davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10

kulantov i'll kontraktorjev kot
pa "a interese Onih, Xxi 81 iScejO
Strehe.
Vladna odredba, da Sc ne SINE
letos in prihOdnje letO graditi
%nicesar, raZen stanOvanjske hiSe
"a veterane, je bila izdana tia
vendan, brez posebnega premi-
sleka in brez nacrta. cato so Sc
dvignile prot nil unije stavbnih
delavcev, Xxi dokazujejo, da to
ne pOmeni pospeSevanje grad
bene industrije temvec Ovira-
ME. Dale poudarjajo, da ker Sc
najvecje gradbene firme sploh
ne pecajo S postavljanjem malih
hisic bOdO vsled te naredbe mo-
rale prenehati obratovati. N. pr.
zveza uni stavbnih strok v Chi
cagu XII ina $4,000 clanov, trdi,
da DO vsled tie Odredbe lie 10000
Timed Nth zaposljenih, ostali
pa bodo mOrali Cakati, dokler
velike gradnje ne bodo znova
dOvOljene. Pc sedanii naredbi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10

ne SINE nihce nicesar predelati,
ali zgraditi kaj novega, brez po-
sebnega dOvoljenja m%erodajne-
ga urada zvezne Wade. DovOlje-
ME pa DO izdano lie, &c Sc ugoto-
vi, da je predelava res nujna,
res koristna predvsem v reSeva-
nju stanovanjskega problema,
ali pa industrialno toIiko wanna,
da Sc 10 SINE odobriti.
Jeze Sc tudi tovarnarji, XII IL
delujejo zelezna ogrodja "a
stavbe. Male hisice jih ne rabi-
jo. Pri njih je treba lie mnogo
lesa, nekaj opeke, opreme, sire
no, nekaj cementa it'd. Tako SO
prizadete vsled teh odredb po-
leg zelezarske tudi razne druge
industrije.
In &c Sc vladi pr tenn res pO-
sreci zgraditi letos in prihOdnje
leto 2,70O0,O00 stanovanj, kOli-
kO pa bOdo vredna? Kajti I'll
slim, Xxi iih bodo najemali ali
kupili, bOdo drago zaracunana.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10
Stanovanis ski problem cezda|ie boil zamotan

Predsednik Truman hoce, da
Sc zgradi 200, 900 stanovani "a
veterane. Ne We pa, kako bi Sc to
izvrsilO. Pa pOskusa z Odredba-
mi, XII delajO vec konfuzije kot
pa da bi pomagale v konstruk-
tivnO delo.
Velika napaka je v tenn, ker
Sc je stanovanjskega problema
lOtil S staliSca, kot da je treba
pOmagati lie veteranom - to jc
vojakom, XII so bill o~dpusceni
liz armada in sedaj zaman isGejo
stanovanj. Tudi v kongresu ina
jo odsek, pravzaprav vec odse-
kov, XII imajo nalogo poskrbeti
"a cimhitrejso reSitev stanovanj-
skega vprasanja. Ampak nesre-
ca je, da ie zvezna vlada, to je,
.TrumanOva administracija, ma
celia ia problem prvic veliko
prepozno in drugic napacno,
kOngresni odseki pa SO v raz-
pravah o teh stvareh boil v skr-
beh "a koristi Zemljiscnih Spe-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10
vSE KAR MAJ 81 bio uUDSTVU
v K0RIsT, JE "KOMUNISTICNO"

