davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Arkansas State press., 1946-11-29

In First Division Circuit Court
before Judge Gus Fulk Monday
afternoon, three strikers, Louis
Jones, Roy Cole and Jesse Bean,
were convicted for the second
time within one year on charges
of violating Arkansas Anti-Viol-
ence Law.
Most of the forenoon was taken
in selecting the jury which prov
ed very difficult after several
prospective Jurors expressed their
doubt to rendering unbiased de-
cisions. The lone Negro juror
was quickly disqualified due to
previous expressed opinions of
the previous case.
Attorneys for the defense stated
they would appeal this conviction
as they did in the former convic-
ton, which was reversed by the
Arkansas Supreme Court and Or
dered retired.
Testimony in Mondays trial
followed closely that of the
original hearing in March which
resulted in conviction and sent
ences of one year for each de-
PENDANT in the pen by Judge
Lawrence Auten.
The defendants were tried and
convicted Of violating the Ark
ansas anti-violence law in com.
hitting violence in attempting t.
prevent scabs-from working a
the strike bound Southern Cot,
ton Oil Mill where a strike hae
been in progress for several week,
prior to a disturbance that caused
one union member his life.
Louis Jones, president of thu
local union. a CLIO affiliate, ties.
titled in his own behalf. He de
MED having led any attack OF
Williams or his companions, de
MED shouting Come on, boys.
He said neither he nor the pick.
! cts carried weapons, and sale
Arkansas State press., 1946-11-29
PRIEST WRITES
SELI-OUT PROTEST PLAY

Los Angeles,-Telling in fast
moving action the fate Of a Neg
no family who sought to escape
the ghetto into which restrictive
covenants had forced them, Trial
by Fire" opened the Los Angeles
Theatre Unit season before SELL
out audiences here.
Arkansas State press., 1946-11-29
AMERICAN RED CROSS FLIES
NEGRO WORKERS TO TOKYO

Washington, D. Chine Amer
lean Red Cross Negro workers
have been flown to Tokyo for
assignment in the Far Eastern
Theater of Operations in in ans
wer to a request for additional
Negro personnel to serve troops
in that area.
Arkansas State press., 1946-11-29
Iowons Give $1,000
At Woodord RoIlv

Isaac Woodlands appearance at
mass rallies held in his behalf
have bee nheartily supported by
NAAC branches throughout the
country, as is attested by the re-
turns coming into the national CT
fice.
Ike Smalls, president of the
Iowa State Conference Of
Branches, which held a rally for
Woodland when he was there on
November nth, sent in $500 from
the rally. In addition, the Des
Moines NAAC branch have $500,
making a total of $1,000.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
horde. Brez tie podpore hi Mussolini ne mogel vladati Italije ia

