Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-03
IA r C.
zidovsko vproSanie sedaj tezie
kot pu ie bio pred Fiif!erjem

ME- SI BS ASS 0ESS HssEsSsgSHf
Antsemitizma nj SeIe Hitler iznasel. Bio ga je V carski Ru-
sii, posebno V Ukrajini in V ruskem delu Polske. Pa ma Slova-
Skem, V RumunIi, Madzarskem it'd.
Sc najmanj ga je bilo V Nemciji. Tam SO Sc zidje ponemcii
in Sc asimilrali nemSkim hawaiian in hawaiian. Oh enem pa
proporcno bogatei hitreje kot "arUski' Nemci.
Kmetje ma SIovaSkem so v susan napadali Eide, pr katerih
so pill in Sc zadolzevai pr njih. Snarali so jih "a zo. Tako je
bio V Galciji V Ukrajni, ma Litvinskem in Sc marsikje.
V Nemtii SO bill V isi dobi vsled svoje kulturne vsine vo-
dina sa. Nacizem Jill je obdolzil, da so izdali rajh "a skledo lete
in je oblubil spremeniti Nencijo nazaj V velesilo in vodstvo mad
MO pa DAFT "arijskemu plemenu".
Tako nekako je So glede zdovskega vpraSanja pred prvo
svetovno vojno. Boil kot je bile dezela primitivna, vec SO incl
zdoVSkl goshlmcarJl Stacunarji in menJalcl denarja veljaVe V
Mi. In ko so Sc primitivni kmetci pri Min do kraja zadolzili in
dobili lie Sc tolko, da je bio "a ma pot V Ameriko, so Sc udali
hujskanju, da je gorja samo lid kriv.
OblaStim Je bio to pc godu. Kati maj ljudje lie smatrajo
da so vsega fla samo zidje krivi, pa DO dobro. Maj Sc ljudje raise
terejo med sabo namesto da Sc hi zanimali "a prave krivce fla.
Staremu antesinitizmu je prill ola ma ogenj nacizern, toda
to kampanjo je podvzel Z najbolj sebicnimi, imperialisticnimi
nameni
Posledice so trpeli zidje.
Ma tsode sami trdijo, da ma stotisoce, je bio pokoncanih
V koncentracUskih logarjih. Mnogim Sc je posrecilo pobegniti
Predvsem onim, XII so 81 V inozemstvu pripravili vloge V ia
namen.
ze V prvi svetovni vojni Sc je zidom zazdelo, da jim "arj
ska" rasa posaja nevarna. Zato so Sc V svojih vojnih simpatijah
takrat oslonil ma dive nasprotujoci Sc dezeli: Eni r. pr. vecina
amerSkih zidov, Xxi SO bill organizrani V socialisticni stranki
je bia absolutno proti vsaki vojni podpori zaveznikom in so vo-
dli prot zavezniSki akcUi hujSo propaganda kot pa V drugi sve-
town. vojni komunsticna skupina ameriSkih zidov.
To je bio umtivo. Pod kajzerjem SO zidje, kr SO Sc po
nemciIi, incl veHko besedo V trgovini in V poltki.
Pod carizmom pa so bill delezni pogromov.
IGtcr jim je napovedal uncenje in ga skoro dovrsil.
Sier nj lahko iztrebiti ne plemena, ne naroda. Ampak Ii
0e ~ Ysicd svoega posebnega svojstva cd postanka faSizma
Locbro ia pod nacizmom, najvec izgubili.
Biz so oh sluzbe V VseuciliScih, V finanGnih zavodih in v
2utnjh oddelkih.
!moVino so jim plenili. VlaGili so jim il stanovanj V koncen-
moIjske logarje in jh ma tisoce pokoncavai v Nth.
iaNo Je bio V vecji ali manjsi meri z zidi V vsi Evropi.
Re pred vojno, oziroma - pravilno receno V casu prve
-.etovne vojne, SO zidje sumili, da Sc jim blizajo hudi cast. Steer
"a YES svet, a posebno zanje. Pa so 81 izposlovali cd takratnih "a
Veznikov obljubo, da DO postala njihna pradavna domovina -
Palestine, zopet zdovska drzava.
Anglia obljube vsled slovite opozicije Arabcev nj hotela
drzati.
V Palestine je dovolla priseljevanje zidov lie V omejeni
meri. Sedaj Jill je tam ma podlagi uradne statistike kakih 6OO,-
600. Arabci trdijo, da jih je V Mi re mad million. Uradno stetje
dale Arabcem V Palestini Sc vedno veliko veGino, a je hi re davno
izgubll, &c jh ne bi protezirale izjenne postave. MANFRED, da ie
zidom zabranjeno kupovati posestva Cd Nth. In so Sc vse sorte
vndrzal.
AngleSki vnanji minister Bevin trdi, da 81 zidie V Palestini
IN S svojo propaganda V Ameriki o~dbijajo prijateljstvo Angije
CeS, ako bote pobiali nase fante (vojake) V Palestini in huiskali
proti MIN, nkar ne pricakujte, da S tenn izpodbijate tia anti
semitizmu!
zidovsko vpraSanje je zamotana zadeva. V Avstriji jim ne
dajo nazaj zaplenjene imovine, ne ma Slovaskem, ne ma Poll
sken, sploh mixer.
In tudi stare sluzbe jim MISC vec odprte.
Zed. drzaVe, XII imajo sedaj najvec zidov, in V Min je tudi
njihen vpGv izredno veik, SO tudi "a neomejeno naselievanie
preostalih evropskih zidov V sveto dezelo. I financno so priprav-
ljene pomagati, MANFRED, sal ameriSki zidje res pomagajo.
Ampak Anglia hoGe vec: zeli, da Sc Zed. drzave odlociio.
&c treba, tudi "a policijsko sluzbo V Palestini, v Egiptu ali kjer-
kdi Sc bi Arabci uprli novi poitiki.
Tega Washington nj pripravlien storiti.
Toda koncentracijski tabor, V katerih je V Evropi Sc okrog
million zidov - sedaj scer MISC vec ietniki ampak vendar V
taborih je treba ma vsak naGin pospraviti
Problem je resen. Hitler ga ie hotel resii DO svoie in sebe
pogubil.
Kako Sc DO zadeva posrecna Anghji, je Sc vprasanje. Misli