Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1946-10-11
AR TURKIJA BUS 'TAlKOS' AUKA?


Amerkeeius galna nuraminti neziurint Valstybes Sc
kretoraus Byrnes kalbu r grieztu zodziu toau vykd
savo plana uzgrobti is Turkijos Dardanelu pertaka.
81 savo uzsmojma kuris buvo pradetas planuot
iau perea ziema, atsaukus ankstyvesne sutar
Turkija dabar vykdo dvem frontas: vienu frontu pa
kartomas kad sovietai nor taikos, antru skelbian
rekalavima kad Turka turf sutikt eisti sovetams at
vesh savo kariuomenes DardaneQ teritorja r bendra
kontroluoti ia srategne pertaka uzdarant ia vasty
bens nesaneioms Juoduju jury aplinkumoje. 4.
Soveta tkrina kad Rusams reikalinga aptVirtint
siaurnl pak1as to perako "sustiprinimui vsuotinos
takos", if rodineja kad to kausimo ssprendimas yra
"gyvu sovetu valstybes rekau'.
ska priesnimasi tam; Londonas tkrina kad Dardane
M ateitis turf butt sprendzama visu vastybiu kurioms
tas klauslmas apena ne venos Maskvos uzsispyrimu
isspresti tai su viena Tu1kija.
Turkija, zinoma, paskelbe kad j nepasitrauks nei
colo savo nusstatymo if vsas sovietu pastangas
gaut kontrole Dardaneu atmes
Bet eigu kas prieSinsis Maskvos planams uzvaldyti
0ardanelus r per JUGS visa Turia, tas yra karo ku-
tytojas. karo pavous rekia santi kaip skelba Pa
ryziaus kOnferencijoe r Amerkos taikos deegacijos
narys senukas Senatorius Tom Connally kurio duda
pataike papust r Visnskis.
Prizes pora savaciu laiko ape reikalinguma palaky-
tt taka skebe pats Stalnas. dabar, Paryzaus konfe
skis Senatorius Connally (Demokratas) sauke, "Mes
nerrvaome negalime daslesti kito karo. Jau da-
bar yra tokiQ kre kalba ape tokias galimybes AS
gaiu tik6t kad tie zmOnes nustOjo proto."
Visnskis gi prtare, pareiksdamas: "Mes znon1e kad
mes nesutariame politiskas skirtumas neat
snesame pasaulyje vykstancus dalykus Vienodu budu
ddzo generasmo Stano zodziQ ir sovietu delegacija
pasryzus konsolduot visa Sos konferencijos darba
nezurint skirtun1q musQ pazurose"
SOvetai reiSkia "nusledza" "suSvelneia', tai kaip
dabar kas gall preSintis u paskesnimams uzgrobti is
Tmkiios Dardaneus. mes tai reikstu nauja kara!
Kick vastybiu bolsevikai prairie apie tai Paryziaus
konferencoje niekas nekalba, ti tara skiria soVie
tams milziniskus grobus nuo jQ pavergtQ saliQ.
Byrnes Paryziaus kalba
SEKRETORIUS By1nes prizes kelias dienas sake savo
kta kalba Ame1ikeciu klube Paryziuje, kurioje pa
breze reikainguma det pastangas taikOs paaikymui.
10 kalba buVo kaip If grasnimas items kuIie kesin
tus pradet kta kara Primindamas sios SALES 1919
atsisakyma paremti Wilsono garantavima Prancuzija
pagalbos atstkime kito Vokieciu uzpuomo Byrnes pa
reiske: Isl karta Amerikos zmones nusstate neaukt
Xxi Prancuzija bus uzpulta. Mes esame siuo laiku
pasiryze kooperuoti palaikymu taikos."
Byrnes uztikrino kad Suv. Vastijos tuoj dess prie
Pancuzos Brtanijos ir Sovietu Unijos parodymu kad
"Vokietija negales daugiau uzpulti Prancuzijos."
Is tos kalbos reikia svesti kad paminemas 'Vokie-
jos gall rekst karo atVeju Vokieta bet kiekvena
uzpuoike valstybe, "Prancuzios" vetoje gama aiky
ii bent kura uzpuolama valstybe. Prancuzija ir Brta
nija sake Byrnes is principe sutinka tokai sutarcla
r reiske ves kad "Sovetu Unia kur Xxi siol ta pro-
Jekta aiko neprmtinu, ateye persvarstys If gal
mu prsideti prie musu uzkrtimui tolesniu galimybu
Vokietjai tapt pavojinga Europos taikai'.
AtsihePdalnas staino nesenai pasakyma kad ne
simato joko artimo takai pavojaus, Bynes pazymejo
kad neigt kara neuztenka. Mes tuime laba atsargai
zu1e kad nebutQ sejamos kito karo seklos Beda yra
tame kad jokia sails neno1i karo il gall vykdyti sa
pOlitika il eti keais vedancais kara. Tuos walls
tybes gall siekt poitis if ekonominiu pasnaudojimu
kuriu jos nega atsekt be karo."
sia saVo kalba Bylmes lyg irodnejo pasauliui kad|
Amerika pasyzu lakytis ioiektyves apsaugos ir ne
eisti uzpulti bent kokia valstybe.
Iacau netrukus lures gallmybe il proga parodytiI
jo zodzia ka reiSkia
Patiekdama Turkijai rekaavmus del DardaneQ,
Maskva pasae ja kad bent kokia pastanga prisikves
ii pasalines vastybes issprendimui sio klasno bus
palaikyta nedraugingu aku. Resia Turkjai jau pa
grasina kad j neprasytQ nei Amerkos ne Angijos XII
simosi Maskvos reikala Turka kurs tuIi butt vie
nos Maskvos relkalas su maza 100000 milijonu
gyventojQ kaimyne.
Su Turja gall asitikt tas kaip sovieai padare sui
Letuva 1899 metals ir pasku 1910 metais staiga izy
guos raudonosos armos If jei Amerika ir Anglia tik
stenesis svengti ko karo agresorius vel nusiSypsos