Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-06-07

LII OACONd V DdlC1IIlOIC IIllIluIG
nedele, 2. cervna.
Jake v letech minulych. tax i
letos sesli jsme Sc, abychom u
ctili pamatku svych drahych re-
snulych, kter1 bud predcasne
nebo v dovrseni zraleho veku
cloveka dokoncili svou pout Ii
vota. = Vzpominame nejen
svych pokrevne prfbuznych,
svych matek, otc1, sester a bra
trf a jinych pratel, ale pfisli
jsme vzdati hold a pokloniti Sc
pred temi, kteT1 "a slechetne
idee a svobodu volneho vyvoje
lidstva V nejvets1ch zapasech
narodG v dejinach lidstva polo
zili svoje zivoty.
V teto move naSi vlasti-Spo-
jenych Statech Severo-Amer.-
prohlasen den 80. kvetna "a ma
rodnf svatek "Zdobenf Hrob1",
kdy ma byti vzpomenuto nejen
nasich nejblizs1ch drahych, ale
soucasne i tech hrdind, kteri
polozili svoje zivoty v obcanske
valce, tedy Ia valky mezi JIM
mi a severnfmi staty teto Unie,
"a ucelem zruseni otroctvi ba-
revnych plet1 nasich dnesnich
spoluobcanG - Cernochn.
Ones jiz mono doznati, re
tato obcanska valka, snad vice
nez revolucnf valka, koncfci Cd
trzen1m 13 kolonialnfch usedlo-
st1 Gill statG a prohlaseni jejich
nezavislosti cd britskeho Impe-
ria, vtiskla pecet, cili raz move
no naroda, ztmeleneho z r16z-
nych kmenH a narodd teto ze-
mekoule, kteTi do teto zeme Sc
uchylovali ably unikli nabozen-
skemu nebo politickemu 1tlaku
We starych castech sveta, aneb
ktef1 prisli V nadeji dobytf vetsl
skyvy chleba a tax umoznenl
zalozen1 zdravejsi a ~zdatnejsi
rodiny. Toho Gle jsme z vetsf
casti jiste dosahli, "a CO jsme te-
to move nas1 vlasti vdecni. Pr
tom jsme vsak nezapomeli
svych soukmenovcG, a elm vet
81 bylo jejich utrpenl, tim vetsl
laskou jsme lpeli k nasl rodne
zemi.
My zde, kterf svobodne tuto
zemi pTjali "a svou druhou
vlast, v6deli a vine, re v tonic
narodu jake kmenova slozka
konecne zahyneme, re V tonic
tax zvanem Melting Pot" Sc
stmel1me V novy narod, a proto
jsme pysni ma to, re tento narod
v poslednfm pGl stolet1 jiz tri-
krate nesl pochoden svobody do
stareho sv6ta a nebo do usedlos-
Fl zvladnutych jezuitskym ra-
dem span6lskym. Narod mas
donna nikdy nezapomene veil
kych sluzeb prokazanych ma
sim velkym presidentem Wilso-
mem "a prvn1 svetove valky, a
v dct6 uchova pamatku Frank
lima Delano Roosevelta, ktery
nikdy neuznal okleStenl nasi
vlasti o krasne hory, lesy a u
helne dolly, tax zvanou mnichov
skou zradou. Mad predcasnou
smrt1 tohoto velikeho syna anne
rickeho naroda truchl1 nejen
tento narod, ale cely svet, nebot
vsichni 81 uvedomujem, re kdy-
ky zde jeste byl, svymi zkuse-
nostmi a statnickym rozhledem
pomohl by vyresiti dnesn1 ne
shody a nesrovnalosti, ktere ne
kdy hroz1 znovu zapaliti svet!
A tax i my dnes truchlfme mad
pfedcasnym skonem nejvets1hc
syna Ameriky - presidents
Franklina D. Roosevelta- Bylt
muzem sirokeho rozhledu a plr
lasky k obecnemu lidu, muzem
rozvahy a GNU! Stale nam pri-
pom1nal, re Amerika, nase Via
da, tot lid! Tesil Sc vseobecne
duveTe = nebot i on d~1veroval
lidu. Tato zeme znacne z1ska-
la jeho duchem = spolecensky
mravne i hospodafsky. CelJ
svet dekuje, re v nejkritictejsfcf
dobach sveho vyvoje mela A
merika "a presidenta muze, je.
hoz pravem mono povazovat
"a svetoobcana!
Tedy jake jine zlomky marc.
du ztrati konecne svojf indivi.
dualitu v tonic zdravem tmelu
americkeho naroda, ztratfme j
i my, ale snasfme to daleko leh.
ceji Il vedom1, re dix brane q
statnicke moci teto zeme a So.
vetskeho Svazu. narodu donna
z~ajistena budoucnost volnehc
svobodneho, kulturniho zivota Y
republice Ceskoslovenske, v hra
= = -