Senator Murroy in Montone ie demokrot. Veriome
v free enterprise, OBJ enem pa Sc zeIo potegUie "a
sociolne reforme, med mimi "a socioIno zdrovstvo, "a
i~dn1Geni e stuIne zuposlitve> delovcem, "a visje zovoro-
voInine in druee take stvori, XII mai bi bile vsemu Iivd-
stu v prid.
Murray ie predsednik senutnega deIovskego i'm
prosvetnego odboro, senator Toft rep, o. pa sIon
odseko in sIovni besednik predstavnikov pIutokro-
CHE. Ma svoii stroni ina demokrotske burbonce in pa
skoro vse republikonske posIonce.
Gre Sc med drueim "a zdrovstvo. Ali mai bo revno
omerisko Iiudstvo Sc vedno soI iufono? In ker 81 vsIed
revseine ne more pomogoti, ali moi mU zdrovniki iem-
lieio zudnie cente, nomesto do Sc bi i tie Iiudi vuro-
valo? Zdrovnisko komoro lie prof "soeioIizmu" v
zdrovstvu in Taft ie eden nienih sIavnih "prvoborite-
Jew. Koi brigo tie gospode, &c ie deloveevo druzina
toliko v stski v boIeznih, do nina niti "a noipotreb-
nejsi zivez, koi seIe "a draga zdroviIo, "a zdrovnikove
obiske in operocie!
Sai Sc Sc cello v Aneliii zdrovniki dusoio proti So
cioInemU zdrovstvU - koko do Sc tukoi ne hi - ko smo
vendor tako demokrotieni, do moi bodo Ioeni loeni in
bolniki bolni, &c nimoio sredstev "a ~prehrono in
zdrovstvo!
Senator Murray ie deioI, do Sc moi koi stori sal "a
bolise zdrovie omeriskeso liUdstvo. Mar mas MISC vo-
iuski nobori v tenn mic noueili? Todo Toff il Ohio ie ro-
bonfil, do kor Murray in niegovi tovorisi hoseio, ie So
ciuIizem in pa komUnizem. v tenn sporeku sta Sc skre-
gala toIiko, do lie skoro prisIo do fepezo med niimo.
Murray ie hotel vedefi, zokoi mai DO vsaku sfvor, XII
ina nomen korisfiti IiUdstvv, krsseno 20 "socioIizem"
ali pa "a "komvnizem". In Toffi e odqovoriI, do lie no
ert 20 soeioIno zdrovstvo popoInoma "soeiolisfieen",
zofo ie prot, in pa do ie bill zokonski osnUtek "a "po-
polno zaposlifev delovcev" fUdi wet il "sovietskeqo
komunizmo". Vso ia bitko Sc torei ne suee okrog kuke
demokroeTe, ampok ie zgoIi borbo med rozredi. Ali
boIie, boi privilegiiev "a obdrzonie mose v mimi pod
loznosti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10

OMENTARJI
Zbra in pres0ja urednK

Walter Reuther je pc kon-
.venciji avtne unije izjavil, da Sc
DO Sc boril "a zvisanje mezde
delavcem in OBJ enem prot wi
Sanju cen. Kajti &c Sc bodo po-
mikale navzgor kakor Sc, ne bo-
do vsi letosnji poviski mezde
vredni prihodnje leto ne poce-
mega centa. Sal re sedaj MISC. In
kaj pa "a tisie delavce - oni SO
v vecini = XII MISC dobili nika-
krSnega povisanja! Reuther in
drugi unijski voditelji maj raise
pridejo skupaj in Sc domenijo
"a borbo prot inflaciji. To je
sedaj vaznejse kot pa lie zahte-
vati poviske plac, XII V inflaci-
jah ne pomenijo drugega kot Sc
vecjo inflacijo.
Dollar je dollar, SO rekli yea
81. "Ce ga imas, lahko z MIN
kupujes, podkupujes, vodis po-
litiko, 81 z MIN pomagas ma
pref" Ampak dollar danes nj vec
dollar. Obseg ma papirju in V ko-
VIM mt je Sc vedno enak, am
pax ne V prodajalni in ne mixer
drugje.
Norman Thomas je pred Sc
natno komisijo "a vojaske "a
deve dine 1. aprila dejal, da bi
bill najvecji greh mad ameriskim
ljudstvom, &c bi vzdrzavali i V
nadalje obvezno vojaSko slu-
zbo in bi moral naSi fantje v
Mi Scititi sirom sveta posesti
Velike Britanije, kot jih morajo
sedaj. Zvezna vlada S predsed-
nixon Trumanom zahteva, da
Sc draft" podaljSa. Thomas in
mnogi drugi argumentirajo, da
nj zanj nobene potrebe vec. Sc
veda, &c ne mislimo ma mir, am
pax, kakor je priporocil Chur-
chill, ma vouaSko, politicno in
ekonomsko .zvezo z Veliko Bri-
tanijo "a eventualni spoprijem
s Sow. unijo, potem je podalj-
SAME "drafta" potrebno. Tho
mas je oh enem kritiziral Sc
stanke velike tr~ojice, ali velike
petorice, XII SO Sc vrSili v Kairu,
Teheranu, ma Jalti in v Pots
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10