horde. Brez te podpore hi Mussolini ne mogel vladati Itaije ia
ko brez zaprek kakor io je.
To je jasno. In tudi tista masa sal preezni del, XII jo
Tito oznaCuje "a italijanski proletariat, nu je aplavdirala, dokler
je verjela njegovim frazam If. Sc upijanila OBJ njegovih "zmagah."
V Itaiji nj bio proti Mussoiniji skoro do njegovega konca
nobene organizirane opozcije vec in strmoglavli SO ga ME
govi toVariSi faSiSti pc nacelih intrig mednarodne diplomatic,
V katerih SO imeli vodilno vlogo ameriSki in angeski agentje S
sodelovanjem Vatikana. Newyorski nadSkof, sedaj kardinal Speel-
man, o katerem pravio, da DO bodoci papez, je incl brzkone v
listen "pucu' veiko opraviti.
Ma kratko, Jugoslavja pod Thom in Italia pod sedanjim
prenlerjem Gasperijem nista V "prisrcnih odnosajih".
V Rinu demonstrirajo "a Trst, XII mai BIO pod 1taijo. V Ju-
goslaVlji, ma CeSkenn, in da, tudi v Trstu, pa Sc VrSe manifesto
cJe "a prldruzenja vsega jugoslovanskega Primorja = kajpada
S Trstom vred, Jugosaviji.
Drugo sporno vprasanje med Italjo in Jugoslavijo je "a
hteva Titove Wade pc vojni odskodnini Jugoslovanski uradniki
SO V sprenstvu z zavezniskimi oficirji in casnikarji ter z urad-
Mkt UNRRA izracunali skodo, XII so jo Italijani V casu svoje
okupacije naredili Jugoslaviji. In to lie materijano skodo, ne
tlste, storjena V pobijanju ljudi, kajti take Skode Sc ne more
placati, Lahko pa bi Italia pomagala popraviti mostove, proge,
ceste, hse it'd, in pa sodelovati pr obnavljanju vasi, XII so bile
pozgane.
Tito v isten clanku prUema zaveznike = to Sc pravi, wash
mgtonske in londonske diplomatic, XII mu dopoveduejo da Jugo-
slavja nina pravice zahtevati voine odskodnine cd Itaiie. Ces,
sal. Je sama do kraja reVna in vrh tega je naSa "sobojevnica." Tt
TOW clanek odgovarja, da so bill 1taljani v voni do konca ma
i1lterJevi strani. Ia ocitek sicer oni zavraeajo, a je V veliki meri
resnlcen. K zaveznikom so Sc zacei nagibati sele ko sta Vati-
Kan IN kvirlnal spoznala, da je Hitler izgubljen.
Cemu maj torej Jugoslavija placuje "a grehe, XII Jill je stori
Ia ltal1Ja? Jugoslavija Sc je borila v svojo obrambo in "a zmago.
zaveznikov, a Italia pa proti MIN toliko casa, dokler MISC dvorni
IN cerkveni glavarji spoznali, da je boje, ako menja barvo.
Tito v istem clanku pravi, da Jugoslavija ne zahteva cd
Ital1Je nc nemogocega, a zeli pa, da il povrne sal drobec "a
ogromno skodo, XII jo je naredila v velkem delu Jugoslaviie.
Ko Sc DO sklepalo mirovno pogodbo z Itaijo, bosta Amerika
IN angina z MO, V namenu, da 10 ohranita monarhizmu, kapita-
lizmu in cerkvi Ampak pravicnih zahtev Jugoslavije jima ne DO
lahko ignorirati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
Konqres brez smisio "a socioIne
probIeme in protidemokrotieen

Je Gudno, da ker ie ma krmilu dezele demokratska stranka,
XII ina Waldo V rokah in vecino V kongresu, pa Sc je moral pred
sednik Truman torej OBJ enem vodja svoe vecinske stranke
in njene vecine V kongresu - obrniti ma ljudstvo proti njeni sa-
botazni, reakcionarni, protijudski poitiki in je to javno povedal
90 radiu Vsemu ludstvu Zed. draw, - in Sc drugin pc svetu,
ako jim je bHa dana priika, da SO ga poslusali. To je stori1 3. ia
nuarja.
Predsednik Truman nj brijanten govornik, nti ne slow "a
miseca, ne "a sociologa, ne "a cloveka, XII bi bill spreten V draw
niStvu, V intrigah in sploh ne "a poEtika S Sirokim obzorjem, ka-
kor ga je incl pokojni Roosevelt. Ali pa n. pr. V casu l. svetovne
vojne Woodrow Wilson, XII je bill tudi vodja demokratske stranke.
Ia stranka je torej "vladna stranka", imenuje Sc "a demo-
kratsko, nj pa demokratcna. Men politicen aparat je korumpiran
IN tako reakcionaren, da je nepojmljvo, kako Sc more res kak
demokrat Sc navduSevati "a tako dernokracijo, kakrsno so 81 ii
najbolj reakcionarni element, V zavezniStvu s plantazniki, vele-
korporaciJani in drugimi tolovaji, Xxi preze pc izzemanju ljud-
stva, well V zakup.
Vseeno, predsednik Truman, XII je bill dolgo sam clan zvez-
mega sonata, Sc je osmell in nasi zbornici poslancev in senatorjev
dine g. januarja zalucil, da lenari in da zanemarja vse socialne
predloge. Obdolzl 10 je kratkOvidnosti in da je mic ne skrbi, kako
Sc V narodni ekonomii pripraviti, da Sc katastrofa, kakrsna mas
je doletela lea 1929 in trajala do tie vone in Sc nekaj dali, vec
ne dogodi.
Reakcionarji V repubikanski stranki Sc norcujejo, pa tudi
Eberalni repubikanci, vsak seveda S svojega stalisca ces -
Truman je primal bankrot "svoje' stranke, XII ina v kongresu
vecino, in proti tel "svoji' in "njeni" vecini Sc je v "pomenku
Z ljudstvom" obrnil ma mnozice, mai kongresnike in senatorje
pOuce, kaj lie in kaj nj dobro "a deZelo.
Truman S stalisca "vrhovnega vodje' demokratske stranke
narodu nj slabo govorh. Slabo je lie, da Sc mora tako konservati-
ven clovek, kakor je on, kregati S kongresom, o katerem so nam
leta 1914 pravhi, da je "triumf denokracije', pa Sc je potem IL
kazalo, kakor smo tn vedno poudarjali, da je zmagala lena"
Stranka znOVa, seveda pod dvemi imeni, kakor doslej.
Kako DO letos, ko bodo spet kongresne volitve?
Predsednik Truman o tenn nj govorl, kajti &c hi Sc osmelil,
bi moral ma ljudstvo apelrati, ne samo da maj da sedanim po-
slancem razumeti svoje zahteve, ampak da mai mimi prihod-
NIGGA novembra pomete.
Bono videli, ce Sc je IL ten tako slabih skusenj cesa naucila
sal skupina, XII vodi politicno akcijo CLIO. Ako Sc nj, DO V jeseni
lahko "zmagala" in potem pa tarnala, da je zvezni kongres znova
proiunijski in protijudski.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
Tito govoHl no nosIov HoIije
zelo ostro in prepHeevoIno

