davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wilmington morning star., 1946-08-18
The Weather
eastern Standard Time)
(By U. 8. Weather Bureau)


Meteorological data for the "a hours
ending 1880 pm. yesterday.
Temperatures
1880 Am. "a; 1880 am. 70; l:so pm. 80;
1880 Pm 81.
Maximum 90; Minimum 10; Mean 70:
Normal 70.
Humidity
l:so am. 96; 1880 am. 80; 1880 pm. 81;
1880 pm. 86.
Total for "a hours ending 1880 pm. -
600 inches.
Total since the first of the month -
4.25 inches.
Tides For Today
from The Tide Tables published by U.
5. Coast Geodetic Survey.
High Low
wilmington 49, 1:26 am. 1928 am.
-. 1883 pm. $40 pm.
Masonboro Inlet i1:44 am. 5:27 am.
pm. $3.50 pm.
Sunrise 5:35; Sunset 6:5s; Moonrise
1898 pm; Moonset 11:is In.
River Stage at Fayetteville, N. G. 1t 8
am SA4aAl>- a. 49,
The Wilmington morning star., 1946-08-18


her views to the conference b,
vote Of l 5to 6 in which Rns.;.|a
her satellites voted soldly sgsf a,'a
the proposal sponsored Nv osa''SF
france and the United State,
Andrei Y. vishinsky. 8ovis, d..
gate, said it would b : wv, Ss''
time to hear Australia, d%enouns;9 o.
the country as an "accoor,.,
Germany and one OF he n,t,,. VI
chest Allies of Adolf Hitler , n5.5t
+ 1ald mot not move a finger to " 5s;a
the Allies in a common csrs - ne!p
The Wilmington morning star., 1946-08-18
NORMAN C. McCULLOCH

ELlZABElHlOWN, Aug. IL -
Funeral services will be conduct
ed tomorrow afternoon at 3:3(
o'clock from the Bethlehem Metho-
dist church by the Rev. j. A.
Thorpe, the pastor, for Norman c.
McCulloch, 81, of Fayetteville and
Bladen county, a veteran of World
War I, and for several years sec
rotary of the Fayetteville Produc-
ton association.
Mr.. Mccullough, who was wide
ly known and a member of a
prominent Bladen county family,
died at Pittman hospital n Fayet-
teville at 3:15 o'clock this morn
ing after a lingering illness.
He served with an Ambulance
division in France during World
War I. He retired from business
about a month ago on account of
i'll health, and on Thursday morn
ing his condition became critical.
He will be buried in the White
Oak church cemetery by the side
of his father, E. D. McCulloch,
who died several years ago.
He is survived by his widow, Mrs.
Lorraine Cox McCulloch, of Fayet-
teville; his mother, Mrs. E. F.
McCulloch, White Oak; one sister,
Mrs. Walter F. Taylor, Greenville;
and two nephews and five nieces.
The Wilmington morning star., 1946-08-18
MRS vONN1E BRADSHAW HAIRR

CLINTON, Aug. 17-Funeral SER
vices will be held this afternoon
at 3 o'clock from Keener Metho-
dist church for Mrs. Vonnie Brad
shaw Hair. 56, who died in her
home at Hall Township Friday
night following a brief illness.
Surviving are her husband, E.
NJ. Hair, one daughter, Mrs. James
FLOYD, Clinton, and N son, James
Elmer Hairr of the home. Also
surviving are one sister, Mrs. W.
D. Hines and five brothers, George,
Henry, Ernest, Bernice and Cecil
Bradshaw, all Of Clinton.
The Rev W. N. Vaughn, pastor
If Keener Methodist church, will
officiate assisted by the Rev. Scott
Turner and the Rev. Fernie Nay
lor. Irtermeat will be in the church
cemetery.
The Wilmington morning star., 1946-08-18

railways South Pass in the Con
tinental Divide in Wyoming.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
AngIesko %iovnost
in posoiiIo