Obicaj ie, da Sc sedaj Sc zmerom
vse producira S staliSca vojnih
nujnosti, kar pomeni cimslabse
blago pc cimvisjih cenah. Hist
ce, XII jih grade in prodajajo pc
sedem do dvanajst tisoG dollar
jew "a emo druzino, so ma prvi
hip licne in udobne. A njihna
trpeznost DO kratkotrajna in
kupci bodo imeli pOtem stro-
Skov cez glavo, da 81 bodo dr.
zali krov mad glavami.
TAX je pac mas "free enter
prise. Use "a sveti profit. In
profitarji imajo vpliv. Oni tudi
prispevajo republikanski in
demokratski kampanjski sklad.
Volilci pa imajo pravico glaso-
vati "a candidate, XII Jim jih oni
postavijo ma "tiket".
V takih okolscinah tOrej nj
mic c~udnega, ako p~ostaja zavo-
zeni stanovanjski problem Sc
bolt zamotan in Ia ljudstvo Gez-
daije boil drag.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10
NesogIosjo med
zovezniki qIede
ureditVe Sveto
Q bodoei obliki Nemeiie Sc nobenego naertu.
-Mirovna pogodbo z ItuIi 10. - Moskvo z noso
tokfiko no Joponskem zeIo nezodovoIina

min otokov Grciji, XII Jill je pref
imela Italia, pomenilo ojacanje
angleske sile v Sredozemlju in
Russia bi bila odvisna "a plovbo
ma tenn kraju sveta cd angleSke
dobrohotnosti.
Kaj BIO s Trstom?
Ker Sc glede bodocnosti tia
lijanskih kolonij in omenjenih
otokov podministri v Londonu
ne morejo sporazumeti, smatra
Byrnes, da bodo imeli ministri
zunanjih zadev velike cetvori-
&c vec srece. In drugic ie tn Sc
vedno vpraSanje Trsta. Jugosla-
via ga odlocno zahteva in So
vjetska vlada 10 v tenn podpira.
AngleSka in ameriSka vlada sta
prot in podpirata zahtevo Via
de V Rimu, da Trst S Primoriem
ostane pod Italijo.
Anglo-ameriSka propaganda
je prot zahtevi Jugoslavije pc
Trstu jake delavna. Della wits.
Ola ce Sc ola Trst Jugoslaviji, ga
DO dobila pravzaprav Russia, te-
ga pa Sc ne, SINE dopustiti, ker bi
postala sovjetska moe S prido-
bitvijo Trsta Evropi prevelika.
Anglezem in Americanom je OBJ
enem tudi ma tenn, ola Sc bi radi
Italiji prikupili, toda &c odobre
Trst Jugoslaviji, bi Sc il zane
rili.
Namesto, da bi PRIMAL, da
ina Jugoslavija pravico do TT
sta in Primorja, pa 10 propagan-
(Nadaljevanje ma 6. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10
OmiIievonie noredb "a
pr~iseIjevonje

Letos je kongres sprejel ma
redbo, XII %dovoljuje, da Sc sme-
10 Kitajke, XII so zene ameri-
Skin drzavljanov, priseliti sem
izven kvote. Tia znaSa samo 1O5
oseb IL vse Kitajske ma leto. In
Sc ia mala kvota je prisla v We
ljavo med vojno, ko smo Kitaj-
sko proglasili "a "enakopravno"
clanico velike petorice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10
Anglo-umeriski dipIomati v boiu Z
Moskvo radi Perziie sIabo opruvili

