Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-19

JosKo OVEN:

NO HN~ NOV
wore "a sodobnost. Ampak kot po-
jasnjeno ma prvi strani, je list "a
radi pozara v tiskarni "a teden "a
kaSnil.)
Clovek, Xxi DO V poznejSih ca
sin belezil zgodovino danasnjih
dni, DO med drugim lahko zapi-
sal, da kogar hocejo bogovi po-
gubiti, ga najprvo udarijo S SIZE
poto. In naSi drzavniki boleha-
10 "a to b%oleznijo, kot SC boleha-
Ii Min predniki V Versaillesu
pred ACKNOWLEDGEMENTS lett,
=: Menda Sc nikdar pref nj bilo
toliko nezaupanja in negotovo-
sti, toliko sumnicenja, neresni-
&c, grozenja in rozljanja S sab
ljo, ter priprave "a Sc s~trasnejSe
'klanje, kjer menda ne DO ne
z~magovalca in ne premaganca
~ kot V zadnjih cash. Ali naSi
zavezniski drzavniki res pri-
pravljajo svet "a nekaksen ma
sni s'harakiri''? Ali je samo ne-
kaksno makiavelsko zavijanje
pravih smotrov? Ali je tukaj
boj ma smrt med dvema pojmo-
ma cloveSke druzbe?
ida je tukaj grupiranje siste-
NOV, kot smo jih poznali V "a
padni Evropi in American, je
gotovo. To Sc je pokazalo Sc
pred zakljuckom vojne V Evro-
pi. Vatikan, monarhije, aristo-
kracija, kapital, sploh vse kar
reprezentira gospodujoco oblast,
skuSa in DO s~torila vse v svoji
moci, da ostane Europa ter osta-
Ii kontinenti, kateri MISC pod ru-
skim vplivom, takSni kot SO bill
pred vojno in &c ne tako - sal
S cisto malimi spremembami. In
da to ohranijo SO pripravljeni &c
je treba tudi ma = vojno. Radi
tega je rimska katoliSka hierar-
,hija posegla direktno V sploSne
volitve Franciji in Italiji in
poslala vse menihe in nune ma
voliSce. Tu Sc ne gre "a vero, tn
Sc gre "a OBLAST
Tezko je povedati kakSna DO
bodocnost. V cash atomske sile
in namigavanja ter aktualnih
priprav "a biologicne vojne, ko
je cloveStvo pablo ma najnizio
stopnjo etike in morale, ko je
vojna izgubila Sc tisto malo sla-
We in sijajnosti kot so il nekoc
pripisovali, ter postala navadna
eksterminacija, kjer je vsak fl
zicni odpor zaman - je res te-
zko% biti poln optimizma.
Pri mas
z dvema Velikima StaVkama
pr kraju, izvzemSi stavke trde-
ga, premoga, je V ospredju kriza
trgoVske mOrnarice. MeScan-
sko casopisje pole V teh konflik-
tin isto pesem, katero smo Gull
"a casa premogarske in zelezni-
tarske stavke. Same, da je to
pot lozje, kajti zdruzene unije
mornarjev SO boil radikalne. Sa-
nc tuintam je bila z malo bese-
do omenjena hrabrost in prztvo-
valnost trgovske mornarice "a
casa zadnje vojne, ko jih je ma
stotine potonilo V raznih ocea-
nih. Kdo more zadostno opisati
junastvo teh ljudi, kateri SO vo-
zili orozje, hrano in druge BOZ
ne potrebscine ruskim armadam
V Murmansk, ali pa nasim fan
tom V Evropo, Azijo, Australia
ter v druge kraje raznih boise?
To je danes pozabljeno cato, ker
zahtevajo skrajsanje delavnih
ur- cd sestinpetdeset ma teden
ma stirideset. Ter rama druga
izboljsanja, katera hi moral re
davno dobiti. Predsednik Tru-
man je sredi pogajanja med
lastniki ter unijami izjavil, da
DO v slucaju stavke vel trgov-
sko mornarico ter jo operiral z
bojno mornarico. To je bilo kaj-
pada kot nalaSc "a lastnike tr-
govskega brodovja = ceS, vlada
DO strla stavko in ko DO vse v
redu, dobimo nazaj naSe ladje,
kot Sc navadno vedno zgodi, ka-
dar zacasno prevzame operacijo
drzava. MornariSke unije SO Sc
sedaj obrnile ma svetovno delav-
stvo, da jim V slucaju stavke
priSkOCi ma DOmOc