London. = ONA AmeriSko
posojilo Veliki Britaniji je pod
pisano in sprejeto, toda tukaj V
Londonu nikdo ne plese radi
tega - mali clovek il naroda
posledic posojila Sc dolgo ne DO
cutil, najmanj Sc leto dni ne.
Eden uradnikov angleskega
financnega ministrstva je opisal
natancni postopek, kako bodo
krediti deljeni. Uvozniki blaga,
XII bodo prisli V postev, so raz-
deljeni V stir skupine: Prva,
XII DO imela prednost, bodo ma
kupovalci ziveza. Toda to Sc ne
pomeni, da bodo Anglezi kar
cez noe prejemali obilnejso pre-
hrano. Sc dolgo casa bodo mo-
rail- Anglezi JEST pc spartansko.
re danes kupuje Anglia ma sve-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31

dobi sedaj ma najkriticnejsi to-
cki svojega razvoja. Tako skle-
pajo v Vatikanu. KrScanstvo je
v nevarnosti, in z MIN seveda
VISA krscanska, civilizacija. In ia
n%evarnost pa je poosebljena V
komunizmu, XII Sc razteza pc
Evropi. Ia glavno trdnjavo sta
rega reda in c~ivilizacije pa sma-
ira Vatikan Zed. drzave. Torej
nevarnost nj tolikSna kot 81 10
papez predstavlja.
Mussolinijevo zeno je vlada
oprostila in 10 spustila ma svo-
bodo. Sal je bila dovolj kazno-
vana, dokler je MEN MOI zivel,
Rumunski kralj je edini VIA
dar ma Balkanu, XII ina Sc kaj
besede. A tudi z MIN Sc DO Ego
dilo isto, kakor S Petrom in 70
gom. GrSki kralj Sc Sc nadeja
priti nazaj, V Bolgariji pa bodo
V kratkem volili, ali maj posta-
ne republika ali ostane monar-
hija. Vlada je "a republiko in
trdijo, da tudi vecina ljudstva
noce vec kralja. Monarhizmu V
Evropi so dnevi Steti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
mogla postati nikoli vec ne

mogla postati nikoli vec ne
varna.
Casopisi V Parizu, posebno
najbolj konservativni, preroku-
jejo, da ST hoce Russia zgraditi
sebi prijateljsko Nemciio. Gen.
de Gaulle svari, maj Sc Francija
take ruske politike boil.
Atmosfera, v kakrsni Sc je
torej pricela ia prva mirovna
konferenca pc drugi svetovni
vojni, nj mic kaj prida obetajo-
ca in v svetovnem tisku Sc cez-
dale vec razpravlja, da je lie
nekaka priprava, ali uvod v
tretjo svetovno vojno, V kateri
bodo vodilna sila Zed. drzave
ma eni strani in Sow, unija ma
drugi.
Komur pa je res kaj "a mir.
resno DELUXE, da Sc katastrofa
IL katere smo komaj izSli, ve5
ne ponovi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
RAZGOVORI

(Nadaljevanje z 2. strani.)
ustmeni propaganda proti Ru-
sill, ter svarilo kaj to pomeni,
&c zares pride do tega konflik-
ia. CINEMA francoski pregovor,
XII pravi: koliko Sc O Pozicu go
vori, da Bozic zares pride" Cla-
mex je mojsterski, ceprav je v
MENU nekaj zelo grenkih be-
sed. Zakljucuje ga z besedami:
"Verujem, da DO amerisko ljud-
stvo naSlo V sebi dovolj duha,
pameti in p]revidnosti ter pore
&c tenn ljudem, kateri priprav-
ljajo teren "a tretjo svetovno
vQjno - Dovolj! Mi nocemo
placati vase crnilo S svojo
krvjo."
Nase gibanje
Pink Proletarca, kateri sc
ie vrSil V soboto 20. julia, je
bill zelo uspesen. Poleg starih
Proletarcevih prijateljev sem
opazil tudi veliko mladine.
Upajmo, da nekaj slicnega v
prid lista prirede tudi nase dru-
&c naselbine.
Sedaj, ko SO postne razmere
malo ugodnejSe je prav, da Sc
ponovno omeni po~Siljanje ma
sega koledarja V stare domovi-
no. Kot mi je omenila upravni-
ca ga je Sc nekaj ma rokah. To
rel pozurimo Sc! Isto velja "a
mas list. Vsota nj velika. NaSi
V Jugoslaviji ga bodo z vese-
lem citali in izvedeli IL MEGA.
kaj Sc della tn pri mas. In Sc ne
kaj: Kjerkoli Sc nahajamo, ne
pozabimo, da mas Proletarec
potrebuje podpore in pa novih
narocnikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31

