RadnicÌŒka borba = Workers' struggle. [volume] ([New York, N.Y.]) 1907-1970, 1946-01-03

kasno u januaru"
Da su Socijaldemokrati izneverii ideje
proleterskog oslobodjenja jos pre- prvog svet-
skog rata, a narcotic ratu, u to nema sum-
ME. sami nemacki "komunisti" smatrali
su in, neprekidno napadali, kao izdajnike
otvorene sluge kapitalisticke klase. A nj
ko ma svetu nije cinio zesce napade ma njih
cd ruskih boljsevika zajedno sa LENNON.
sada, bez da su izmenuli svoju izdajnicku
burzoasku prirodu, cd jednom postadose "do-
bri' "anti-fasisti' "demokrati", i "a ruske
"boljsevike" nemacke "komuniste.''
Mi cd Socijalisticke Radnicke Partije
znali smo jos cd samog rascepa u 1919 da
Sc nemacki "komunisti' stvarno ne razlikuju
cd socijaldemokrata; da je razlika bila tex
tome sto su prvi, umesto da su ostali "cisti"
reformisti kakvi SUI bill dok SUI Sc nalazii
u socijaldemokratskim redovima, oni SUI pos
tall anarho-reformisti dodajuci ruske re-
volucionarne fraze koje nisu nijednom
pogledu bile primenljive "a nemacke prilike
reformizmu. Kao takve mi smo JOS tada
zigosali prikazali te novopecene "komunis-
te" kao socijaldemokrate, malo drukcijem
ogrtacu. Ovo je sada poptuno dokazano tao
MIN, ne san1o u ocima celog sveta, nego u
ocima samih "komunista", koji su.to ranije
poricali, mace Sc ne bi ujedinili.
A posto je novina Crvene armije dala
povoljni komentar planiranom ujedinjenju,
nazivajuci ga "drugom fazom demokratskog
jedinstva' posto su rusk stalinisti odbacili
ideje proleterskog oslobodjenja ispod kapi-
talizma, usvajajuci kapitalizam po celom
svetu, mi Sc usudjujemo nagadjati da je ovo
doslo po instrukcijama IL Moskve. Owe in
strukcije ce verovatno biti date drugim
"Komunistickim" partijama. "Druga faza de-
mokratskog jedinstva" bice u tome, da umesto
dive partije stvore jednu 13.
Do ovoga nije opste trebalo doci To
jest, nisu trebali nj organizovati "Komunis-
ticku" partiju 1919. godini Levokrilasi SUI
mogi mirne duse ostati u socijaldemokrati-
ma. Njihov program nije Sc osnovno razilazio
sa programom prvih, osim u pomenutim, bes-
mislenim prazama koje nisu vodile nikuda.
Ali ovo je ruska politika. Stain i ME
gova drzavna birokratija drze da &c Ia njih
biti lakSe vladati, bar jednin delom sveta,
koji pripadne pod rusku sferu uticaja ako
Sc owe dive sile ujedine kao takve zajednick
budu sluzile interesma ruske drzave. u dru-
gim sferama iii cak zemljama po celom svetu,
ujedinjenjem pseudosocfjalistaA svih' boja~ ie
pseudokomunista svih obelezja, stvorila bi
Sc jedna jaka pro-stalinisticka sila, koja bi
suzbijala britanske americke kapitaliste,
prisiljavajuci in ma ustupanja raznih kon-
cesija ruskom imperijalizmu i tako predu-
srecuci danasnju propaganda moguceg rata
izmedju Rusije anglo-americkog imperi-
jalizma. Rusiji treba jedan duzi period vre-
mena da obnovi svoju industriju i da Sc
ponovo naoruza do zuba. Ia to vreme Moi
je potreban mir. Ujedinjenje socijaldemo-
krata pseudokomunista, posluzio bi bar kao
delimicni instrumental zeleceg mira.
Ako Sc ova ideja Nemackoj ostvari
iako je reakcionarna, wise koristiti nego Ste
titi oslobodjenju radnicke klase. Ona bi We
rovatno otvorila oci, swim postenim pro-
zirnijim elementima radnickom pokretu,
koji bi izgubii svaku nadu u "revolucio-
narnost" move "socijalisticko-k -komunisticke"
kombinacije. Tai elemenat bi bez sumnje
pribegao organizovanju nezavisnog revolu-
cionarnog radnickog pokreta
Ruska imperijalisticka politika, pred ko-
jom Sc korumpirane vodje takozvanih ko-
munista, klanjaju kao pred fetisom, konac-
no dokazuje da radnicka klasa sveta ne moze
wise imati nikakve made "a svoje oslobodje-
nje nj u Stalinovu Rusiju piti u organizacije
koje ona predvodi
Ia vreme prir