Bio lie Prerokovoniu in prefeni koko BIO vorno-
sfni svet zdruzenih nurodov stopI no prste sovietski
until ker nj Umoknilo svoIh GET liz lrono (Perziie) do
2. marco, kot ie obliUbilo v vzoiemni pogodbi z Ar
Clio in Zed. drzovomi.
P~erzisko vioda Sc ie vornostnemU svefU prot no.
do'ievoniu rvske invoziie p%ritoziIo, perziiski Posianik,
no ongleskem vzgoien HUssein AIo, dodeIjen 20 20
stopniko svoie dezeIe pri omerisk vIodi, ie kIieol zdrv-
zene nurode no pomoe proti rUskemU medvedU, med
tenn 90 SO il Teherono prihoioIi Urodni gIosovi, do je
AIo prenopet ideoIist, in do odnosoii z RUsijo MISC to-
ko oposni kot izgledo il niegovih prtozb. A drUgi
prov foko vozni siniteIii perziiske Wade po SO trdiIi,
do delo Ala no konferenei vornostnegu sveto IN v
perziiski premier ie izioviI, do imo AIo njegovo po-
potno zoUponie.
"Nekoi Sc kUho", SO Ugiboii v LondonU, koiti orr
entaIei SO poo koniski mesetorii in nikoIi ne YES, kdoi
lozeio in kdoi ne. PredprosIo nedeIjo sfu dva nuivoz-
neiso angIesko dnevniko imeia poroeilu il Teherona.
Eden ie il "neoporeeno zonesIiivih virov" p%oroeoI, do
SO govorice O toinih pogoionTh med moskovsko in
perziisko Waldo neosnovone. DrUgi po, do in1o liz "noj-
boil zoUpnih virov" zotrdiIo, do Sc med Teherunom in
Moskvo zovpni pomenki re doIgo vrse. "Komv moi hi
eiovek v~erieL," ie vzkIikniI poroeevoIec radio omrezia
~CoIUmbio, in dine a. opriIo po ie Iohko UvideL, do so
bill v proven tisti, XII SO vedeIi 0 toinih poguiunih,
seprov iih je perzijska vIoda taiiia do zodniega ire
notko.
To je no sell vornostnego sveto IN posebno rozie-
zHo oVsff0iSkegu deIegofo. M pa UddFH foi1ko po NO
skvi kot 20 perziiski vIodi - ees, eemU nas je viekIo
foko "a nos? Mar zgoIi zoto, do il ie Moskvo tU po tam
popUstiIa V svojih zohtevoh?
AngIezem Sc gre seveda zgoIi 20 p~etroIei v Perziji.
Me- drzovni foinik Byrnes Jim ie pi tenn poanugul in S
TO toktiko n%odoIiuie. Kor pomeni, do smo vzvezi z
VeIiko Brtuniio v obrombi nienih interesov in kopita-
iizma toliko, kot ie Churchill priporoeoI, eeprov nimo-
mo z MO pisone pogodbe 20 toxic zoveznistvo.
Gromeiko, XII ie vedei, koi Sc v TeheronU in v Mo-
skvi "a kvIisomi god, ie hotel, do moi Sc S perziisko
obtozbo proti Rvsii poeoko do 10. opriIo, ker on no
zogovor Sc nj priprovIien. sedoi Sc smehIio. Nosa in
~onsIesko dipIomoeiiu pa Sc koipodu iezi, in 10 cello
boil nod perziIsko kot nod sovietsko Waldo. Koiti sled
MO 10 ie pUstiIo no cediIu bus ko Sc ie misIiIo "a Per-
zio nuiboli postovitI. In kor ie Sc posebno nerodno -
Perziio ie skIeniIo z Moskvo pogodbo 20 skUpno izrob-
lionie petroIeiskih Ieziss no severn dezele. Petroiei POI
lie v tenn boio med velesiIomi v Perzii gIovno sporno
foeku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10
AngIiio, Zed. drove,
zadnjo noda krono-
Nib glov in monorhi-
ZsnG
inc