V Moskvi Sc je velka trojica domenila, da je cas- zaceti skle-
patti mirovne pogodbe sal S takimi dezelami, kot so Italia, Fin
ska, Madzarska, Rumunija in Bolgarija.
Jugoslavlja je interesirana posebno kai bodo pogoii velike
troJlce ltallJl Prvic Sc je v imenu Wade V Beogradu oglasil S
sVoo mlsljo v Londonu podpredsednik Kardeli in potem, pred
moSkovsko konferenco, pa sam Tito z dolgim clankom v jugoslo-
vanskem tisku, V katerem ne igra z diplomatcnimi frazami tenn
vec govori naravnost ItaGji in zaveznikom.
Gre Sc v TEN sporu "a teritorije, XII so jh zavezniki podarili
ltaIlJl "a memo zahrbtnost in Jugoslavija opozarja iste zaveznike,
Ola Sc Italia skusa izmuzniti IL kase, XII 10 il je skuhal faszem, ma
nekako slcne naclne. In v tenn slucaju najvec spet ma racun Ju-
golavije.
cato Tito V svojem clanku poudarja, da je Jugoslavija vsak
cas- prlpraVlJena zlvetl v prijateljstvu z Italijo, toda pod takimi
Pogop, pod kakrsnlmi DO iskrenost in vzaiemnost mogoGa.
ia opozarja: Italia 81 yes cas- pc Mussoinijevem padcu pi-
zadeVa postal odlocujoca pr zeleni mizi vehke petorice. ali Sc
RAISE, v vellki trojici, kajti ponasa Sc, da je bla nasa soboievni-
ca V vojni in il je vsed tega treba to tudi priznati ter 10 welt
Inedse, ne pa 10 odrivati kot da je bia zaveznikom sovrazna de-
zela! Tisto je bill lie Mussolini, ne pa Italia, praviio ministri "
Rlmu in masa Jim ploska.
Tito pa Jill je v svojem zelo publiciranem clanku vprasal:
Mar Je bill res samo Mussoini?" In odgovaria: Kako bi mogel
Mussolini s pescico kolaboratorjev vladati mad dvaiset let to1ik-
sno maso judi, vprizoriti invazjo v Abesiniio in snovati $ Hit
lerJem IN Hirohitom pakt, K. je v zgodovini oznacen "a "osisce
Rim-Berlin-Tokio"?
Predsednlk move Jugoslavie je s tenn poudarl, da bi Musso-
I'M VSega tega ne zmogel brez nasne po1noci italijanskega lud-
proletarlJata, ampak lie italijansko reakcijo in niene fasisticne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
ZED. DRZAVE v BOJU "a SVETOVNE
TRGE I'M TEN vELKo BRITANNIA
Nopisol Donald Bell, poroeevoIee eosniske ageneiie oNA