tovnem trziscu toliko hrane kot
je lie more dobiti, a potroSiti je
more lie toliko, kot il ostane pc
izvedbi mednarodnih obligacij.
Dobiti vecje mnozine hrane je
torej v~prasanje, XII nj odvisno
cd denarja temvec lie cd tega
kje najti tie dodatne kolicine.
Druga skupina bodo nakupo-
valci surovin, toda tudi krediti,
XII bodo podeljeni tel skupini,
ne bodo imeli nobenega vpliva
ma zivljenje povprecnega An
gleza. Vecina takih surovin DO
predelana V blago ~namenjeno
"a eksport.
Tretja skupina so stroll. An
glija je seveda sposobna tudi
sama, da izdela vse stroje, XII SO
il potrebni. V preteklosti je bila
Velika Britannia najvecji pro-
ducent strojev, in tudi najbolj-
81. Toda &c bi hotela Britannia
danes 6ama izdelati Vse potre-
bne stroje in naprave, bi trajalo
dolgo, predno bi njena industri-
ia V celoti delala S polno paro.
V cetrto skupino spadajo 60
tow, to je konzumni izdelki.
Anglia je nedavno povisala
"a dvajset odstotkov uvozno
kvoto "a konzumne izdelke, in
sicer V glavnem V svrho obno-
vitve trgovskih odnoSajev il
%predvojne dobe z razlicnimi de-
zelami. Glasom izjave uradnika
financnega ministrstva nj pri-
cakovati, da DO ameriSko poso-
jilo omogocilo vladi, da to kvo-
to resno visa V doglednem casu.
Kolikor sem mogel izvedeti,
tudi nj pricakovati, da DO An
glija uvazala IL Amerike znat-
ne kolicine stavbenega materi-
jala ali pa tekstilnih proizvo-
dow. Ma noben nacin pa Anglia
ne DO kupovala nepotrebnih
Quksioznosti), katerih cilj je
lie, da Sc ljudem olajSa zivlje-
ME.
Verjetno pa je, da DO ameri-
sko posojilo resilo angleske dav-
koplacevalce tezkih novih day.
kov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31

SANSa. Kampanje "a pomozno
akciio so Sc same sickle in "a
kljucile. Mas projekt "a otrosko
bolnico V Sloveniji, XII jo bodo
zgradili socutni in radodarni
rojaki IL Amerike, pa je tudi re
V zadnjem stadiiu uresnicenja,
Brez dvoma je Sc veliko nash
ljudi, XII Sc MISC prispevali nice
sar. Sc ii Sc maj zganejo!
V soboto 3. augusta praznu-
jejo Slovenci V zapadni Penn
sylvaniji "Slovenski dan" in
yes cisti prebitek Sc DO stekel V
fond otroske bolnice. Vrsi Sc V
West View parku pr Pittsbur-
ghu. Med govorniki DO nastopil
tudi poznani Slovenec in dele
gat Jugoslavije pri Zdruzenih
narodih - 6. Stane KraSovec.
Velika udelezba DO manifesto
CHA slovenskih naseljencev v
zapadni Pennsylvania, da Sc "a
vedajo svoje narodnosti in SO
manic ponosni. Tudi ameriski
Slovenec Sc prebuja in stoji po-
koncen. Gmotne koristi tega
praznika pa DO imela slovenska
mladina v start domovini. Kdor
lie more, Sc maj udelezi.
Mirko G. Kuhel, tajnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
Il SANSovega urada
1895 W. 18th St.. Chicago q, ILL.