Ia odpravo monarhije SO Sc
20 minuli vojni izrekle Jugosla-
VIA, Madzarska in Albania.
Dne B. aprila je premier Kimon
GeOrgijev izjavil, da 10 mora
biti tudi v BOlgariji konec.
V Belgiji ina monarhizem Sc
veliko opore, toda ubeznega
kralja LeOpOlda leviCarske
stranke nikakor noGejo nazaj,
ceprav ina v anglo-ameriSki di-
plomaciji vso mogoco pomoc.
Crcija, Xxi je imela predproslo
nedeljo prve volitve pc mnogih
letih, Sc je indirektno izrekla "a
povratek svoiega faSisticnega
kralja, tOda volitev Sc je udele-
zilo lie OkrOg SO OdstOtkOv vo-
Iilcev. VeIika vecina lie pod vlad-
MIN pritiskom in pod vplivom
Velike Britanije, Xxi 81 hoGe CIR
clio ohraniti pod svOjimi perot-
mi.
V Avstriji je Otto s svojo rod
bino spoznal, da prestOla ma Du-
naju ne BIO dobil nazaj niti z bla-
gohotno pomocjo angleske in
pcsehno Sc ameriske Wade, pri
-kateri ie dobil med vOjno maj
vec ~zasGite, opore, reklame in
pa - p%riloznosti "a veseljace-
ME v takozvani WISH druzbi.
Rumunski kralj Mihael hi bill
strmoglavljen re nekaj mesecey
Pc vojni, &c Sc ne bi bill obrnil
prot Rusiii z apelOm Ia demo
kraticnO zasCito svoje dezele ma
vladi led. draw in Velike Bri-
tanije. Dala sta mu 10 v polni
meri, ne sicer z orozjem, ampak
S pretnjami Rusiji in pa diplo-
maticno ter ekonOmsko.
Jugoslovanskemu Petru sta
obljubila povrnitev ma prestol
ma sestanku v Quebecu Kama
di pokojni Roosevelt in pa ia
kratni angleski premier Chur-
chill. AngloameriSka diploma
CHA tistega obetanja Sc nj pOpol-
noma umaknila, kar je posebno
ocitno Z ozirom ma dogodke v
Grciji. Kaiti v isti izjavi sta ia
KRAFT tudi grSkemu kralju oblju-
bila povratek ma iron.
Albanski Fog, Xxi je zivel sko-
ri vso vojno udobju, Sc je tudi
ponujal "a odreSenika svoji de-
zeli. Ker ie vedel, da ga Albanci
ne marajo, lie hotel kajpada ma
zaj z ameriSko in anglesko "a
scito. A stvar ie bila predebela
in niti kapitalisticna demOkra-
CHA ie ne hi mogla prebaviti.
Zogu ga Sc Sc vedno dobro godi
in naSa demokraticna diploma
cija ga ina rezervi "a vsak
slucaj.
Spaniji ponujamO nazaj kra-
liza namesto obnovitev republi-
Ike. In vse to zapadna demokra-
CHA pOcne vsled strahu pred So
cialnimi preobrati. cato podpi-
ra tudi mOnarhiste v Italiji, ma
Japonskem in faSiste ma Portu-
galskem, pa japonskega cesarja
in vse drugo, ma Gemur slOni
start red. AmeriSki fisk oglasa
tako politiko "a demokracijo. A
&c bi po pravici pisal, bi moral
~priznati, da to, kar kapitalizen,
pocne, ie lie z~aviranje demokra-
tiCnega raZvoja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10
Mad $4,000 MOI omeriSke
zraene Hote re zopUstilo
Juponsko

Glavni stan ameriSke vojaSke
oblasti V Yokohama je porocal,
da je bio odpuscenih IL ameri-
Skega letalstva re 347, 233 MOI,
XII so bill dodeljeni naSi invazij-
ski armada ma Japonskem. Ia
demobilizacija Sc je stopnjema
izvrsila cd lanskega 2. sept. pa
do letoSnjega 6. marca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10

