Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-04

KltaJSka Je "a Led. drzaVe We
lik problem. Hocemo 10 imeti
pod svojo sfero vpliva gospodar-
sko in politicno. Toda podpira-
mo ciang Kaiseka ter njegov
Koumintang, XII pa Sc oba vzdr-
zujeta lie z naso pomocjo = to
je, z nasim orozjem, z nasim bla-
gom in z nasimi posojili, XII SO
"a mas neiztirljiva.
C1ankar Owen baltimore, XII
pise "a novinsko agencijo ONA,
razlaga, da smo ma Kitajskem "
mislih ina namrec mas drzavni
department. v veliki zadregi, ce-
pray morda ma prvi pogled ne
izgleda tako.
Nadalje pravi:
Mas polozaj je morda prav po-
sebno neroden radi tega, ker je
bila nasa politika do gotove me-
re cello uspesna.
V zacetni dobi, ko Sc je odlo-
ella smer naSe politike ma XII
tajskem, je slo "a dvoje stvari
pred vsem drugim. Prvo je bio,
da smo bill odlocni prodreti liz
Sanghaja v severno Kino pre-
dino utegnejo prodreti tia Rusi
IL Mandzurije. Nikdo ne We, ali
je ia dirka zares obstojala ali
ne, toda dejstvo je, da smo pro-
drill V severno Kino in da Ru-
SOW danes nj tam. Dovoz premo-
ga cd tam strazijo Sc danes ne
morda Kitajci temvec ameriSki
marini.
Drugo pa je bio, ola smo ze-
leli prepreciti, da hi Sc Rusi po-
lastili Kline ma politicen nacin,
to je S tenn, da bi sprawl ma OBJ
last sebi prijazno politicno stran-
ko, MANFRED takozvane kitaiske
komuniste. Nikdo ne We - in
najbrz nikdar ne DO zvedel -
ali SO Rusi imeli tako namero
ali ne. Ako so 10 imeli, jim je
vsekakor spodletelo. Ponovna
povprasevanja v Washingtonu
so dobila vedno isti odgovor,
MANFRED, da kitajski komunisti
nimajo nobene sovjetske vojaske
opreme, da nj med mimi nobe-
nih sovjetskih vojaskih strokov-
njakov in da ne prejemajo pod
pore ruskih politicnih izveden-
cev, ter da ne dobivajo il So
vjetske. unije nobene denarne
podpore. , s. agos
Ako smo imeli namen dobiti
V svoje roke vec politicnega
vpliva kot Rusi, smo tudi uspeli.
LIE emo velja pripomniti = da
uspeh vcasih zahteva tezkin OBJ
resti. Zapletli smo Sc mad vse
globoko V kitajsko politiko, V XII
tajsko strategic in cello kitaj-
sko narodno gospodarstvo.
Strategicno je nasa pozicija V
KIM nekakSen luksus. V slucaiu
vojne S Sovjetsko unijo hi nam
rec igrala Kina lie podrejeno vlo-
go. Taxa vojna bi Sc odigravala
mnogo v zraku in ma kopnem
pred vsem V Evropi. Henry Wal
lace in Walter Lippmann, XII V
marsicem nista soglasna, Sc stri-
njata V tenn naziranju, da hi Ru-
81 V slucaju vojne zasedli vso
Evropo in tam cakali ma naSe
bonnie. NaSe pozicije ma Japon-
skem, v KIM in Koreji bi bila
lie postranska bojisca. Prodirati
skozi Sibiriio do Urala, bi bio
tezko in dolgotrajno podvzetje.
NaSa gospodarska pozicija V
KIM je veliko breme. Odkar Sc
Je koncala vojna z Japonsko so
bill nasi izdatki "a kitajsko ne
scansko vojno izredno visoki. Ia
primer vzemimo anglesko poso-
jilo, ali vsoto, katero je zelela
S~ovjetska unija "a obnovo poru-
senega ozemlja. AngleSko poso-
jilo je bilo 4 milijarde dolarjev,
a Sovjetska unija je vprasala "a
6 milijard, katere hi bila plaza
la z razsirjenjem trgovskih sti-
kov z Ameriko.
A zdaj primerjajmo te vsote,
XII bi bile posojila, z ra5imi stro-
ski ma Kitajskem. Meseca avgu-
sta ie Nation" cenil stroske ma
Sc podpore koumintangu ma 4
milijarde = cd konca voine z
JapOnSkO pa do takrat Dr11oe