Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-03-13
(Nadaljevanje S /. strani.)

unlla ma SVoJl stranl v spornlh
dezelah maso, ali pa 81 10 prido-
Diva, docim je angleSka politi-
ka brez zaslombe med koloni-
jalnim ljudstvom. Kako neki bi
10 tudi imela? Sal je v svojem
imperializmu vsikdar in vsepo-
vsod podpirala samo plemstvo,
bogatase in absolutisticne gla-
varje, ljudstvo pa il je V tistih
krajih prislo ma misel sele ko Sc
e zaceDbritanski kolonijalni i'm
peril krhati. cato pa demokrati
pri New Leadru S podpiraniem
"manjSega fla" (nagnitega an
glosaSkega imperializma) ne de-
lajo demokraciji kaj prida US
luge. Zatirane, brezpravne ma
Sc Sc pac nagibajo k Moskvi, in
kar Sc obraca tia, maj Sc zatre,
seveda pod masko demokracije
z nedemokraticno oborozeno silo
anglosaSkega imperializma.
Nadskof Francis Spellman il
New Yorka, XII Sc lie nedavno vr-
nil IL Rima S kardinalskim klo-
bukom, je mnozici dejal, da je
proti vsem "totalitarnim" rezi-
MON, a imenoval je samo Ru-
sijo, docim je dober teden pref
bill ma banketu pri poslaniku
FrancoVe totalitarne faSisticne
Spapije in par dni ma to pa ma
obisku pr fasisticnih ministrih
V Madridu. Spellman je V pod
poro klerikalizmu V Spaniji, v
Argentina, ma Portugalskem in
pref V Avtriji in drugje re veil
ko storil, a vendar ga zapeljana
verska masa casti in pokleka
pred MIN, da 10 blagoslavlja,
ker Sc ne zaveda, da ia bozji ma
mestnik sluzi takim, kakrSne je
Kristus S korobacem izganjal il
templja.
Norman Thomas pravi V clan
ku o angleSkem delavstvu in In
diji, da morajo cestokrat place
vati "a zmote in grehe kakega
umiraiOcega Sistema ne tiSti, XII
SO jih krivi, ampak povsem ne
dolzni ljudje. Ia tragedija je
glede problemov Indie doletela
danasnjo delavsko Waldo in ME
no stranko V Angliji. Toda &c
hoceta Attlee in Bevin indijsko
v~prasanje resiti duhu reso-
lucij njune stranke, bodo grehi
odpravljeni, ceprav jih indijsko
ljudstvo Angliji ne DO nikdar
odpustilo. Ako pa bosta lie pre-
vec nadaljevala pc potih stare
torijske vnanje politike, bosta
zamudila redko priloznost in Sc
V oceh zgodovine in p%ravicnosti
tudi ona diva diskreditirala. OBJ
ljubljata, da Sc to ne DO zgodilo.
V Indiji pa SO skepticni in "a
htevajo, da Sc pozurita, ali pa
bosta imela opravka S toliksnim
uporom, kakarsnega prot an
gleSki nadvladi tam Sc nj bio.
V Columbusu, O., Sc je minu-
Ii teden vrsil zbor protestant
skin cerkva V Zed. drzavah.
Zdruzene SO "a skupne akcije v
"The Federal Council of Chur-
ches of Christ in America.
Glavni govprnik oh otvoritvi je
bill predsednik Truman, XII med
bigoti nj kaj spostovan, ker igra
OBJ prostem casu poker in Pile
zgane place in pa tudi cerkve-
MAX nj. V tenn oziru je bill po-
kojni Roosevelt spretnejsi, Ven
dar, Truman je ma zboru prote-
stantskih svecenikov in lajikov
govoril S stalisca starodavnega
pregovora, da kadar 81 V Rimu.
bodi Rimljan. Tu je bill "a vse
sorte mirovne geste, dan pref
pa "a Churchillove boine mahi-
nacije.
Atomska bomba je cloveStvu
sedaj najbolj nevarna iznajdba
IN koncil professionalism cerkva.
XII je omenjen V gornji notici, je
sklenil, da Sc maj 10 prepove "a
bojno sredstvo V vojnah, kakor
Sc je V minuli vojni prepoveda-
10 strupene pline. A mnogi pro-
testantski pastoral in Skofje SC
S sklepom conference V Column
busu nezadovoljni, "Cemu ne
! r9iSo nrenouodoti uoino noyoo