davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25
Chester BOWles O mezdah in cenah

Ena naJOStre]Slh VpraSanJ, katerem Sc danes raZ
prava in debatra je razka med pacam in cenani VIA
d. organzrano delavstvo ter deodajac mao to vpraSa
ME preresu vdika tega vitanega problema e nace
mix OPA Chester Bowles pred nedavnm skusa dati od
govor sedece vprasanje Ali moreo delodaalci zado
stti deavskim zahteva po visjih pacah da b isto
casno bill primoran zvsati Gene produktom?
OPA administrator Bowles e debatiral tenn vprasa-
nu znan Town Hall New Yorku in je dejal da je
mogoce dosec sposno povsanje mezd plac ter armskh
dohodkov tekom bodoch letne da b to imelo posed
sposno povsanje Obenem pa je nacelnik OPA
udar kot pred MIN predsednk Truman da nj vsaka fir
ozr vsak delodaalec stanu povisati mezde, da
bi bill istocasno proran zvSati tud svoih produk
tov "Mnoga podetja e deal Bowles, so re povisala
place svojm delavcem druge b to kaj ahko sorile ali
destvo navzlic ostane da podjeta tega zmo
rejo
Mr.. Bowles je nato ctral neka stevilk XII pord-
e negove da e mono povisati place delavcem ter
stocasno obdrzat stare sposnem pogledu. Leta
1919 je deal 'e povprecen delavec zasluzil At
centov urodanes e povprecna deavceva plaza SO
tov urotorej vec kot dvakrat tolko kot e ba po
Vojn dobi takoj zakucku svetovne vone Splos
trgovnah pa danes MISC razn1eroma mic vSje
kot SO bile V letu 1919
Ali je to dovedlo do kakega kraha ameriskem bust
nessu? Ocivdno Korporacijsk dobcki, pred sposnm
obdavcenjem H. 1914, bill trikrat vecj kot letu
1919
da posegamo rs let nazaj primere-o znatnem poras
ku domace konsumne se ahko prepricamo ako
ozremo le neka let nazaj dobo k pred to zadno vono
Leta 1888 n. pr. e povprecen odemaec placal S2450
prrocni radio model Tekom nasednjih let je kval
teta 18TH zelo zbosaa toda ako sledmo onh
ni prona deno da e radio modeov pad
Ia "a odstoke stocasno pa tud opazimo da deavci XII
SC bill uposlen proizvaanu radio modelov utrpe
znzanja pac narobe place Jim bile teku sest let wi
Is odstotkov
lst pojav vidmo produkciji elektricnih hladilnic
Leta 1888 e bla povprecna moderno hladilnco
S95OO. Ze eta l94 pa dobilo zboljsane modele
$3.50 mani Place delavcev MISC Sic dol ampak po
rase skoro Is odstotkov Dobck zdeovalcev so tud
narasli
W septembru l. l945 e bila povprecna plaza deav-
ca toVarnl 65r vista kot leh 936-39 Toda industr
sle ist dobe narase "a % odstokov Tud
dobc MISC bill prizadeti kati stevilke kazeo da
SO poskocill "a celih 400 odstotkov.
IL vsega tega lahko sklepamo'' je deal Mr.. Bowles
da DO Veca in zbo Sana produkcia omogocila znzanje
obratoValnih stroskov industr a istodobno
tud pricakovat stano napredovane nacnu prozvodnje
ter dobrsno porast nakupnh sill kar bo oogocilo
stopnjeVano povisane mezd kar pa bo prizadevalo
cen V Splosnem pogedu.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25

Govornik pri vecerji katero je priredn American
Slav kongres New Yorku dne 10. marca ls46. Sto-
jeci Cd leve pro desni: Gen. Vladimir StoYicheff
Senator Francis Myers. Jan Papanek. Sam Barlow.
Zlatko Balokovie. Leo Krzycld. Metropolitan Benja-
min. William Gamor. nadskof Adam. in StoYan Ca
vrilove: sedee cd leve prot desni: George PirnskY
Col. Sergei Makiedo Senator Warren Magnuson in
Vasili Kazanev.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25

