Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-03-27
(Nadalievanje S l. strani.)

oOCto II ShS. AIlSlCShd
casniska agencija Reuters je Is.
marca il Budimpeste porocala
o delovanju katoliSkih menihov
ma Ogrskem "a ustanovitev ma
rodne (madzarske) katoliSke GER
kve, XII DO neodvisna cd papeza
in Rima. Slicni GLASGOW priha-
jajo tudi IL katoliSkih vrst ma
HrvaSkem in Slovenskem. Pa IL
Slovaskega in ceske ter Moray
ske. Nj cudno, da SO v Vatikanu
tako razhudeni. Bio bi sicer
Boise, ako Sc bi mogel clovek
v svoji civiliziranosti toliko dvi-
gnitI, da bi mu cerkev S svoiimi
starinskimi pravljicami ne bila
vec potrebna, toda "a enkrat Sc
to Sc ne zgodi. Je pa gotovo, da
nastanejo v tel dobi move YER
ske "reformacije'', XII bodo sta
70 cerkveno strukturo jake pre-
treSIe.
Demokracija v Belgiji gre YES
cas-, cd kar je (Belgija) osvobo-
jena, skozi tezke preizkuSnje.
Ko so bill Nemci izgnani, so no.
tell V Belgiji zagospodovati An
glezi, ker 10 smatrajo "a dezelo
njihnega krila. Ko so Sc ~levicar-
ski krogi takrat navdusili "a
preobrat IL starega sistema v
nekaj novega, sodobnega, so jim
angleski tanki zastavili pot. Ma
to Sc je belgijsko ljudstvo uni
rio, in zaeelo ma vso moe della
tt. Tako 81 je Belgija z anglesko
in amerisko pomocjo V tel KRAFT
XII dobi opomogla boil kot kate
rakoli druga okupirana dezela
V Evropi. Ko Sc je ustalila, je
vlada razpisala volitve V parla-
ment. Klerikalci so izSli IL Min
prvenstvena stranka. Socialde-
mokrati SO bill potisnjeni pc Ste
vilu mandatov ma drugo mesto.
Poleg teh dveh so zastopane z
nekaj poslanci razne manjse
stranke. 10 je bio treba sesta-
viii novo Waldo, je bill mandat
Poverjen klerikalcem, XII so mai
vecja stranka, a nj dobila opore
V nobeni drugi stranki. Nalogo
je morala odstopiti socialistom,
XII so skupno S komunisti skuSa-
Ii ustvariti vecinsko Waldo. A
vecina je bila neznatna in re pri
prvem glasovanju je bio razvi-
dino, da ne DO slo. Socialist Paul
Henri Spaak, XII je oh enem
p~redsednik zdruzenih narodov,
je S svojim novim kabinetom
vred resigniral, kajti "a zaupni-
co njegovemu ministrstvu so
glasovali lie socialist in komu-
nisti, liberalci SO Sc glasovanja
vzdrzali, klerikalci pa so g1aso-
vail proti. Slednji zahtevajo ma
zaj kralja Leopolda, socialist in
komunisti pa SO proti. A glavna
razlika med klerikalci in levi
carji je kajpada program-eden
"a start red, drugi proti. SliGno
je bio tudi pc vojni st. l., pa so
cincali sem in tia in izgleda, da
bodo znova. &c l~evicarji ne po-
stanejo odlocni, jih bodo kleri-
kalci V drugic = S kakim fash
sticnim, navidezno socialno do
neclm programom, Sc boil oma-
mill in nabili.
Phi XII. je nedavno S poseb-
no poslanico italijanskemu ljud-
stvu, in S tenn katolicanom vse-
ga sveta, poudaril, da vernikom
ne SINE biti vseeno, kako kak-
she volitve izpadejo, temvec Sc
Jill morajo udeleziti in pri tenn
tudi vedeti, zakaj. To pomeni,
da DO klerikalizem V politiki po-
stall Sc boil %agresiven kot pa je
bill V zadnjih petdeset letih.
V Italiji bodo imeli 2. junija
volitve V konstituanto, ako Sc
do tedaj kaj nepredvidevanega
ne dogodi. V Nth Sc DO Slo tudi
o v~prasanju oblike Wade. Pre-
stolonaslednik Umberto, XII Sc
daj opravlja kraljevske posle,
je dejal, da kar Sc MEGA tice, Sc
DO ravnal pc ljudski wolff. Ako
je narod V vecini "a monarhijo
dobro; &c "a republiko, kar Sc
Umberta tice, tudi dobro. To ie
zelo demokraticno receno. Toda
cd kar ie Italia OSvoboinna CO