11JdilSh1Ii hOllCGlitl dClJSNIIl I'd
boriscih. &c SO Italijani sma-
trail ves ia lepi slovenski svet
"a zaledje Trsta, zakaj maj hi
sedaj Jugos1avija odnehala pri
zahtevi, da sta Trst in njegovo
zaledje narodnostno, gospodar-
sko in zemljepisno nelocljiva in
da morata ostati nelocena?
Severno Cd Devina bi predla-
CANA Observation-Disclosures me-
ia tekla cez Doberdob, mimo
Gorice ma nacin, da bi Sloven-
Gem ostalo le gorisko pokopali-
see, nato bi Sla meja cez Soco
in bi nadaljevala severno OBJ
start avstrijski meji do stare
koroSko-kranjske meje. V tenn
delu, XII je ma podlagi avstrij-
skega ljudskega stetja |. 1910
incl 96,031 prebivalcev, bi
ostalo V Iitaliji in mednarodni
conf 62,184 Slovencev (nevstev-
81 Trsta). VAST V okolici Trsta
so STEELE 1873 prebivalcev,
med temi 1O,3O1 Slovencev, V
okraju Gorice in Gradiske TO-
600 Slovencev, V BeneSki Slo-
veniji izmed 21,217 prebival-
cev 2O,734 Slovencev in lepo
Stevilo tudi V kanalski dolini,
kjer nj bilo niti enega Italija-
ma. Mednarodni pas Istri jul
zno cd Trsta bi pc jugoslovan-
skem Stetju liza leta 1945 incl
1888 prebivalcev, med mimi
39,032 Jugoslovanov.
Meja, XII jo je predlagala Ju-
goslavija, bi Sc vedno pustila
pod Italijo 10000 Slovencev,
Italijanov pod Jugoslavijo (Trst
hi bill drzava sama Ease V Jugo-
slovanski r~epubliki) pa 56,182
&c hi bila sprejeta francoska
crta, bi radi teh 56,182 Italija-
nov morale spadati pod Italijc
1925 Jugoslovanov (med Mi
mi do 100 900 Slovencev).
Ko Sc je lanskega junija jul
goslovanska osvobodilna vojska
mOrala umakniti IL Trsta in "a
vezniSke cone A, so zaveznikj
Obliubili, da DO VpraSanje raz-
meiitve med Jugoslavijo in TIA
lilo reSeno ma demokraticen ma.
Gin, da bodo upostevane zelje
liudstva, da DO narod sam odlo-
ell, V katero drzavo hoce spa
DAFT. MarSal Tito je V svojen
govoru V Crni gori u%pravicenc
obtozil zaveznike, da MISC IL.
polnili svoje obljube. Meja, k
10 je predlagala ameriSka dele.
gaciia, je bila baje zacrtana '
Washingtonu re tedne prec
konferenco. AmeriSki vescak:
MISC Steli ljudi, temvec jugoslo-
vanske rudnike V Istri, Velika
Britannia je imela V videku
mornariSko bazo V Pulju. Fran.
cozi so hoteli nasititi volka pc
pustiti kozo cello ma nacin, de
so hoteli vkliuciti elm vec Ju.
goslovanov Jugoslavijo. Pc
zabili pa SO ma gospodarske fax
torie. zeleznica il Jesenic If
Bohinja bi tekla 'skozi 1talijo'
V "mednarodni" Trst.
Nam v Ameriki Sc krci srce
ko opazujemo to cudno igrc
mednarodne politike, XII jo igra
peScica ljudi "a zaprtimi vrati
Govori Sc O nacelih in demo
kraciji in enakosti "a vse, toda
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
SLOVENE RECORDS
1O-inch records 79c COD, plus