v Loski dolini in njeni okolici.
Kakor vidite, sem Sc ostal xiv.
Toda nj dosti manjkalo, da nj
sem padel. Bill sem ranjen cd
mitraljeza v ODE roki in levo
nogo, tako, da bi me bill kmalu
dobili v roke in potem 81 sami
lahko mislite, kaj bi bilo me-
MOI. Okupator in domaci ida
jalci so vsakega ranjenega par
tizana pobili, zaklali ali mueili.
Incl sem pac sreco, da sem jim
komaj usel z ranjeno nogo in
prisel do tovarisev, XII so me od-
nesli.
"Tudi Viko, XII je bill mesar,
Sc je dobro zadrzal. Simpatizi-
raj je z OF in kot tax tudi pa
del meseca julia 1912 leta. Po-
bill so ga kot psa. Cd donna je
Sci z namenom, da kupi zivino
ma Otoku. Med potjo so ga Ita-
lijani prijeli in odpeljali ia
vornik, kjer so ga pobili, oziro-
ma ustrelili. Sc danes ne vemo
"a njegov grob; lezi nekje v ia
vorniku, kakor tisoci drugi. To
je kultura, katero so prinesli
| Italijani in domaci izdajalci
kultura pobijanja nedolznih lju.
: di.
Vladko je bill oh kapitulacijj
Jugoslavije zajet kot sJugoslo-
vanski vojak in poslan ujet.
nistvc v Nemcijo. V ujetnistvu
ie bill 70 kilometrov cd Berlina
Meseca junija 1914 leta je po.
: begnil in srecno prisel parti-
: zane ma Korosko, kjer je ostal
. vse do kapitulacije Nemcije.
, "Kmalu po kapitulaciji, ko je
morala nasa vojska zapustitj
: Korosko in jo prepustiti An.
glezem, je prisel Slovenijo. Je
t xiv in zdrav.
e. "Franci in Rafko sta bila me.
i SEGA junija 1912 aretirana oo
. Italijanov in poslana v interna'
cijsko taborisce v Padovo '
2 Italiji. Tam so ju Oh kapitula.
eiji 1talije zajeli lagerju Mem
ci in hotel Gel lager poslati '
Nemeijo, kjer maj bi bila NADIA
i lje internirana. Med potjo, kc
4 so jih transportirali z vlakom '
4 Nencijo, sta v Laskem ma Sta
? jerskem pobegnila IL transpor'
4 ia in Sc pridruzila Stajerskin
j, partizanom. Rafko .je bill kmalu
nato poslan kot partizan ma Do
lenjsko. Tu je bill do leta 1915
4 nato je odsel ma kurz v Beo
grad. Meseca decembra 1915 je
: bill dernobiliziran in sc sedaj ma
a haja donna.
Franci je ostal ma Sta jer'
: skem. Bill je hraber partizan ir
: kot tax tudi junasko padel '
4 borbi q Nemcis Ko so nasi juri.
: sai ma sovrazne automobile, js
pri tenn padel cadet 2 rafalon,
: v prsa. Bl je takoj mrtev. Po'
: kopan js pri Kananiku, pribliz'
4 no 30 kilometrov cd Kannika
) "Slavka in Darinka sta do.
j ma. Med okupacijo je biIa Slav.
, da earetirana cd domobrancey
}, aeta 1914 in je bila zaprta
mesecev, nato pa izpuscena, Da'
. rinke MISC preganjali. Zadrzanje
, alta jim name je bilo v Gasu oku,
: pacije mad vse casino. Videti b
. uaorah sovrastvo in prezir, ki ga
!. je vodl do teh prokletih Mda.
r 5alcev in okupatorjev. Res, Cd.
, licen .oee, ma katerega snao lah.
!. iko mi sinovi mad vse ponosni
L 4Tudi Vas brat, stric joke sc
! he castno zadrzeval. Oh kapitu.
: aaciji italije je odsel naed mas v
!, lpartizape. Bill je dober borec
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25

