Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-03-11
Donald Bell 70. N. A.:
Amerika in Sredozemsko vpraSanje

Libia, ogromna pescena planava, postavlja danes
ikim slam problem kaerega Jim je tako ezko razrest
da je visa mirovna uredev povonega sveta ogrozena
tel deze XII stee pribzno 81 tisoc kvadratnih mill in
900 tisoc prebvacev nj nat skoro nobenih prrodnh
bogastev Petroeja nj in poljedesvo e sroasno Redke
povezane stezami in slabo zgra enmi cestan,
kat Lbija nina nobenh zeeznc Promet vrsi tovor
mimi avtomobili ali pa sarodavni nacn, karavanani
Veblodov.
In vendar rad t. siromasne puste dezele razprav
lali drzavnki Amerke, Rusije in Veke Brane pre-
ek oktober in november do danes MISC nasli nobe
mega sporazuma
Franclja bl zelea, da OStane Libia pod upraVO Ita
e Anglia jo je najprej zahtevaa zase e pozneje pr
stala to- da zdela mrovno pogodbo 1alc da bi
bilo vprasanje Lbe odloceno Russia hoce da maj posta
Libija dezela pod mandatom organzacje zedinenih
narodov, toda pod individuanim poverenstvom Soviet
ske unije. Amerika predaga komproms-varust in ko
lekVna uprava Britancev Rusov, Francozov in Anler
kancev Gill maj bi ba popona neodvsnost dezele po 10
letih varustva.
Te nasprotujocih nazranj in zahtev nj bilo mogo
&c ziriti. Sporazum je Vde trenono nemogoc. Itaan
ske mrovne pogodbe nj mogoce sestavt tako da
nik n2oreo sklicati mirovne konference Parzu XII
bi imea zaceti dine maa Presenetjivo pa je, da
e nesporazum, XII ina tako vazne posedce, nasta rad
ogromnega kupa peska XII e eden najsiromaSnejsih pre-
deov vsega svea Cemu e veesilam toko do te dezee?
postranski zadevi?
Vzrok temu e seveda straegja. Kdorkol vada mad
pescenim obalani e puste zemle in ina sVojlh rokah
onh par bornih prstanisc kaerh pomol spijo
sredozemskem soncu tud vladar pou Gbraltarja
do Sueskega prekopa
Rusija zahteva izhod svobodno more. Francija b
zeea, da Sredozemlju ravnovese Sill &c lie
goce brez SoVjetske une. LjubSe je Franc da dob Ii
bio roke slabona Ialja kot velikh sill Amerisko
stremljenje pa gre navidezno tenn da skadu
o Britane prepreci prihod Ruse Sredozemsko morje
obenem pa, da Brtan postane zkucni gospodar te
ga della sveta.
Amerika re sedi komisiji Tanger, ter je tako
udeezena V kontroli zahodnega dosopa Sredozemsko
morje Nj do tega da b podra angleske aspiracije
"a nadVlado Lbiji. AkO udeezimo Sc komsij
rustVo mad Libo bono imeli delez oporScu XII je maj
vecje vaznost kontroo prehoda do vzhodnih vrat
Sredozemsko morje.
Zadnja porocila namiguejo da Anglia pocasi bill
ia ameriskemu stascu cetud zeo nerada Angesko opo
risce Egipu je zeo omaano. Ako b me Anglez svoje
posadke Tripoliju in Bengaziju Tobruku in drugje
okolc, bl Jim bo mnogO laze ojaciti svojo pozico
Egptu &c b o izgubi b to izgubo tud mnogo lazje
prenesli.
Velik Britaniji je dobro znano da je najveca
most XII pre nenemu carstvu sovjetska politika koon
jaime neodvisnos Vsled tega DO prva najpogavnesa
skrb angeske poke da prepreci Rusiji vstop Sredo
zesko more. Ako potrebno bodo Anglezi prav rade
lie spreel detev vpliva Sredozemlju da spravijo Anne
riko ma svojo stran.
Kaj pa Sovjeska unija? Ali imajo rusk prvaki
Kremju namen in upanje, da Jim DO uspelo prert
do Afrke in 81 prisvoti oporis6e nen severn
obal Sc vedno sem preprlcan da nh pravi le
da postavo svoe zahteve in ukrepe svojo pozico bo
docih pogajanjih Ne vid sc verjeno da b reasti k