lO-lnch records 79c COD, plus
postage
B-OO1 Ringelspil, polka
Vesela vdova, polka
BOOB zidana marcia, polka
Zeleni hribi, valcek
Toni OmerZo orchestra
Call Priljubljena polka
Pc poll sva Sc sprehajala,
valcek, Kusar's orchestra
CLIO Beer Barrel polka
Helena polka-Emilia p.
Sula's Musette Orchestra
V-23025 Pc jeZeru bliz Triglava
Oh, oh ura re Bile
V-23O26 Jurin Benko vZemi Lenko
Pobic SEN star Sele Is let
V-23O27 Pa kaj to more biti
Meme pa glava boil
V-23O28 Mlinar, narodna pesem
Vsi 20 prihajali
Mirko Jelacin, tenor
12-inch records SIPS COD, plus
postage
V-73OO1 Zlata poroka, del. I.
Zlata poroka, del II.
V-73002 Kadar imajo vsi Jozetl
Botrinja, Christ, party
"Adria" in Hojer Trio
Write for free catalogue of all new
to
PALA NJ D ECH'
$50 S. Clark st. Chicago 5, III.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
V ParizU %obnavIjojo
versojski mir" in
Vzroke "a novo Voino
(NadaIjevanje S l. strani.)

(NadalJeVanJe S L. Stran1.)
oslonila ma Zed. drzave, da jo V
Moskvi smatrajo le Sc "a sopot-
nico ameriSke Wade.
Seveda, V LondOnu tega mne-
MIA nimaio radi. Oh otvoritvi
mir0vne conference V Parizu je
bill minister vnanjih zadev Err
nest Bevin odsoten in nadome-
seal ga je premier Clement Att
lee.
Glede bodocnosti Francije je
posegel V vrvez spet general
Charles de Gaulle, XII Sc upa,
da DO postal MEN glavar elm DO
nova ustava spravljena pod
StrehO.
Njegovo mnenje je, da ako
hoGeta Anglia in Francija V bo-
doce Sc kaj pomeniti, Sc ne sme-
ia oslanjati ne ma Sow. unijo
ne ma Zed. drzave temvec Sc
zvezati med sabo in 81 zgraditi
S svojimi mocmi novo velesilo.
Ker je de Gaulle konservati-
vec, je jasno, da so njegove mi
sli usmerjene proti sow. Rusiji.
Nj pa cato, da Sc bi Francijo
udinjalo bodisi Angliji, ali Zed.
drzavam, ali Moskvi. &c bi slo
20 njegovem, maj bi Anglia,
Francija, Belgija in Nizozem-
ska tvorile kompakten biloxi, XII
bi bill p~rotisila Rusiji in Meme
mu "bloku" in pa prav tako
proti anglo-ameriski kombina-
CHI. Torej Sc glede "ravnote-
zja" sill spletkari kakor zme-
rom. cato je tezko upati, ola DO
sedanja konferenca kaj prida
boljsa kakor pa je bila versaill-
ska pc prejsnji svetovni vojni.
Russia sicer ina program, ne
samo "a Evropo ampak tudi "a
Azijo, toda V Washingtonu ga
gledajo S povecevalnim steklom
in sumnicijo pomen besed V
MENU. Slicni dvomi Sc glede
nash predlogov porajajo V Mo-
skvi.
Kaj S cetrtim rajhom?
Francoze je zelo zaskrbelo,
ko je bio IL Moskve p~orocano,
da Rusija nj "a razkosanje Mem
CHE. Najprvo 10 skusa gospo-
darsko izcrpati, potem il po-
magati V obnovitev Meme sile.
Rusiji Sc MANFRED Gotta, da Cd
nasa IL Nemcije, Avstrije in
Mandzurije vse, kar je kaj vre-
Omega in zavezniSke Wade so Sc
pritozile radi tega,
Toda kar Sc Nemcije tice,
ina USSR definitiven program.
V Parizu menijo, da V bistvu
tole pomeni: Rusi nocejo, da Sc
Nemcijo razdeli V male, avto-
nomne dezele. Francija pa bi 10
rada toliko oslabila, da il ne bi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
Pruvdo 20 Trsf
Sc nodoIiUie