Nahajal Sc je pri partizanski
artileriji. Toda med nemsko
ofenzivo meseca oktobra 1943
leta je bill ranjen skozi zapestje
in kot TAX radi nemogoce ta-
kojsnje zdravniske pomoci umrl
cd zastrupljenja, v neki samot-
nj hisi, priblizno 10 KIN oddalje-
nj cd maminega rojstnega kra-
ia Roba.
''Teta, ne smes biti prevec
zalostna mad izgubo svojega
brata. Krepi maj te misel, da je
padel kot partizan, da je padel
kot borec "a ,svobodo slovenske-
ga naroda; padel je ma braniku
svoje domovine; padel je Ia
vestjo, da je daroval svoje ziv-
ljenje ma oltar naroda, XII je bill
podjarmljen in zasuznjen
Bill je zapisan gotovemu pogi-
nu, cato, ker je spoznal resnico
in sovrazil izdajalce. Zato Sc
je pridruzil k partizanom. On je
doprinesel svobodo svojemu ma
rodu, zato Sc nj bal umreti in
umrl je junak, kot partizan; Te-
ia, spremlja maj te zavest, da
nj bill izdajalec in njegov spo-
min bo vedno z;vel med nami.
"Teta, s. nj dovolj, Sc so bi-
le zrtve nasi rodbini. Vasa ne
eakinja Vida, to je Cd pokojne
Rezke hcerka, je padla kot par
tizanka. V partizane je odsla
meseca junija 1912 leta. Bila
je skupaj partizanih ist
|. edinici in ceti. Res hrabro in po-
| zrtvovalno je bio memo zadr-
zanje v partizanih. Tudi ona je
, odsla oktobra 1912 ma Primor-
sko. Ma poti ma Primorsko, XII
. je trajalo IA dni in noci, Sc je
nekoliko ozulila ma nogo. Osta-
Ia je v neki hisi ma samotnem
kraju. Nesreca je hotela, da so
| jo tn zalotili Italijani in jo ma
mestu ustrelili. Sc enkrat pri-
7 pomnim teta, vsakega partizana
ali partizanko, katerega so uje-
> Ii, so brezpogojno ustrelili. Slab
: 81 kot psi smo jim bill.
: "Cerknica je zelo razrusena
} in pczgana. Okrog 100 his je po-
gorelo in to okrog zumra, Mala
CASA, Velika CASA, Svinjski rigel
: in Sc razne posamezne hise. Res,
zelo zalosten je pogled ma po-
zgano in poruseno Cerknico.
= Cele. ulice SO popolnoma pozga-
ne. Ljudem je vse pogorelo; re-
: Sill SO 81 le COLA zivljenja. 10.
, september, to je zalosten d a n
> cerkniske zgodovine. Prihrume-
Ii so veliki nemski tanki in z
: metalcem plamena il tankov so
pcz gall hiso "a hiso. Kstega dne
7 so postrelili IL domacinov in
padlo je priblizno 80 partizanov.
, "Cerkljani so Sc v glavnem
zelo dobro d1zali. Do leta. 1943,
do kapitulacije Italije, je bilo
sano 6 belogardistov; poleg teh
pa Sc nekaj zagrizenih organi-
: .zatorjev. Pc kapitulaciji je pa
bilo pribhzno 80 domobrancev
medtem ko je bilo partizanov
veliko vee. Samo partizanov il
Cerknice je padlo priblizno SO.
Poleg tega Sc razni talci in fumr-
;, 10 v internaciji jih je mnogo
Evec.
.Da, internacija, to je hilo
, zlocinsko delo okupatorja in do
macih izdajalcev. Deset in deset
. tisoce Slovencev je pomrlo U in
]. ternacijah. Vsakega, XII je bill le
kolickaj osumljep sodelovanja q
OF, je bill poslan v internacijo.
Pa ne samo to, cello otroke, v
starosi enega let dalje, 50 po-
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25