Spanci imajo ~prislovico, XII
trdi, da SWINE, katere 81 kupis
"a izposojen denar, vedno kru-
lilo. Smisel je ia, da ljudje, XII
so posojila potrebni, obicajno
pristanejo ma Use pogoje, XII SO
jim stavljeni, ker jim je V prvi
vrsti do tega, da dobe denar. To-
da obenem postanejo neizprosni
sovrazniki svojih upnikov, ka-
term nikdar vec ne odpuste
pretrdih pogojev izsiljenih V
trenutku velike potrebe.
NaSe zunanje m%inistrstvo je
izvojevalo veliko zmago mad
Anglezi. Posojilo, katero SO do
bill Anglezi, je V oceh marsha
terih kongresnikov p%repoceni,
posebno ker je Angliji odpuscen
yes dolg "a lend-lease dobave.
Toda jasno je, da boljsih pogo
jew nj D1lO mOgOce QODltl say
so pogajanja trajala kar II ted
nov. Ako Sc nismo hotel razitl
ne da bi dali posojilo, je bio ire
ba pristati ma tie pogoje.
Ako upoStevamo vse podrob-
nosti dolocb tega posojila, 81 mo-
reno izracunati, da placajo An
glezi "a to posojilo lie 1.63 Cd
stotkov obresti, docim mora sa-
ma ameriSka administracija pla-
cevati posojila pc 1872 odstot-
kov. Mala razlika je vec odteh-
tana Z velikimi ugodnostmi, ka-
terere DO uzivala ameriSka trgo-
vina in pa zaposlitev delavcev
V industrijah, Xxi bodo delale "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
Cehi izgnoIi re dva
miliionu Nemcev

IL Prage ~porocajo, da so IL
ceske izgnali v Nemcijo re
okrog diva milijona Nemcev, il.
med njih so odstotkov ma Ba-
varsko in estate v razne druge
nemske province. Kar pa Sc je
Nemcev izkazalo zvestih echo
slovaski republiki, V kateri SC
imeli vse pravice, bodo Sc smell
ostati tam. Ker pa so Sc Cehi ma
ucili, da je Nemcem nevarno "a
upati, bodo oprezni in Nemci Ma
Ceskem, tudi kar jih DO Sc osta-
10 tam, brzkone ne bodo Sc dol
go imeli ali pa dobili takih svo-
bodscin, kot SO jih uzivali, pre-
dino je Hitler S svojim monakov-
skim paxton udaril pc tel mai
boil demokraticni dezeli z odo-
britvijo dveh glavnih demokra-
ticnih sill. To Sc ne SINE pozabi-
ii, pravijo Cehi, cato so zdaj po-
liticno vse drugacni kot pa pc
prejsnji vojni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09

carin V okvirju britanskega car
silva.
Ii pogoji MISC n~eposredno del
dolocb posojila, pac pa Sc naha-
jajo V ameriski bell knjigi, XII
postavlja nacela "a reorganiza-
clio svetovne trgovine. Velika
Britannia torej nj vec popolno-
ma svobodna, da organizira svo-
je vplivne sfere kot Sc il zljubi,
V teh dveh listinah V posojilu
in V predlogih "a razsirjenje
s%vetovne trgovine in zaposlitve,
Sc zrcali propadanje britanske
sile.
Ameriska trgovska politika
pa je S TEN naSla svojo doloceno
smer. Jasno je, ola bodo tudi
druge drzave zahtevale posojila
ma podlagi 18TH ali slicnih pogo
jew - ma vsak nacin predno bo-
do pristali ma nase predloge gle
de svetovne trgovine. Najvaz-
nejSa med temi drugimi drzava-
mi je S~ovjetska unija, in to je
naSemu zunaniemu m~inistrstvu
dobro znano. Ma prvi pogled nj
videti, da bi omenjeni dive listi-
nj Vsebovali dolocbe, XII bi bile
nesprejemljive "a Sovjetsko
unijo. DRAWN tajnik Byrnes in
njegov pomocnik Vinson sta do
volj realistic, da vesta, da yuma
MIA trgovina ma svetu nj vec oS-
novana ma "svobodnem podjet-
niStvu", in tega niti ne posku-
Sata zahtevati.
Ameriski predlog Sc opira ma
popolnoma pravilno sodbo, da je
lazje trgovati z vladami kot z
mednarodnimi karteli. Wade SO
odgovorne "a celokupno gospo-
darstvo svojih narodov, karteli
pa Sc prlgaJO lie "a SVOJe pOSeb-
ne koristi. Wade pozdravljajo
vsako razsirjenje mednarodne
trgovine, ker je V zadnji analizi
koristno tudi njihovim naro=
dom.
Attleeju je bilo najbrze te-
zko podpisati to oceno, kajti An
glezi SO najbolj zagovarjali kar-
tele, in Velika Britannia, XII je
najbolj trdno zasidrana med
narodni trgovini, ina najvec
izgubiti, ako postane popolnoma
svobodna. Amerika pa, XII ina
najsilnejSo industrijo, ina tudi
najvecji interes ma tenn, da po-
stane mednarodna trgovina po-
vsod elm boil svobodna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
izvoz V Angliio.