Precej casa je re, cd kar je
minila VOjna, a med zavezniki
nj "a bodoGO urediteV sVeta Sc
nObenega sporazuma.
Byrnes Ia nov seStanek
V Londonu Sc re dolgo tru-
dijo zastopniki vnanjih ministr-
stew VOdilnih zavezniSkih dezel
spraviti skupaj nacrte "a mirov-
ne pogodbe in "a ureditev Mem
CHE, tOda ie med mimi toliko
nasprotuiocih 81 mnenj, da Jim
nj mogoce priti do s~oglasnosti.
Njihova naloga je predloziti mi
rovni kOnferenci, Xxi Sc ina pri-
Ceti meSeca maja V Parizu, re
GimpopolnejSe Osnutke "a mi
rovne pogodbe in naGrt "a bo-
doGo ureditev NemCije, a Sc nj
kakor ne morejo sporazumeti.
cato je mas drzaVni tajnik Byr-
mes minuli teden predlagal, mai
Sc Is. aprila zberejo skupaj Z
MIN V Pariz minister vnanjih
Zadev S%oVjetSke unije, Velike
Britanije in Francije. On upa,
da lie oni bi Sc lahko dogovorili
med sabo "a kaj skupnega. Brez
tega ie uSpeh mirOVne konfe-
renee nemogOc.
Preglavice radi Italije
Ena glavnih took conference
podministrov V Londonu ie mi
rovna pogodba Z Italijo, A Sc ne
morejo zediniti. AngleSka in
ameriSka vlada sta "a cimmilej-
SO pogodbo z Italijo. Vzela bi il
lie kolonije in dodakaneSke oto-
Ike, vse drugo pa 81 bi ohranila.
Sovjetska unija pa vztraja, da
mora Italia placati Mi in Jugo-
slaviji vojno odSkodnino in hoce
jo tudi GrGija. AmeriSka in an
gleska vlada sta proti, ceS, TIA
liza je prerevna, da bi mogla
placati vojno odSkodnino. ODE
sta cato, da Sc 10 pomaga gospo-
darsko cimprej utrditi okviru
njenega sedanjega sistema. Ru-
sill pa seveda nj ma tenn, da bi
pomagala jacanju kapitalizma v
Evropi.
Preglavice della tudi vprasa-
ME italijanskih kolonij. Rusija
zahteva emo Ease, cemur Sc An
glezi ma vso moe protivijo, ker
81 hocejo kontrolo mad Sredo-
zemljem ne le ohraniti temvec
81 10 utrditi.
Sporna tocka so tudi strategy
emo vazni Dodakaneski otoki, XII
jim hoce Grcija. Sovjetska uni
ia pa Sc trudi, da ne bi bila spet
zaprta V Crno morje kakor je.
bila doslej in cato hoce enega
teh otokov Ease in poleg tega
pravico zgraditi utrdbo OBJ Oar
danelah. Ker je Grcija pod an
glesko sfero, bi vrnitev omenje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-10

Precej casa je re, cd kar je
minila Vojna, a med zavezniki
nj "a bodoGo ureditev sveta Sc
nObenega sporazuma.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06
Tiskarska stavka v
Clevelandu koncana

Snoei je radio naznanil, da je
bill dosezen dogovor, pod kate
rim SO sc clevelandski tiskarji
vrnili ma delo in danes zjutraj
so zopet izsli ameriski dnevniki.
Stavka je trajala 30 dni, ka-
terem casu Sc MISC tiskali tirje
glavni clevelandski dnevniki
The Plain Dealer, The Press in
The News.
Mednarodni predsednik unije
tiskarjev major George Berry
je priporocil tiskarjem, maj Sc
vrnejo ma delo, svoje sporne Ia
deve pa maj prepustijo arbitra-
cijskem odboru "a koncno odlo-
citev in sporazum.
V smislu tega priporocila so
tiskarji snoci ma svoji seji od-
glasovali IT'S glasovi, da sc
pod temi pogoji vrnejo takoj ma
delO.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06
200 Oseb reSenih
s pOnesrecene ladje
ma ObaI Alaske
Ladja Sc je prelomila
ma dvoje: 20 do 80
oseb je pogresanih