2
padla diva njena sinova. LIE paz-
no citajte to pismo, XII je izred-
ne vsebine:
"Cerknica, 1. februarja, 1916.
"Draga teta!
"Znano Vam je, da smo leta
1941 :sramotno propadh. Lahko
81 zastavimo vprasanje, kdo je
temu 'tako groznemu polomu
kriv. Odgovor je zelo enosta-
ven. Krivi so bill nasi voditelji,
XII so mas vodili, potem pa sami
pobegnili v inozemstvo, narod
pa prepustili groznemu ,nemske-
mu in italijanskemu barbara.
"Ko nitro smo bill okupirani
Slovenci, naso pokrajino so oku-
pirali Italijani. Kakor vidite,
smo bill ma milost in nemilost
prepuseeni okupatorju, da so
mas lahko sikanirali in delai z
mani po mill wolff. Toda njih
roznati polozaj Sc je kmalu
spremenil.
'Takoj po okupaciji in sicer
meseca maja in junija Sc je re
zacela organizirati Osvobodilna
fronta, katera je pritegnila vse
pozitivne sile slovenskega naro-
da. Nj minilo par mesecev in
Osvobodilna fronta je re zela 81
jaime uspehe v organizaciji;
skoraj nj bilo Slovenca, da ne bi
bill organiziran tel organiza-
ciji. V jeseni istega leta so re
zacele obstojati prve oborozene
formacije Osvobodilne fronte,
XII so napadale italijanske vo-
jake.
"zalostno poglavje slovenske-
ga naroda Sc sele zacenja Ra-
zumljiva- je, da so tudi pri mas
obstojali ljudje, kateri so sim
patizirali z okupatorjem. To SO
oni, XII so v glavnem krivi te
bratomorne vojne pri mas. VecI
del teh izdajalcev je re dobilo
zasluzeno placilo. Med njimi zna-
nj voditelj in prileznik Itaija-
nov, dr.. Natlacen, Erlih in dru-
gi. Vsi tt so zaceli organizirati
tie italijanske prileznike; zaceh
so izdajati ljudi, XII SO simpati-
zirali in bill organizirani OF.
Lahko mirne vesti recemo, da
so tu vecji del krivi ravno slo-
venski duhovniki. Zakaj, tt SO
bill pobudniki in organizator j
teh izdajalskih sovraznih erga-
nizacij.
IS svojih cerkvenih priznic so
agitirali "a lojalnost napram
Italijanom. Skratka, bill 80 pro-
tt Osvobodilnemu gibanju. Toda
razvoj OF je sci svojo pot, pot
do image in osvoboditve nase-
ga trpecega in zasuznjenega ma
aroda. IL malih partizanskih edi-
mic so Sc do leta 1912 razvile
mocne in udarne edinice Odre-
da. Tako smo tukaj v 4Sloveniji
ze spomladi leta 1942 dobili pr
vo osvobojeno ozenlje, Loska
dolina in znatni predeli po Do
lenjskem.
"Ko so Italijani uvideli moe
OF in udarnost partizanskih
.edinic, so zaceli zapuscati vas
"a vasjo. Vodile so Sc zelo ostre
borbe in tega so Sc Italijani ba-
Ii. Toda nastopila je velika ita-
ijanska ofenziva, v kateri je So
delovalo 10000 moz italian.
ske vojske. Ia italijanska ofen.
ziva nam je vzela YES osvobojen
teritorij, toda edinic nj mogla
uniciti.
'Takoj po italijanski ofenzi'
vi meseca septembra, so Sc II
organizirale partizanske briga'
de, v skupini do 1000. MOI
Sporedno z italijansko ofenzive
so Sc re pojavile prve belogar'
tdisticne edinice, katcre so sc
pod okriljem .Italijanov borile
proti partizanom. BelogardistI
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25