izvoz V Anglijo.
Kritika v kongresnih krogih
ne be toliko obsojala tega, da
smo Sc o~dpovedali placilu "a
lend-lease dobave, ker je bilo
znano V naprej, da tie dobave ne
bodo placane, temvec pred
vsem, da smo pristali ma ugodne
pogoje posojil DRAW, XII name
rava socializirati britansko os-
novno industrijo. Toda ia ugo-
vor ne DO obveljal, ker je INA
no, ola posojilo ne DO moglo biti
urorabljeno "a kritje notranjih
potreb, temvec lie "a financira-
ME mednarodne trgovine in po-
sebno "a financiranje ameriske-
ga izvoza V Anglijo.
A cemu je potem smatrati, da
je posojilo zmaga Amerike mad
Veliko Britannia? Odgovor nam
30 prisel il angleskega parla-
menta. Britannia je bila bankir
vsega sveta V teku zadnjih $50
let. Tezko je bio torej Angle
zem prositi posojila V Ameriki.
Posebno tezko pa je bio temu
oSabnemu narodu, odpovedati Sc
nekaterim pravicam svoje suve-
renosti "a ceno tega posojila.
Podpisati SO morali financni
sporazum, ivan Breton Woods,
in Sc drzati zlata kot temelja
vrednosti denarja. Takozvani
biloxi angleske valute DO moral
biti ~opuScen. Predsednik Attlee
je moral podpisati document, XII
DO silno oslabil sistem posebnih
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09

Mnogokrat smo mnenja: to in to
novo SpoZnanje Sc ne ola spraViti
z dogmo v soglasje -. Ali z religi-
jami je ravno tako kakor S kovcki:
vedno Sc da Sc kaj vanje stlaciti.
-Roda Roda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
JugoSlaviia

godilo. Reakcionarji SO Sc spra-
viii ma delo. Nemogoee ie bilo
.misliti, da hi carSija kar tako
lepo popustila brez vsakega bo-
ia. V Londonu Sc roti Peter, da
je Sc vedno kralj ter da ga ma
rod zahteva. V bosanskih hribih
Sc baje Sc vedno skriva SLIM
Draza Mihajlovic, z armada Sc
demdeset tisoc MOI, S katero DO
osvobodil domovino pred komu-
nisti in Titom, ter postavil Pc
ira nazaj ma prestol, Tenn reak-
cionarjem tudi dobro sluzi ne
kaj ameriskih casnikarjev, kate
rim je jugoslovanska vlada do
VOLTA svoboden vstop. Eden teh
je Leigh White, kateri zadnje
case posilja svoje lazi il Bel
grada, ter menda komai caka,
da ga Jugosloyani vrzejo ven il
dezele, tako, da DO lahko igral
mufenika. V enem njegovih
clankoy, pisanih V Ljubljani,
pravi, da je dobil Tito novo ime
"Fuherer". To tolmaci ma nacin,
da ga nazivajo V Sloveniji MAS
VODKA. To veliko odkritje hi la
hko povedal tistim, kateri Sc nj
so nikdar sliSali tega izreka. Ko
sem bill sedem let star, sem re
slisal o nasem zupniku, da je
"duhovni VODKA. Kdo je bill vo-
dja Slovenske ljudske stranke?
= DR.. SuSterSic. &c ie torej
vsak "vodja' der fuhrer, potem
smo jih imeli in Jill Sc imamo
"a tisoce. V nekem drugem clan
ku pise isti clovek, da Sc pri-
pravlja Titova armada S Soviet
sko unijo ma BOZ prot zapadni
Evropi in Ameriki. Use to posi-
liza IL Belgrade. Pa Sc ljudje Gu
dijo, zakaj Sc prizadete drzave
branijo ameriSkih casnikarskih
porOceValceV.
PR mas
Novo leto mas ie naSlo boil V
skromnem polozaju. Vojna leta,
oslabelost ameriSke sociaIisticne
stranke in Sc druge stvari so tu-
di mas oslabile. Ali kot je razvi-
dino IL nasega casopisja, Sc re
obraca ma bolje. V TEN letu mas
caka veliko della, ne Same ma
druStvenem, ampak ma polite
mem polju. Kot lahko vidi vsak
delavec, da V danasnjem boju
"a obstanek nj dovolj samo eko-
nomska organizacija V njegovih
unijah ampak mu je absolutno
potrebna tudi mocha politicna
organizacija,
Oh koncu Sc zahvaljujem
vsem prijateljem "a njih Gestit-
Ike, posebno Sc Big Tonetu, doll
V solncni California;, kateri ie
eden nash najpridnejsih somi-
sljenikov in pr~ijateljev Probe
tarca. Menu, njegovi zeni in 81
novom mole najlepse cestit-
Ike k Novemu letu.
Nabiranje obleke
SANSov odbor "a nabiranie
obleke n~aznanja, da Sc vrSi po-
biranje obleke med prvim in
petnajstim januarjem tega leta
Vsak darovalec maj prinese OBJ
leko V dobrem stanju in spool
MO obleko pa ~ocisceno in opra-
no. Odbor Sc re V naprej zahva-
ljuje vsem darovalcem in prosi,
maj med tenn dnevi prinesejo
Min darila V Labor Center, 23O1
South LaWndale Avenue.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-09
JosKo OVEN:


1 DC, ISCd OSLC- LII SOOllO, (1l1l
starejSi postajamo, tenn histrej-
Sc potekajo leta. Nj vec tiste po-
casnosti, kot Sc nam je zdelo ia
krat, ko smo tako tezko cakali
ma fantovska leta.
Casopisi in revije prinasajo
OBJ zacetku vsakega novega leta
dodge opise kaJ vse Sc je dogo-
dilo V. pretecenem letu. Veliko
ie zgodovinskega in veliko tudi
zalostnega. Ne samo ma bojiScih
ter V dalinih dezelah, ampak tu-
di til pr mas Sc je poleg nekaj
veselih dogodilo tudi Sc vec ira
gicnih dogodkov.
Tragediia v Pineville, Ky,
kier je vec kot triindvajset rev
nth rudarjev izgubilo svoje xiv
lienje. Tragedija, kakrsna Sc We
dino ponavlja. Tezko Jill je ma
stevati, kaiti Nth stevilo je pre-
veliko. Slike teh nesrec SO sko-
70 povsod enake.
Male, skromne naselbine, le-
sene, oguljene hise, NAL vrtic
naslonjen OBJ grieu pa imaS
obicaino sliko premogarske va
Size. Cash, ko je vse dobro, je
malo veselja, ali kadar udari ira
gedija, katera vedno visi mad
vasico - takrat je zalost, kate
70 ie nemogoce popisati.
Ali tragediia Sc tudi velikih
NEST ne izogiba. Pred dobrim
mesecem dni je V Fox River
Grove (mala naselbina blizu
Chicaga) ponoci zgorelo cetve-
70 otrok. Matt je silila v goreco
hiso, da bi Jill resila, pa je bilo
prepozno. Men MOI, kateri je
bill pri vojakih in je re bill ma
potu domov je mesto cetverih
zdravih otrok najdel stir rakve
- in napol mrtvo zeno. Nekai
podobnega Sc je nekaj tednov
pozneje zgodilo V blizini Detroi-
ia, kjer Sc je V ognju zadusilo
pet otrok.
Ma boziGno noe je telefoniral
neki delaVec tn V Chicago ma
policijsko postajo, ceS, matt je
bolna St. Louisa, ali on ina
samo 40 centov denarja. Bi mu
Ii mogli ma kakSen nacin poma-
gait? Well SO njegov naslov. Ko
so kakSno uro pozneje potrkali
ma njegovav rata, SO nash dive
mrzli sobi, skoro mic pohiStva
zeno in diva otroka pa bolne, po-
kriti S cunjami ma postelji. Na
peel je bio pripravljeno "a bo-
zicno kosilo-pet krompirjev..
MOI je povedal, da je dela1
med vojno V tovarni, kadar mu
je dopuscalo zdravje, ali zadnje
case je pa tako obolel, da je bill
nezmozen "a delo. Kar ie bile
prihrankov je pobrala bolezen
Tudi drugace je rekord dru-
zinskih nezgod precejsen. N. pr.
tn V Chicago smo prekosili vse
prejSnje rekorde razporok -
kajti V preteklem letu smo do
segli stevilo - 19,43O. So bila
pac vojna leta.
Pc svetu
Drzavni tajnik Byrnes Sc ie
povrnil domov in ko to piSem
Sc %pripravil ma odhod v London.
Kot je pojasnil V svojem radio
govoru, je bila ia konferenca
sal deloma uspesna. ReSili sc
precejsnje Stevilo vprasanj in
druge pa odgodili V bliznjo DO
docnost. Najvaznejse = glede
evropskega miru, so odlozili "a
ne pozneje kot meseca maja.
Glede atomske bombe so skle-
Mill, ola Sc V to izbere poseben
odbor, kateri 10 pod okriljem
skupnih narodov. Sc posebno ie
Byrnes poudarjal v svojem 60
voru, da nj Russia mixer "a
htevala nikakega pojasnila gle.
de atomske bombe, ne nieniE
tajnosti, in da nj on tidal nika.
kin tajnosti glede izdelovanis
teh bomb.
Glede Japonske je omenil to
da je pravilno, da imajo ostalt
narodi besedo pri upravi tie de-
zo1a (G1oIo TOGO
Ad-daleel., 1946-09-04
NV, s,IzzJl IJ>
CLEVELAND, OHIO
By Mrs. Alex Kerby
HONORING MISS BAYOUTH