Dne 20. julia Sc je pricela
V Parizu mirovna konferenca
21-tih draw, XII SO bile priza-
dete vojni z Italijo, Finsko,
Ogrsko, Rumunijo in Bolgarijo.
Sprejete bodo mirovne pogod-
be pc nacrtu, XII ga je sprejela
konferenca vnanjih ministrov
Zed. draw, Rustic, Francije in
Velike Britanije.
Jugoslavija poSilja kot dele
gate svoje najboljSe zastopnike
- Edvarda Kardelja, Borisa
Kidrica, Draga MaruSica, DIR.
AleSa Beblerja in dr.. Jozeta
V"ilfana; ostali clani delegacije
so Stanoje Simic, minister "a
vnanje zadeve in Kardeljev ma
mestnik, MoSa Pijade, Dimitar
Vlahov, SaVa KosanoviG, novi
veleposlenak V Washingtonu,
Vladimir MiSiG, SiniSa Stanko-
vic, Vladimir Bakaric, MiloS
RasoviG, Avde Hume, DIR. Sve-
tozar Ritig, DIR. Zlatan Sremec,
Srecko Manola, DIR. Ljubo Lee
ontiC in Mako RistiC.
J~ugoslavija ne DO odnehala
cd svoje zahteve pc Trstu in IL
stemu teritoriju oh Jadranu in
zapadni Sloveniji, XII pc eticnih.
gospodarskih in geograficnih
razlogih naravno pripadata Ju-
goslaviji. Ia Trst predvideva
avtonomno sedmo republiko V
okvirju federativne Jugoslavi-
ie. In ker je Trstu i~talijanska
~veCina, mu DO dana prilika na
demokraticen nacin izvajati sa-
movlado, kakor prebivalstvc
zeli. J~ugoslavija je pripravlje-
ma Zajamciti Trstu narodnOstne
druzbene in gospodarske pravi-
&c pod nadzorstvom Zdruzenik
narodov, kakor tudi jamcit:
manjSinske pravice Italijanov
V drugih delhi Primorja, XII b:
iih Velika cetvorica hotela in.
ternacionalizirati ali pc narav.
most prisoditi Italiji.
NaGrt, XII je bill koncno spre.
Jet V Parizu ma konferenci vna,
Nth ministrov, je Slovenijo &c.
lOtnO Odrezal cd mora S tenn
ola predvideva ozki pas med De
whom in Trstom, XII je koma.
dive do pet mill Sirok, ter male
SirSega med Trstom in Novin
gradom V severozapadni Istri
Use vazne zeleznice, XII Sc ste
kaio V Trst, prihajajo IL Jugo.
slavic. Ia mali pas, XII maj b
bill poznan kot "Prosta trzaSke
pokrajina'', mai bi tvoril yale.
die "a bodoCi razvoj Trsta. Sta.
ra Italia pod Sforzom, Orlan
dom in drugimi "demokraticni.
MI voditelji, so p~ristevali vsc
Primorsko in Istro "a naravnc
zaledje Trsta in ugrabili SO tn.
di Reko. Mussolini in njegov
crnosrajcniki pa so gledali Sc
preko Krasa in so leta 1871 pri.
kljucili k Italiji vso Notranj.
sko, Ljubljano in vecino Do
Ienjske. Ker je bill YES ia slo-
venski teritorij zaledje Trsta
SO padali slovenski talci, gorele
Slovenske vasi in mesta, zave-
dni Slovenci in Slovenke sc
umirali ma Rabu in drugih tia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
kORmentaFis--
(Nadaljevanje S /. strani.)