siljali v i1ternacijo, kjer SO cd
gladu ponri.
Ponekod v Sloveniji SO po-
slali v internacijo cele vasi pre-
bivalstva in njih hise pozgali.
Teta, kaj je zakrivil otrok v
starosti enega leta dalje, da be
bill interniran, kjer je moral cd
gladu umreti? Da, to je .bilo
zlocinsko delo. .Okupatorjev ma
men je bill, popohoma uniciti
slovenski narod. To je bill pra-
vi namen ,okupatorja in donna
:ih zdajalcev.
"Teta, ne mores 81 misliti TRIP
ljenja in grozote, katere smo
morali ravno mi Jugoslovani in
Slovenci pretrpeti. Slabse kot
psom Sc je ravnalo nami. Bill
smo ljudje, kateri smo bill zapi-
sani gotovemu poginu. In res bi
poginili, slovenski narod bi bill
iztrebljen, &c ne hi bill zaceh in
nudili okupatorju oborozenega
odpora. Nepopisno je bilo TRIPLE
ME slovenskega partizana. Brez
strehe v gozdu, v mrazu in sne-
gu pozimi; dez, burja. Nisi ve-
del, kan bi polozil svojo trudno
glavo. zavest, katera je klila v
aas partizanih, nam je ,dajala
moci, da smo vztrajali v tej ne
,naki nadcloveski borbi; zavest,
la smo okupirani mi, kakor celia
Europa, nam je dajala moei, da
mo vztrajali v borbi. Pred nami
je bill edini cilj - -osvoboditev
Slovenskega in Jugoslovanskega
naroda, Primorcev in drugih de-
low Slovenije.
"Vztrajah S mo in zmagali.
Kot gozdne zveri so mas prega-
ljali, mislec, da mas bodo unicili.
Ampak, mi nismo bill osamljeni,
"a nami je stal narod, kateri
mas je materijalno in moralno
podpiral. Samo pomislite, teta,
mi nismo imeli svojih skladisc,
niti tovaren "a orozje in niti
hrane. Ia vsako pusko smo sc
norali boriti. Cd ust 81 je ma
rod pritrgal, da je nam dal hra-
no, ker svojih skladisc, kot sem
zc omenil, nismo imeli. Mi nj
smo imeh obleke, niti cevljev.
Bill smo raztrgani, bosi, da cello
Tpozimi, kljub vsemu nismo klo-
aili. Narodno osvobodilno giba-
aje je napravilo lepo in veil
Casino pot. IL posameznih par
izanskih skupinic leta 1941, je
rastla danes milijonska Jugo-
;lovanska armada. Armada ma
'oda, XII Sc je boril "a svojo svo-
oodo. Kakor vidimo ma eni stra-
Ii velicastno pot slovenskega
laroda, vidimo ma drugi strani
pescico narodnih ida ajalcev, ka-
.eri SO odkrito sodelovai oku-
patorjem.
"Da, zalostna je bila ia pot
teh narodnih izmeckov. Popol-
aoma pravilno, kar je gnilega v
narodu, mora odpasti; ostane le
zdrava sila naroda, katera lie
zmcz1a premostiti Sc tako We
ike tezave. In kje Sc naha jo
Il narodni izmecki danes? Clo-
veku Sc krci srce OBJ misli, da
Sc ii zloeinci, kateri spadajo
pred ljudsko sod:s:e, kretajo
svobodno po Trstu, Italiji in ma
Koroskem.
"Mislim, da je Sc pravica ma
svetu in Sc DO prisel dan, ko bo-
DO tudi tt narodni izdajalci, ka-
teri Sc Sc svobodno kretajo, pri-
sli roke pravice. Cd nasih "a
veznikov, to je Anglije in Anne
rike in Rustic pricakujemo pac,
la bodo izpolnili pogoje dogo-
vora in sporazuma, XII je bill
sklenien ma Teheranski konfe-
renci v Potsdanu in ma Jalti.
Nadalje, Atlantska carta, kate
| l.
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25