IL Ketchikana v Alaski sc po-
roca, da je nedalec cd tam ma
sedla ma pecine v blizini obale
ladja yukon, ma krovu katere
Sc nahaja 496 oseb, potnikov in
clanov posadke. z ladjo Sc vra-
ca domov tudi vecje stevilo ame-
riskih vojakov, XII SO sluzili v
Alaski.
Ladja, katere nj mogoce re-
siti, Sc je prelomila ma dvoje, in
obrezna strata, XII je sredi raz-
burkanega morja prisla v blizi-
no parnika, je do snoci resila
okrog 200 oseb, med katerimi
je bilo 48 zensk in otrok.
Ko Sc je ladja prelomila ma
dvoje, so bill vrzeni v morje
trije moski, katere je resilno
mostvo obrezne straze potegni-
10 il vode. Resent mozje so po
prevozu v bolnisnico v Sewardu
izjavili, da je pri prelomu par
nika pablo v morje 20 do 80
oseb, XII so pogresane.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06
PROMETNE NESRECE SE
MNOZIJO

V letosnjem letu je umrlo v
prometnih nesrecah v Cleve-
landu re 16 ljudi, med temi tudi
diva ali trije Slovenci. Radi po-
skodb, katere je dobil, ko je bill
zadet cd avtomobila, je umrl
Louis Lisjak, star AZ let, 723 E.
100 St. V Charity bolnisnici je
umrl "a poskodbami, ko je bill
povozen Joseph Simich, star 58
let, 1879 E. 27 St. Dne 1. febru-
aria zvecer pa je bill ma st. Clair
Ave-, pri E. 81 St. ubit cd avto-
mobila Anton Korosec, poznani
vinski trgovec, stanujoc ma 1868
Addison Rd. Pazite Sc, da vas
nesreca ne zadene!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06
" CLEVELANDU Sc
NAHAJA MA STAVKI
$4,000 DELAVCEV

V zvezi velikinai stavkami,
XII so sedaj v teku v Zed. drza-
yah, Sc v Clevelandu nahaia ma
stavki okrog $4,000 delavcev.
Ma stavki so delavci raznih
podjetij kot sledi:
10000 jeklarskih delavcev,
vecji del katerih je zaposlenih
pri Republic Steel Co.; General
Electric Co., 5000; Westing-
house, 1000; General Motors
Co. (vecji del pri Fisher Body
5000; Murray-Ohio, 600; FL
well-Parker Co., $50; Osborn
Manufacturing Co., 800 in Natl
onal Smelling & Copper Co., IS.
Najdaljsa je stavka pri Muir
ray-Ohio, katera Sc je zacela ze
5. novembra lanskega leta.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06
Nasi fantje-vojaki

IL Francije je proslo soboto
telefoniral svojim starsem Vic
tor Drobnic, sin Mr.. in Mrs.
Frank Drobnic, 1117 E. "a st.
Starsem je sporocil, da Sc ina
dobro ter da ne pricakuje, da
bi Sc vrnil domov pred aprila
meseca ter pozdravlja vse svoje
prijatelje in znance. Dne IS.
marca bo rninulo stiri leta, od-
kar Sc nahaja v armadi, in zad-
njih II mesecev Sc nahaja pre-
ko morja.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06

ameriski Slovenci izvrsili v ko-
rist svoje stare domovine. (Glej
posebno naznanilo o ustanovitvi
fonda "a mladinsko bolnico v
Sloveniji.)
Oh priliki letnega zborova-
MIA Sveta juznih Slovanov v Ka-
nadi dne 16. in II februarja v
Torontu, DO Slovenski ameriski
narodni svet zastopan po svo-
jem predsedniku Etbinu Krista-
nu.
Ameriskemu slovenskemu
kongresu je bila odobrena let
ma podpora v znesku 5000. &c sc
uresnici namen Zdruzenega cd.
bora, da bi Sc to poletje istocas'
no in v istem kraju vrsile kon'
vencije hrvaskega, srbskega
bolgarskega, macedonskega ir
slovenskega narodnega sveta
drugi dan pa bi Sc vrsil juno
slovanski kongres v Ameriki, bt
SANS v TEN pokretu aktivnt
sodeloval.
v zadnjih dveh mesecih so bi
le ustanovljene move podruzni
ce v Gallupu, New Mexico ct
1O7) in ma zapadni strani De
ltroita (st. 108), kjer je ma usta
! (Nadaljevanje m 8. stranD
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06
POROK