kega dine il zasede tudi Nemci
spustili mamie. Nujno potrebno
torej je, da nastane pc svetu
mir, vojaki tujih dezel pa Sc VIZ
nejo ma svoje domove. Drugace
Sc e lahko primerijo zelo te-
Xxi Incident, XII hi moznosti "a
mirne odnosaje med dezelami
Sc boil poslabsali.
Ma Dunaju je nedavno anne
risk vojak ubil ruskega vojaka.
Stvar je neljuba ameriskim in
sovjetskim oblastim, pa tudi av-
strijskim, XII delujejo, da maj
zavezniki prepuste Avstriio
Avstrijcem V upravo - elm
pref toliko boljse "a vse.
MirOVna konferenca v PariZu
ina ma dnevnem redu pred
vsem sklenitev pogodbe z tall
10, Bolgarijo, Madzarsko in Fin
sko. A mas drzavni tajnik Byr-
mes in angleski premier Attlee
Sc med sabo pomenkujeta tudi
O zidovskem vprasanju, XII je "a
naso dezelo in Anglijo cello vaz-
nejse kakor pa mirovne pogod-
be z omenjenimi satelitkami
pokojnega osisca. Ia Angleze
zaradi Palestine in Arabcev, "a
Zed. drzave pa vsled zidov, XII
jih re imamo, in njihnega Vpli-
va ter pritiska, maj posreduje-
mo, da Sc njihove rojake Ev-
ropi pusti dezelo, XII je bila
nekoc niihova. Vojna je pac pu-
stila veliko posledic, Timed ka-
terih je zidovsko vprasanje emo
Timed najtezjih. Porusena me-
sta Sc lahko zgradi brez sporov.
A kan S starodavnim izvolie-
MIN ljudstvom - to della pre-
glavice Trumanu in Attleeiu,
Bevinu in Byrnesu. In vendar
,je ma svetu Sc mic koliko pro-
stora.
Monsignor Tiso je bill baje lie
izrocen cehoslovaSki vladi. IL
Londona je bilo porocano, da Sc
je obravnava proti MENU pri-
celia "a. julia. A oh enem je
bilo pojasnjeno, da je tista vest
il Leipziga V Nemciji. Ker je
Tiso katoliSki duhovnik- bi ka-
toliski propaganda aparat ogla-
sal obsodbo proti Tisu "a perse-
kutiranje cerkve, ceprav We, da
je bill Tiso Hitlerjev sluzabnik
in vojni zlocinec, oh enem pa
izdajalec slovaskega naroda.
v Londonu Sc je Is. julia vr-
Sill velik delavski shod V spo-
min 10. obletnice postanka Span
ske civilne vojne. Govorili so
poslanci delavske stranke, pred
stavniki spanskih republican,
cev ter delavstva il drugih de-
Eel, vsi z zahtevo, da maj zdru-
zeni narodi store konec faSizmu
v Spaniji. Ampak dokler Sc An
glija, Zed, drzave in Francija ne
odlocijo "a drasticno akcijo, DO
Franco S svojo falango ostal ma
krmilu.
Svet je svoji dvatisocletni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
DRZAVLJANSKI
PRIROCNIK

nova knjizica, S ~poljudnimi navodM
kako postati AMERISKI DRAW.
LIAM.
Poleg vpraSanj, XII Jill navadno sod
Mkt s~tavijo pr izpitu "a ~drzavljan-
stvo, vsebuje knjizica Sc v II. delu
nekaj vaznih Ietnic liz zgodovine ze-
dinjenih draw, v III. delu pod ma
slovom RAZNO, pa Proglas neod-
visnosti, Ustavo Zed. draw, LincoI-
nov govor V Gettysburgu, Predsed-
Mkt Zedinjenih draw in Poedine
drzave z glavnim mestom, Stevilom
prebivalstva in velikostjo.
Cena knjizici ie samo SO centov Q
poStnino vred.
Narocila sprejcma:
Knjigorno ProIetorco
1901 S. LawndaIe Avenue
CHICAGO %, ILL.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31