The Syrian Jr. League of Clevelan, Ohio
are having a Banquet in honor of Miss
Edna BayOuth at the Cleveland Hotel on
September 4, 1916
Miss Bayouth is assistant General Direc-
ttor and Industrial Secretary of the YWCA
groups, and with the Women's Federation
of Clubs on campaigns for labor legisla-
ton, for controlling child labor, reducing
illiteracy, and improving nutrition.
Miss Bayouth was in the United States
in 1892 as a trainee in the YWCA. She
was a member of the Cleveland, Ohio staff
where she worked and studied.
In 1888 she spent 3 months in the Inter
national Labor Office and attended the In
ternational Labor Conference that year.
Miss Bayouth expects to spend 6 months
in the United States %tsudying and obser
wing the administration of labor law as
it pertains to women and children, as we'll
as YWCA work in different parts of the
country.
Miss Bayouth is one of the outstanding
leaders in her field. Miss Ruth Woodsmall
speaks of her as among the best in the
world, equaling the best we lave in the
United States or China. She spent one year
in the U. S. A. ten years ago, and in the
interim had a period of work with the In
ternational Labor Organization in Geneva.
Chairmen of the evening will be Mrs
Halem Zarzour, Toastmastress, Mrs. James
Shalala, Ohio Tennis Champion, and win
ner of many trophies.
Assisting committee, Mrs. Alex Kerby,
Mrs. VIM. George, Mrs. Alfred Anter and
Mrs. Tom Shia.
Speakers are, Mrs. T. Zarzour, Mrs. J.
Shalala, Miss M. Ferguson Secretary of
the International Institute and Miss Edna
Bayouth.
The Waterbury Democrat., 1946-10-08
Couch -RnOt
 Bridal Held

Miss Barbara Ruot, daughter of MT. and Mrs. Edward Ruot of Litchfield and Allen Norman Couch, son of MT and Mrs. Norman Couch of New Preston, were united in marriage on Saturday at 4 o'clock at St. Michaels Episcopal Church.
 Members of the bridal party in- cluded Mrs. William Macdonald, matron of honor; Miss Rosalind Deacon of Litchfield, Miss Mary Wiggin of New Haven, Miss Nancy Willard of Worcester, Mass, and Miss Gwendelyn Duvall of Auburn dale, Mass, Frank Lrevs of Wash ington, best man. Norman Couch, brother of the bridegroom, William Mcdonald of Litchfield, Albert Swanson of Marblehead and Harold Anson of Washington, Conn.,, were uSherS.
 Following a reception at the home of the brides parents, the couple left on a wedding trip to Long Is- land. MT. and Mrs. Couch will re- side at Lake Waramaug, New Pres | ton
 The bride was graduated from Litchf1eld High School and House in-the-Pines Junior College, Nor ton, Mass, majoring in dramatics and psychology.
 MT Couch attended Romford School, Washington, Conn, and was graduated from Gunnery School in Washington. He spent two years in the Army in the European Theater of Operations. He is in the automo- bile business with his father in New Preston.