Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-07-31
AnqIesku deiovsku stranka 90
enem LEU svoieqo vludunju

Skoro ravno OBJ leu dni, cd kr je prevzela Waldo Angije
delavSka stranka, Sc je V njenem imenu podala ma misijo V
kot nekaka uradna zastopnica delavske Wade v Londonu, temvec
ia Sc kot pooblascenka delavske stranke predstavi rezimu V
Kremlinu in mu pove, da odnoSaji med MIN in Attleejen ter
Bevinom MISC to kar hi morai bti.
V deputaciji, kakor je bio V tenn listu porocano re V pref
smith tozadevnih clankih, so professor Harold Laski, XII je bill do
minute konVenclJe predsedhlk odbora delaVske stranke dale po-
slanica Alice Bacon, Harold Clay, voditelj unije transportnih de-
iavcev, in Morgan Phillips, glavni tajnik delavske stranke.
Predno SO Sc podaIi ma pot, so imeli Sc en- sestanek z mini
strom vnanUh zadev ErnestOn Bevnonn, kr je deputaciji po-
vecalo vaznost. Bill so V pomenku z MIN vec u.
Anglii je veiko ma tenn, da Sc il ne bi bio treba V strahu
pred ruskimi ambicijami proved zagojzditi V amerisko vnanjo
poItlko, katera 81 sedaj nl sama nj ma clstem, kaj prav "a
pray hoce in kan meri Anpak je jasno, da Washington nj odkrit
prijatelj Moskve in tako ia spor til. Mnogi Sc boje, da lahko
hipoma buhne V pozar in med tenn so tudi omenjeni clani, OH
roma voditelji angleSke delavske stranke. Kan Sc jim osloniti,
da Sc hi Anglia otela move katastrofe? Naravno, VISA tradicio-
naina pota dokazuejo, da morajo Anglo-Saksonci drzati skupaj
Ako V tenn odnehajo, DO konec anglo-saksonske nadvlade mad
svetom.
Tia j kajpada izpodkopuje najbolj sovjetska Russia.
Ko je Anglia koncno lie dobila odobritev ameriSkega poso-
lila V naSi poslanski zbornici, V znesku blizu stri milijarde, so
nekateri najbolj reakcionarni d~emokratski in republkanski kon-
gresniki predlog zagovarjali S staiSca, da edno, &c Angijo mi
financiramo, Sc DO ubrania socializma in lie ma ia nacin Sc je DO
odvrnilo cd "ruske sfere' in Sc jo trajno pritegnilo V "ameriSki
biloxi.
To SO slabe metode in V Moskvi Sc boje, da anglosaSka we
"a, pa maj DO re tajna ali javna, kani nekega dine udariti manic
in storiti konec Sovjetski uniji.
Anglia je ma tenn, da 81 priiateljstvo Zed. draw ohrani.
Kajti biIa je Cd Min re drugic obvarovana propada.
Vlada V Londonu je amerSko posojilo z zadovoljstvom spre-
JeId, III pa deDdI, KI 81 5 f V naSem KOngreSu VTS1le ZanJ IN prOu.
Deputacija delavske stranke, XII ie odsla V Moskvo, ina ma
logo, ola slabe wise popravi in pa da sovjetsko Waldo pridobi "a
zaupanje Angiji. V ia namen pa mora imeti kaj definitivnega
In pHav gOtovo nj govoria z Bevinom ti ure lie O vremenu.
Glayni spor med Anglijo in USSR je sedaj V Sredozemlju.
Gre Sc zaradi Dardanel, Irana, Iraka, bodocnosti italiJanskih
koonij, Tur6ije, arabskih dezel, Trsta, Bolgarije in Grcije.
Ako je ameriSki journalist Frederick Kuh, nastanjen V Lon
donu, V pravem, je Sci Laski S svojo druzbo v Rusijo S predlo-
gom, da maj vlada V Kremlnu prizna AnglUi pravico izkoriScati
DINA polja V juznem Iranu (Perzijy, Anglia pa DO privoHla
Rusiji praVico eksploiirati DINA polja V severnem Iranu in il DO
dala V ia namen tudi stroje, Xxi Sc jih sedaj tezko dobi. Vrh tega
Sc hi ODE vladi skupno zavzei dvigniti zvljenski standard in
kulturni nivo iranskega ljudstva.
Dale, Rusiji Sc hi dovoilo, da imajo Meme ladje presto pot
Skozl Dardanele, in ola maj Sc Vladi V Londonu in Moskvi spora-
zumeta "a Vzajenno delo V vsem Sredozemliu V korist ne samo
Angije in Sovjetske unije temvec vseh prizadetih dezel.
Deputacija, Xxi je odSla V Moskvo il Londona, veruie v to
poSlanstVo. zehmo j obilo uspeha. Kajti ODE vladi zagotavljati,
ola sta "a socialism in demokracijo in has cd vzajemnosti med
NINA je najvec odvisno, &c Sc bo svet lahko mirno razvijal 20
toxin, Xxi jih propaganda "a bodoco ureditev sveta vsak ma svoi
nacin Stain in Molotov ter Attlee in Bevin.