Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-12-24

Malcolm Hobbs toNA.s
AMERISKA POLFTIKA V NEMCIJI
Zdaj ko je odloceno da Sc bodo zaeele marca
Moskvi razprave miru Nemcijo e zavladalo veliko
zanimane uspehe in razvoj nase politike Nemciji
Poldrugo eto je bila Neca pod obasto zaveznskh ok
pacijslh cet amerskih ruskih britskh in francoskh
Ocena svetovne avnost uspehih posopanja teh posa
neznh veesil DO mela nedvornno velk vplv bodoco
orientacijo Europe.
Kar Sc ce aeriske politike je treba prznati zaost
desvo da nase vojaske obasti scer vsa do neke
zadovolne dosezenii sspehi, da dezele, XII
tpele pod nesko agreso te uspehe lie straho in zgra
zanjem opazuejo
Skoro vs evropski clani zedinjenih narodov bill
ztve nacizma To destvo utegne met ogromne posedce
"a povojni mednarodn politen razvoj.
Ako upostevamo lie dolocbe potsdamskega sporazuma,
katerega cilj je ba usanovtev demokraticne in miro
ubne Nemcije, e poitika Nemciji le neizmeren
ogromen poom Dogaane, XII e vodilo do ega, je bilo
pocasno slo to svojo pot navzc neoporocnernu de
stvu, da e bo med nasimi navisjim uradnki Neciji
yec osebnos XII bile pripravljene, nastopt
zprosno srogosto prot naczmu Tu je dogodil eden
onih slucaev katerih dobr ljudje delao dobrega
Ameriska potika se HszjaloSila treh bstveno vaz
nth zadevah denacifkacid ba uenkovito zvedena de-
militarizacija e nezadosna in dekartezaca nepopona
Zacetek programa denacifikacje je bill hraber je
kaalu skrha doker nismo PRIMAL svojega neuspeha in
zadeve prepustili Nemcem samim Istocasno ugod
da so voltve privedle ma krmilo nacste.
Nemske ndusrijalce bodisi IL kratkovidnosti ali
pa crtali vonih zocincev, cetud je
dokazano da oni ustvarili in podpra naczem Obuba
katero smo dali Potsdamu da bono ztrebili
Ska dobroimetja inozesvu je ostala prazna tako da
bo incl bodoc rah zopet razpolago velika sredstva
kadar DO obnoven povrh tega otli Sc izredno
nevarne naloge, da obnovimo nemsko industro.
Ia politika obnavljanja nemske industrijske sie V
osrcju Evrope amci to- da bo obnovena tud voaska
sila Nemcije.
Ako tore upostevamo Posdam in nase obube tekom
vojne, e jasno da je dozvea nasa zunana politika
Nemciji popolen polom. Toda uradn krogi Washing
tonu posebno neater vojask krog satrao da nj bila
brezuspesna pa je lie mogoce ako krogi zavrg
merilo XII e bio sprejeto Potsdamu mesto tega
merila postavi nekaj cisto drugega drugm besedam
anerska poitika Neciji je ba uspesna lie tedaj ako
je bill mas naen, da ustvarmo morda demokracno in
miroljubno Nemcijo, tenvec boazejno in Vojasko
gocnc reakconarno Nemcijo.
Do tega smo prisli, ker smo Sc bali komunzma ma
Nenskem Morda ameriski vojaSki srokonak nazira-
MIA da utegne Nemea sluzt kot baza neki bodoc
vojni Ruso. Tega seveda nj tezko doseci z lahkoto
bono ustvaril reakcionarno, prolevicarsko proti
sovetsko Nemcijo O tenn nj dvoma.
Toda posledice bodo nepretne kajti konec bo
neizogbno da Sc bodo drug evropsk narodi obrn
prot Nemciji Najglobla svar msenu Europe e strah
pred nemskm preporodon. Ia srah je tako vek da bo
odsranil pomseke in zgadl politicne nespora-
med Sovjetsko unijo in drugim evropsim dezelami
Ako bono mi zda Nemcijo, bono pomagali istocasno
tlIdi zgradt vseh sosedov Nemeije Sovjetsko
unijo. ~ ss4 80 1s4 II ~:
Tako bono norda pornaga skrajni levici ma Franco
ske da dobi oblast poponoma roke. Porazili bono
svoje prijatele ma Poskem. Cm boil bono ponaagali
desnisi Nemskem, tern bolj bono okrepii levicarje
dezelah Xii H1eje Nemcijo Lahko nam je napraviti
tako Nemco kot hocemo toda ia Nemcja bo zolirana-
iTnA A13eg ~ sssss 81 y