Ito je do meseca septembra 194a
1leta.
/ "'Kapitnlacija Italije nam ,je
prinesla ponovno veliko osvobo-
ajeno ozemlje. " nase roke SO
padIi, oziroma SO bill ujeti vsi
belogardisti. Toda bill snao pro-
ii pobijanju teh belogardistov
ESprejeli srno jih v nase parti-
zanske vrste.
"Sledila je znana velika nem-
Ska ofenziua meseca ,olztobra
1943 leta. sBila je ,zelo ljuta bor-
ba "a vsak kos6ek osvobojene-
Iga ozeml ia. Dasiravno srno Sc
borili z nadcloveskiai mocmi,
! nisno mogli obvarevati osvobo-
jenega ozemlja. Takoj po kon-
cani nemski ofenzivi, smo takoj
mi presi v ofenzivo. Dobili smo
velike predele Slovenije. Tako
smo be " mesecu decembru 1943
leta osvobodili cello Dolenjsko
Belokrajino in velik del No
tranjskega.
'Kakor po italijanski efenzi-
vi, ,ko so sc ustanovile belogar-
disticne postojanke, tako so Sc
Edaj organizirali takozvano slo-
vensko domobranstvo. Pripom-
niti moran, da so iz nasih par
tizanskih edinic pobegnili, de-
zertirah skoraj vsi belogardisti,
katere smo po italijanski kapi-
tulaciji sprejeli v svoje vrste.
Pregovor pravi: Izdajalec Sc
pref ne spreobrne, dokler Sc v
jamo ne zvrne. Tako je bilo tu-
di pri mas. v domobranstvu SO
bill isti ljudje kot pod Italijani,
samo S to razliko, da so bill pod
nemsko komando. Dobivali SO
hrano, obleko, orozje in vse dru-
go cd Nemcev. Skratka, bill SO
nemski vojaki in prisegli so Hi
tlerju. Sc mnogo hujsi so bill tt
slovenski izdajalci.
"Borba in trpljenje sloven-
skega naroda je trajala vse do
kapitulacije Nemeije. Prisla je
kapitulacija Nemcije in MO je
kapituliralo tudi izdajalsko slo-
vensko domobranstvo. Ve3ji del
smo jih dobili, oziroma smo jih
ujeli. Drugi so pobegnili k ma
! sim anglo ameriskim zavezni-
kom, kjer Sc Sc sedaj nahaja jo.
"Kdor Sc Sc sedaj nahaja v
emigraciji, je .zanje odgovor ja-
sen. Vsi oni voditelji slovenskih
izdajalcev, XII so delali zloeine
mad. narodom, narod upropasca-
Ii, pobijali in ga posiljah in
ternacijo, so tenn zapopadeni
IS TEN sem vas seznanil @
razvoju in borbi slovenskega
naroda v Gasu okupacije. Veil
5astna je bila pot slovenskega
naroda in 49, zalostna je bila pot
pes;ice slovenskih izdajalcev
Kakor vsi posteni in zavedni
Slovenci, smo tudi pri mas do.
ma aktivno sodelevali borbj
proti okupatorju. Do leta 1942
smo aktivno sodeloVali v orga.
nizaciji OF. Tako sem JAZZ spo-
mladi let 1912, meseca maja cd.
sci v partizane. Donna so ostali
vsi drugi bratje, hotec priti "a
menoj. Danes ko premisljujem
in Sc spomin jam tega dne, mi je
topic pri .srcu, ker to je bill eden
najboljsih dni mojega zivljenja
iti Sc boriti proti okupatorju "a
svobodo slovenskega naroda.
do meseca oktobra 1912 sem
bil kot partizan najves okros
svojega donna, v gozdovih ia
vornika in Sneznika. Meseca
oktobra 1942 leta sem odsel na
Primorsko boriti Sc in osvobo
diti zasuznjene brate, XII so tr'
peli pod italijanskim fasizmon
celih rs let. Mi, ko smo bill oku'
1pirani sano nekaj mesecev, .sme
ze olkusili bic italijanskega ia
4 sizma. Primorsko ljudstvo je ia
Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-25

'Takoj po italijanski ofenzi-
vi meseca septembra, so Sc re
organizirale partizanske briga-
de, skupini do 1000. MOI.
Sporedno z itaijansko ofenzivo
SO Sc re pojavile prve belogar-
,disticne edinice, katere so Sc
pod okriljem .Italijanov borile
proti partizanom. Belogardisti
SO zaceli organizirati postojan-
Ike po vaseh. Orozje in hrano SO
dobivali cd Italijanske vojske.
.Zelo trnjeva je bila pot sloven-
skega partizana ravno radi te-
ga, ko so v italijanskih posto-
jankah obstojale .belogardistic;
ne posadke. Razunljivo je, da
SO bill sami domacini, kateri SO
teren poznai zelo dobro. Mix
dar ne bi bilo toliko zrtev, &c ne
bi bile obstojale te belogardi-
sticne edinice. Priznati moramo,
da ,je narod ma te izvrzke gledal
zanicljivo in obsojal njih podla
izdajalska dejanja. Tako so te
belogardisticne postojanke OBJ
stojaie do kapitulaciie Italije,
Nogales international., 1946-07-12
NOMINEES FOR NOVEMBER ty
GENERAL. ELECTION TO BE
CHOSEN in JULY PRIMARY
Four Candidates Seek Nomination For Corporation
Commission; In Race For Office OF State
Supt Of Public Instruction

dates filed for nomination on the,
Prohibition or other minor party
tickets. -.t.--
Nomination as a Democratic can
didate is usually equivalent to cleo
ton. The partial Republican ticket
was filed this year purely for ma
tional purposes.
Nogales international., 1946-07-12
H. LOCAL
j.. - - !, RODEOS
AS Seen And Heard BY
RED MYRTCK