MATERE, XII ZnajO plaVati, S
otrok pri plavanju ali pa kadar Sc
Sikh sta tri in stiri leta stara. (Slil
besede so lie ma papirju. Naro-
dom Sc naravnost diktira. Maj
boil pozrtvovalno in zasluzno
zaveznico Jugoslavijo Sc z be-
sedami hyali in povzdiguje, de-
jansko Sc 10 pa zapostavlja, Sc
il nagaja in zapira pot do skup-
mega krova vseh JugoslovanoV.
"Pravda "a Trst," je zapisal
V maiskem pismu Oton zupan-
cic, Obi hotel zasukati nekateri
nash zaveznikov tako, da bi
bila ranjena naSa svoboda, ubi-
to naSe zaupanje V pravico, uza-
LENA nasa narodna in vojaska
cast. -. Trst V Jugoslaviji -
cvetoce mesto svobode, VIC in
vzgled V malem, kako maj bi bill
svet urejen V velikem; Trst,
odrezan cd svojega naravnega
zaledja - gnilo gnezdo fasisti-
enc reakcije, XII bi sirilo mora
len smrad in politicno kugo
okoli sebe -"
SANS in Zdruzeni odbor sta
podvzela vse NONE in kOrist-
ne korake, da Sc vpliva ma anne
riSko Waldo in ma ameriSkO jaw
most "a pravilno umevanje Ju-
goslavije in njenih tezenj glede
Meme politicne in gospodarske
bodocnosti in njenega bodocega
ozemlja. Sirili smo razlicno Ii
teraturo, broSure, biljetene, 60
voreno besedo, imeli smo ma
sovne shode, sestanke, posiljali
deputacije in posameZnike ma
vazna odgovorna mesta, popla-
viii smo Belo hiSo in drzaVni
department S tisoci brzoiavi in
apeli - skratka: nismo zanu-
dill nobene prilike, XII Sc je ma
sim voditeljem videla umestna,
koristna in potrebna. Mnogo
nasega della je bio takega, da
nj bio mogoce porocati pred
javnostjo. Sc danes Sc podvze-
majo koraki, o katerih je Sc ne
mogoce porocati. Preteklo delo
SANSa in Zdruzenega odbora
je z%agotovilo, da Sc dobro zave-
damo naSe odgovornosti in pa
tudi naSe moci in naSe Sibkosti.
Politika sc Vedno opira ma mo-
enc pripadnike in zapostaVlja
tako majhne skupine kot je slo-
venska. Pri razresevanju med
narodnih zadev Sc Vlada briga
tudi "a svojo bodocnost in pazi,
kako bodo njeni zakljucki do
ma vplivali ma stranko in Meme
pristaSe. Bill bi zanjo politicni
samomor, ako bi delala proti
zeljam in zahtevam vecje ma
rodnostne skupine V namenu,
da ustreze manjsi. SANS in
Zdruzeni Odbor sta Sc tega "a
vedala ter skusala najti sred-
stva in pota, da SO Sc nase "a
hteve in nasa priporocila in ma
sveti sal deloma upostevali.
Istocasno pa tudi nismo hotel
kricati in prepevati glorije ma
semu prizadevanju ter tako
opozarjati nasprotnike ma ellie
nase politicne akcije.
Kadar pride cas- "a to, DO tu-
di javnost zvedela KIDD, kaj in
kako Sc je delalo, da Sc spostu-
jejo pravicne zahteve in aspi-
racije Slovencev in Jugoslova-
nov V splosnem, obenem pa
ohrani spoStovanje do Amerike
in MEN presto, XII je pc smrti
Franklina D. Roosevelta pricel
silno razpadati.
SKLAD OTROSKE BOLNICE
SIG, 100000
Zadnje tedne nj bio kake po-
sebne ~agitacije "a naso kampa-
MO, Vzlic temu je bio V prvih
treh tednih julia prejetega mad
deset tisoc dolarjev V fond otro-
Ske bolnice V Sloveniji. Sklad
Sc je torej dvignil ma $4,000
in treba je Sc $40 900, da DO po-
stavljena kvota dosezena.
Ali bono dosegli $150,000 do
konca septembra?
Same malo poagitirati ie ire
l., -. H. SI1- nT.LE1 - Az1:1-S
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31

Kadar Sc spomnite svojcev v
starem kraju, poSljite Jim Ian
ski in pa letosnji Ameriski dru-
zinski koledar! Stane letosnji
$1.65, lanski $50. PoSljite nam
naslov in vsoto, drugo izvrSimo
mi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31

V prirodi so snovi in siIe, ka-
terih Sc clovek lahko posluzi.
Denarja nj V prirodi. o tenn je
vredno razmiSljati. - Etbin
KriStan.
Najcenejse blago ma svetu
sta danes: CloveSko meso in clo-
veSka kri.-Eugene V. Debs.