisahu "ugo-
vor" kao sve-dokoncavajueu sve-bitisucu junij-
sku aktivnQst. 'Ugovor" je nadahnut sa misterioz-
nom zastitnom moci koja toboze osigurava sva
postignuca istrgnuta cd poslodavaca u proSm
borbama. Lukavo utelovljenje ovde jeste da bez
toga komadica papira poslodavca Sc nebi moglo
spreciti u izbe0avanju ova postignuca bi bila
stalnoi opasnosti
Ocito je, da to nije "ugovor" koji suzbija poslo-
davca - ako Sc MEGA opste suzbiia - nego poii-
mamie da bi on sa izbegavanjem probudio buntov-
nicki duh svoiih najamnih robova Dakako sve
dok su radnici optereceni predras,adom da je tu
zaista, suzbiiaiuca moe utelovljena "ugovoru,"
on &c biti nedosetliivo saucesnici svom sopstve-
nom Atvovanju. Stvarno, vikati Nema ugovora
nema rada!" ravno je vikanju 'Nema lanaca, nema
rada"
Kako "uqovor" vodi organizovonom
strajkolomstvu?
tim sto Sc on upotrebljuie Cd radnick;h pre-
varanata u prisiljavanju radnika koji su "ugovo-
reni" da "vode brigu samo sebi" da "ostanu
ma poslu" kada drugi radnici strajkuju Kao sto
je jednom zvanicna izjava A. F. r. glasila:
~ nekim slucajev;ma zanatske junije koie
81 stranke u radnim ugovorima previdiavaiu ME