Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-08-13

BORBA ALBANSKEGA NARODA
IA SVOBODO
Zgodovina albanskega naroda je nepretrgana borba
proti tujim zavojevacem taciteem Albansko udstvo
e dolga soleta borlo proti Turkom XII poastil
albanske zeme zacetku 15 stoetia 20 tez zagi mad
Slender begom.
Sele zacetku 20 stolea Albanci osvobodili IL
pod turSkega nas in leta 1912 albansk doolubi
pod vodsvom Isail Kema bel Wore progasii neodvisno
albansko drzavo Takrat udi prvc zgodovini aban
skega naroda kongresu Valoni 28 1912 postavi
program da prpada Albania Albancem in da morajo
sedn in drug narodi prznati memo neodvisnost.
Ma konerenc veleposlanikov veesil Londonu leta
1918 Albanio tudi formalno PRIMAL neodvisno dr.
zavo Toda neodvisna e bila paprju kajti prav
kalu je postala spet plen ujih iperiazmov, XII 10
smatra in paceva racune drug drugemu, enako kakor
Jim bill drobiz ud sovensk in drugi mali balkansk in
evropski narod Tud etu 1920 ko je postaa Albania
zemevidu spet sarnosojna drzava albansko udstvo
mogo napre po pot napredka ker celu drzave
obdrzae reakconarne napol fevdalne begovske kke V
bou prot MIN e zacelo srit in vecati demokratcno
gibanje, posebno jugu
Tako e junija leta 1884. juzni Albanij izbruhnil
upor demokracnh mnozic. Upornkom e uspelo zavzeti
Trano, ker virgil reakconarno begovsko vlado
viii novo demokracno vado Program demokratcnega g
baa e Ill ze znato naprede5i od valonskega programa
eta 1912 GlaVna njegova nacela ba osvobojenje al
banskih krnetoV zpod naS ia fevdacev denlokratzaca
Albanje in povezava demokracnm svetom prvi vrsti
Sow etsko Toda po ses mesecih e poznes kralj
Zogu poocjo begov in ednarodne reakcie XII tudi da
zavira albanskenu ljudstvu pot do bose bodocnos
zlom deokraticno oblast Abaniji in sestavil
akcionarno vado Nj pa uspelo uneiti obenem demo-
kraticno Vlado tud damokracnega gbanja albanskega
ludstVa ter dee sVobode in neodvisnost Ko reakcio
narji Alban zadus vsako svobodo ska in govora SO
albans< rodoub delovai naprej inozemstvu, da
boo svojo domovino reakcionarnega nasa Parizu so
osnova odbor albansh rodoubov, katerem aktivno
sodelova mnog danasnj navecji voditelj albanskega
osVobodilnega gibana primer EnVer Hodza profeso
rlca Seifula MaleseVa dr. Omer Disnica Koco Tako in
mnog drug poc2ocjo egane literature, XII 10 vtiho-
taplali Abanijo siri deokratcne dee in prosveo
med albanskim udstvpn Baskin1 je posilja albanske
ludstvu p6zive katerh ga opozarja ma nevarno
poko kralja Zogua XII je vodil A1banijo kaastrofo Il
Pariza nladi ude zasti studente in delauc tudi
egano vraca Albanijo kjer organizrali in sirili
demokraticno gibanje.
Fasisticna okupacija eta 1882 je vkovala albansko
udstvo Sc huise verge nasa Toda albans narod sc
nj da zasrasl IN kakor iko svoji zgodovin tudi
takra nj pokoril nasu Cm hujsi je postajal prsk fa
slstcnh okupatorev TEN rsa e postaala odocnost
vednos albankega udstv % novembra istega eta e al
banski narod to tud asno pokaza Prvrat po talansk
okupac ega dne abanske mnozice odse ma ulice de-
monsrrat proti fasistom in nhovemu naslju docm so
deavcl proglas splosno savko Fassti basno virgil
ma demokraticno albansko mnozico in hoe memo rvo
zadusit upor, XII je zace p,ament il albanske zemlie
Demonstran Tiran klcali Cez more Italijani tn
je naSa zemlja'
Tis dan Sc je asno pokazalo da albansko ludstvo
nj spraznlo okupacio Napredne in deokraticne sile
XII SO h pred okupaco kruo preganjai in uniceva kjer
ko SO Sc pojavie SO zda organizirae pripravjae
udstvo "a borbo
Daje jutri)