Rich and Norman Hale really put
on a good rodeo the Fourth of July.
The weather was grand, there was
a big crowd, and really fast show.
Timekeepers were George Morgan,
Blain Lewis and Reagent Gardner.
The show opened with boys under
IL years of age riding yearlings.
All came out at once, and it was
really scramble. Those kids are
our future bull riders.
Calf ropipg was good. The calves
were small and fast. Herb Wisdom
took first money with TIA; Eddie
Tappen second with 22.3, and Chapo
Venzuelo third with 23.1.
Team tying always draws a good
bunch of contestants. Fifty entered
this event. The Chapman boys,
Clifford and Howard got first with
20.4. Manuel Herreoia and De La
Ossa took second with 21.1, and Lee
Farrell and Ernest Upshaw third
CTurn to Page EighJJ
Nogales international., 1946-07-12
SEVEN RACES HICHLICHT
PRIMARY In THIS COUNTY
Sheriff. Legislative Races And Contests For County
Supervisor And Constable Out Patagonia
Way Attracting Attention

ton for State Senator, Raymond
Earhart and L. w. Klene the Demo-
cratic nomination for State Repre-
sentative.
In Nogales Precinct, Charles E.
Hardy, Edward F. Stoller, and j. j.
Goodman are candidates for the
Democratic nomination for Justice
of the Peace and in the same pre-
cinct, Constable Tom E. Burke is
opposed for the Democratic nomina-
tion for Constable by Edward Bayze
Jr.
Out in the Patagonia district
there is warm race for the Demo-
cratic nomination for County Su-
pervisor between A. B. (HD Sorrells,
incumbent, and Blain Lewis.
Also in the Patagonia district
there is race for the Democratic
nomination for Constable. The
candidates are Claude " McCutch-
an and Arthur Lewis Belveal.
The polls Tuesday will be open
as usual from am, to 6 pm.
Nogales international., 1946-07-12
Senator Mcfarland To Get Big
Majority In Tuesdays Primary,
Says Ralph Watkins OF Buckeye

IONA and to the nation, Watkins
pointed out.
In view of the fact that nearly
every top-flight lawyer aspires to
serve on the Federal BENCH" Wat
kins continued, "It is evident Sen.
Mcfarland subordinated his person
al interests to those of his state and
nation"
Sen. Mcfarland recommended
Howard G.. Speakman, Maricopa
County Superior Court Judge, for
the appointment, which was made
by President Truman and confirmed
by the u. s.. Senate.
National commendation has been
accorded Sen. Mcfarland by Agri-
cultural veterans and labor and
other groups for his efforts in their
behalf" Watkins points out.
But, in addition to these COM
mendations, Watkins continues, 'I
am of the opinion the citizens of
Arizona, while appreciative of the
senator's record in his first term,
regard him as a statesman instead
of a politician by his act of putting
the interests of his state and nation
ahead of an opportunity for per-
sonal advantage"
Nogales international., 1946-07-12

Arizona voters will go to the
polls Tuesday and choose nomin-
ees for the November general
election.
Chief interest in the state races
centers in the following Democratic
contests:
William T. Brooks, w. j. Eden,
Ted R. Drey and Yale McFate, can
didates for the two Corporation
Commission posts; Dan E. Garvey
and w. D. Lipscomb, Secretary of
State; e. T. Williams, Jr., and
Nit Simms, State Treasurer.
Joseph H. Morgan and Levi S.
Udall, State Supreme Court; Carl
Hickerson, j. E. Zimmerman and
Nolan D. Pulliam, State Superin-
tendent of Public instruction; and
D. G. O'Neil and Thad Moore, State
Tax Commissioner; Richard Hairless,
John R. Murdock and Albert H.
Mackenzie, for Representative in
congress.
Ernest w. Mcfarland is expected
to have no trouble defeating Harry
j. Valentine for the Democratic
nomination for U. S. Senator; and
Gov. Sidney P Osborn's opponent,
Howard Sprouse, for the Democratic
nomination for Governor, is said to
be the easiest opposition Gov. Os-
born ever had.
Seven Republican candidates are
unopposed for nomination for half
of the offices to be filled in Novem-
ber by statewide vote. No candi-
Nogales international., 1946-07-12
PILOTS SENATOR ON
TRIP TO STAFFORD

William Beatus of the Nogales
International Airport returned Fri
day from Stafford where he piloted
u. S. Senator Ernest w. Mcfarland
on an airplane trip from Douglas.
Nogales international., 1946-07-12
MANY HAPPY
RETURNS

Miss Lillian Chatham, July 16.