Dirva = Field. [volume] (Cleveland, Ohio) 1915-current, 1946-07-19
MIRE MARTYNAS JANkUS
Placiau apie to Paskutini Ausrininka,
Maz0sios Lietuvos Patriarka,
kuris Mire Vokietijoje 81 Pavasari :


RUSAMS antra karta okupuojant Lietuva
greta jaunu Lietuviu bego j Vakarus arba buvo
Voklec1u isvaryti ir musu seneliai, net zymieji
musu tautos veikejai ausrininkai, varpininkai ir
xiii. Vieni bego savo gyvybes saugodahni arba
bijodami istremimo Sibiriu, kiti nenorejo kad
jq Lietuviq tautai garbingi vardai butu Rusu-
bolseviku teroro budu panaudojami bolsevikinei
/ propaganda ir Lietuviu tautos nenaudai
i Jau is pirmos bolseviku okupacijos 1910
| 1941 m. gerai pazinome bolsevikus ir ju meto-
dus. Daznai zymiu Letuviu vardus panaudoda-
vo savo tiksams. Paskelbdavo kad toks ar toks
garbingas Lietuvis patrotas yra pasakes boise
Vlkams palankia forma, nors istikruju tap ME
kad nebutu pasakes. Atsaukti nebudavo per ka,
mes visa spauda ir radjas buvo bolseviku rankose
| ir niekur laisvo zodzio nebuvo. Be to, jegu ir
isdrystQ kas atsaukti bolseviku mea tai tuoj
pat butu sumtas r dngtQ be zinios. Arba daz-
mai ir teroru; grasindami versdavo ka nors pa
rasyti arba pasakyti prizes savo isitikinimus ir
Saline Todel nenuostabu, kad daug zymiu Lie
tuviu ir pabego is Lietuvos.
| Dabar, karo siaubo ir vargu iSkamuoti,
senyvo amziaus slegiami vienas po kito nedrau-
gingoje NUNS Vokieciu zemeje atgula kapus
senieji Lietuvos veikejai, tautos zadintojai 1914
m. Lapkricio men. Berlyne mire ir buvo palai-
dotas musu ausrininkas DR.. Jonas sliupas, gerai
pazystamas ir senesniajai Americas Lietuviu
kartai. 10 kunas buvo sudegintas kad atgijus
laisvai r nepriklausomai Lietuvai butq galima
jo palakus pergabenti Tevyne.
Po Dr. J. supo mirties buvo likes vienin-
tells ir paskutinis musu ausrininkas Martynas
Jankus, kuris irgi gyveno istremime Vokietijo-
je. Letuviams lankant j cia, Vokietijoje, ir
nuvezant jam kokia kuklia Letuviu suaukota
pasalpa, jis liudnai nusiskusdavo: 'Iikau tik
as vienas is ausrininku." Taip Sis 88 metu
amziaus senelis buvo likes yienas ir paskutinis
musu ausrnnkQ, bet dabar ir jo nebeliko. Jau
yisi musu ausrininkai atgule kapus ir nue. 10
il praeiti Gyvuju "Ausros' liudininku jau ne
beturime.
Stu metu Geguzes 23 d. vienoje Flensburgo
miesto Lietuyiu tremtiniu ir pabegeliu OP)
stovyklu, prie pat Danijos sienos Vokietijoje,
mire Martynas Jankus Neseniai musu stovy-
klos atstovai lankeme keleta kartu il gyva, gu
Init loyoje, stai, telegrama isgirde apie 10
mirti. Geguzes 27 d. aplankeme paskutini karta
| il jau mirusi, atiduodami jam paskutine pagar-
ba ir prie 10 karsto sudedami Lietuviu stovyklu,
komitetu ir skautu vainikus Pagerbeme ia ku-
ri Vokieciai visa amziu persekiojo ir 194l M
okupaye Lietuva nugrove jo paminkla karo
Muzejaus sodelyje Kaune
MARTYNAS Jankus gimes 1853 NJ Rugp.
| d. Bitenq kaime, Pagegiu aps., Klaipedes kras-
| te. Jau jo tevas buvo VokieciQ nekencjamas uz
tiesu zodi, pasakyta axis prizes Vokieciu varto-
jana smurta, norint isnaikinti Mazojoje Lietuvo-
! je LietuviSkuma. Paauges Martynas Jankus talp
pat greit pastebi Vokieciu zalingus veiksmus
Lietuviskumui isnaikinti ir todel anksti nusista-
to prizes Vokiecius. Gindamas Lietuviu telses
Mazojoje Lietuvoje, Martynas Jankus net devy-
mis- kartus buvo Vokieciu policijos arestuotas
taciau tie yisi arestai ir persekiojimai nj. Jan
Klaus atkaklios Lietuviskos davasios nepalauze.
Jis visa savo amziu dirbo Lietuviu tautiniam
susipratimui keti.
Matydamas kad vien Lietuviu kalbos teisiu
gynmas mokyklose r baznyciose dar neduoda
laukiamu vaisiu, M. Jankus su kitais Mazosios
Lietuyos susipratusiais Lietuviais jiesko kltoklu
priemoniu: 1886 M ikuria "Birutes" drauglJa
tautiniam Lietuviu susipratimui kelti. Vokie-
eiai stoja prizes sia draugija ir visaip stengiasi
iai pakenkti: neduoda draugijos nariu susirin-
kimams sales ir daro kitokias kliutis, taciau M.
Jankus SUI kitais Lietuviais visas kliutis nugali
| ir toliau dirba Lietuvybes gaivinimo darba
| Noredami tureti atstova Voketijos reich
stage (parlamente), kuris galetu ginti persekio-
jamu Letuviu teises, 0 taip pat parodytl kad
Mazoioie Lietuvoje Lietuviai dar neisnyke JAN
klaus vadovaujami keli drasesnl LletuVlal, suoe-
ie pinigu ivairioms propagandos islaidoms, pa
siryzta savo atskiru Lietuvisku sarasu daiyVau-
ii reichstago rinkimu kovoje. Pirmals metals
nepasiseka: Lietuviskas sarasas gauna Tx 81
balsus, ktais metals tik l27 balsus bet tie pr
q 81