Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-15
Donald Bell %. N. A.
PRETECA NEVARNOST MA
SREDNJEM VZHODU

L VkAlAAVOOl NA
SREDNJEM VZHODU
Javnost Sc zanima danes navec mirovno konferen-
co Parzu kier razpravi vprasan ltalije in Bal
kama toda najvecja in ma husa nevarnost XII dan
ogroza svetovni mir, nj am tevec Srednjem vzhodu
Yes ia del sveta postal sodcek smodnka kaerem
We, kda bo pognan zrak
Homatiie Paestini so seveda lie zunanji znak pra:
nevarnost XII obsto tenn, da Sc je odlocila Velika
Britannia XII nina Vec zados notranje sile da b
lasnin sredstV in mlren nacn Vladaa svoJe ogromno
carstvo sec po nastarejsih in brutanesh sredstvh
kolonialn gospodar nasilu in sejanju notra-
Min razdorov dezeah katerih Sc hoce vsak nacn
obdrzat oblasti
Obicajno e cuti mnene javnost, da 81 prizadevajo
Ang.ez le da b ohrani svoo navaznejso pot XII je "a
ME zivlenskega ponena IL Brane lndijo preko Sred
MEGA vzoda Toda je e deloma kati Anglia hoce
danes ko dvgao ze vs pokorn in odvsn narodi - ko
kolonaln carstvom re zacel zvon zadnji zvonovi
Sc povecat svoje carstvo in 81 podarmt Sc novh ma
rodov.
Sc dobi prve svetovne vojne Angezi nikakor MISC
bill vladaoca sa Srednjem vzhodu tam je bilo oto
nlansko carstvo in rusi vpv e bill mogocen posebno
Perz, kjer je mnogih mestih segal skoro do Perz
skega zava PoVrh tega bill Srednjem vzhodu jake
vplvni tud Nerci il GEO Itaan. Francoski vpv je bill
odlocujoc libanonskih dezelah in Siriji.
Prva svetovna vona je pregnaa IL Srednjega vzhoda
TurGo, Nemcijo in Ruso Druga svetoVna vojna je
gocia Anglezem da zasedeo itaanske kolonje katerh
zdaj nocejo 11ikour vec prepust Franca pa e ogrom
zgubla vplvu in tudi dejanskih postojankah.
Anglezem je tore uspeo da razrneroma kratki do
bi pozeneo il teh predeov svoje tekece Toda
zda ko to dosegl o imajo rokah to srategicno ta
ko neznerno in denarno in gospodarsko tako bo
cato ozemje radi lez5c perolea, norajo uvdevat da
vojasko presabotni da bi toxic ud ubranil Vs]ed
tega ponudii Zedinjenim drzaVam S to manjsega
partner podpore denarju in dobaVah orozja
zadnjih mesecih je bilo vcash neka govora mir
nj kvdac britanskega carsva da DO delavska Via
da opustia koon jaime ideje angleskih torev Sisal so
ve!ikodusnih ponudbah Indiji in Egptu Danes je re
ja5lo da niti Indcem niti Egpcanom DO uspelo da
sarai svojini lasnim silani znebe brtanske mad
Wade.
obeh dezelah pogajanja zastala, India je nemoc
rad stolenega razdora med hindu in musimani Med
vsem dezelami katerih e nastana Anglia njeni
interest najbolj ogrozen Perzi ker e nastalo revolu
conarno gibanje proti rd pesti Anglo ranske petro
leske druzbe.
Ko AngleH uvideli, da Jim sredstva orientalske
dplonacie pomagajo vec skleni uporabljat silo
Odkrito zjavi da varnostni svet zedinjenh
dov XII je porabil toko casa in naporov zavracan
kega vmesavanja iranske zadeve, nikakor br
gait to, da pripravlajo zopetno voasko okupac
jo JUNO ranskh petroejskh lezisc.
Ze pred mesec, ko Sc nj bilo nobenih stavk petro
leskih Vrech Angloranske druzbe, mi e bo povedano
Ga bodo sli Angezi nazaj Perzo Zdaj so Sc zkrca
Basri poglavitnen pristaniscu sosednega Iaka iza
Will da bodo zasedi JUNO Perzo ako bi Sc nekai" pr
petilo tam.
Tudi korak angleske poltke Ertreji Sornalilan-
du otoku Spru XII e grsk po narodnosti in zeah pre-
biyalstva, Palesni in Lbij MISC potrebni rad rskega
prodiranja Sredozemje To e Anglezem le zgovor "a
sirjenje njihovega carstva