v soboto sc bosta porocila
Miss Sophia Marie Zolar, hcer-
ka in Mrs. Frank Zolar IL West
Virginije, in Mr.. Edward A. Ru-
pert, sin poznane druzine Mr..
in Mrs. Frank Rupert, 193O3
Shawnee Ave. Poroka sc DO vr-
sila OBJ 9. uri zjutraj v cerkvi
Our Lady of Perpetual Help ma
1902 Neff Rd. Mlademu paru
cestitamo in mu zelimo vse mai.
boljSe " novem stanu!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06
PrUa darila u fond
zamladinskObOlnicO
USloueniijii $1,1OO!

ponedeljek je "Enakopravnosti' izslo
poroeilo il gavnega urada SANSa. da je bilo
ma seji Chicago ma priporoeilo dr.. Neubauer-
ia. naeelnika misije Jugoslovanskega rdeeega
kriza. sklenjeno. da Sc prisne zbirati darove.
katerimi Sc bo zgradila Sloveniji bolnica
cd vojne tezko prizadeto rnladino.
Slovenski Cleveland Sc je kot vedno. krasni
ideji takoj velikodusno odzval. Veeraj popoldne
je stopil mas urad Mr.. August Kollander. last
mix potniske tvrdke S. N. Domu. in nam izro-
Gil eek "a 500 kot prvi dar nladinsko boil
nico Slovenii. Rekel je. da poklanja vsoto
spomin ma svojo mater Ursulo Grosl. XII je umr-
la v domovini Is. augusta l943 Gasttljivi sta
rosti SO let.
Par ur pozneje pa pride urad "Enako-
pravnosti' Mr.. John Pollock. blagajnik SANS
owe podruznice St. 80 in nam sporoei. da je po-
znana rojakinja Mrs. Theresa Frank. bivajoSa
ma 502 E. l40 ST.. darovala krasno vsoto 81 1000.
katera je bila izroeena SANSovi podruznici st.
l06 Euclidu. Kakor nam je bilo poroeano. je
Mr.. Frank cesen. tajnik omenjene podruznice.
eek vsoti $1,000 ze odposlal ma glavni urad
SANSa v Chicago.
Obema plemenitima darovalcema bodi ma
tenn mestu imenu vojnih sirot Slovenije IL
reeena najtoplejsa zahvala. Upamo in prieaku-
jeno. da je TO zaeetek velikega samaritanskega
della. S katerim 81 ameriski Slovenci postavijo
nevenljiv spomenik junaski in trpljenju
prezkuseni domovini svojih dedov!
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-02-06

Podana so bila obsirna poro-
ella, katera DO javnost lahko
citala v zapisniku, XII DO priob-
cen nasih listih.
Zakljuceno je bio, da Sc vr-
81. polletna seja glavnega odbo-
ra SANSa (eksekutive, nadzor-
mega, sirsega in castnega odbo-
RAJ v Chicagu dne 9. marca t. l.
Med najvaznejse zakljueke te
seje spada soglasno sprejeti
predlog, da SANS prekine zbi.
rati financne prispevke "a po.
MONO akcijo ter da koncentri.
ra vse svoje sile "a zgradite,
fonda "a mladinsko bolnisnicc
v Sloveniji. Slovenski narod je
hvalezen "a vso pomoc, XII jo j
prejel cd mas skozi naso relifne
akcijo, vendar pa zeli, kot je po
jasnil DIR. Neubauer, da bi v bo
doce zbirali sredstva "a tai
trajni projekt kot je mladinsks
bolnica, sanatorij "a tuberku
lozne, decji dom in podobno, &c
sar narod v domovini a. m 81
mnogo let ne DO mogel "a vs.
potrebe zgraditi. Tako pOslopj'
bi bilo obenem tudi trajni spo
menik "a delo, ki 50 ga zavedn
lin osvobodilni borbi naklonjen