Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-06-27
ZACETEK "POPOLNEJsE UNIJE'

LACElEA fVfOLNEJSE ONlJE
Cetrt julij XII ga obhajamo prihodni teden, je pri-
dan, Oh prilik katerega 81 priklicemo sponin
dvanast let nesloge kompromisov in ureevana ter pra
godevanja razmeram XII jh je prnesel sebo cas- ko e
ba spreeta ava neodvsnosti in koncna ratfikaca
ustave Zed. drzav Priklicujoc 81 sponin 12etno
dobo ko snovaa vlada udstva IL ludstva in lud
svo inajo Amerkanci priko spoznati, da je porebno
imeti malo vec porpena vprasanji rad katerh nasta
jajo zasto in argument skupini Zdr narodov. Tudi
nash drzav so skoz dobo osh in zgocih debat
il kaerh e koncno skrstaizrala vlada XII e odgovar
jala ve6in udstva. To pa mog doseei le ker bile
sle XII so bile odcepljenje cd Anglije mocnese nego
one XII skusae ljudstvo deliti.
Cello onih prvih dneh republike so bill torej prebi-
valc te dezele Americani svojem bisvu das bill
pretezno angleskega porekla. In ko pravo Amercani
msmo tenn mesanco, IL katere sestoa narod tel de-
zel Danes - Skote, Francozi Nernc, ter Crnc-so 81
kot Brtancitud re zgodaj pridel tkat svo ku
ture in ludskih obicaev kar je polagoma zvalo
skupno ziv ene in amerski vzorec, katerega nj
mogo razdre trenje ekonomskih in sekcskih ineresov
Kolonisti drugh narodnosti XII so sled prvm naseni-
ko il Finske Danske Norveske Poljske Portugaske Ru
sie Spanie Svice, ter Ukraine, bill tn kot predne
straze poznesh nasejevan ko prihaja priseljenc
truman in tako pon,aga ustvar narod XII vklucuje ud
Vseh narodnosti in zvorov ter verozpovedan svetu
onih prvh dneh nase zgodovine je tudi re obstaja
tujejezcen tsk kar e razvdno il ipoves nee
skem tiskaru, XII e naznan ratfkacijo Izave Neodvs
nosti svojem maem su "Saasbote" dan pref kot drug
st mesta Philadelphia.
Izjava neodvisnost ma sebi prica da Sc je Sc
dan arneriskega zvena price razvati re 18-
tenn stoetju Diva podpsnka Ijave sta ba neangleskega
zvora John Morton e bill Sved ozir svedskega izvora
Qastjo 81 ga tud Fnc in NorvezanD John Paca pa e bill
nabrz Ceh astijo pa ga tudi Ialan Strje cd onih
XII SO podpsali Izjavo neodvsnosti bill nov drzav
Amerike-roen bill Angliji in ma Skotskem
Odlicni in hrabri moze XII pospesili zmago katera
e prinesa tel deze neodvsnost so nosli mena kot La
fayette Rochambeau, DeKab, Won Steuben, Pulaski Kos
ciuszko, Kovac Febiger I'll prs Francie Bavarske
Pruse, Poske, Danske prisli so, da bore enako
pravnost coveka, docim domac 'front.' odkovai
moze ko Robert Morris in negov pomocnik Haym Solo
mon, polski zd XII sta pomagala zbrat dovol goovne
da je moge Kontinentani kongres izves vono neod
Vlsnos Vs mozje SO zrtvovai svoe mee in svoja ziv
ljenja, vcash oboje, dezeo in narod.
Medtem ko je Sc dvala revolucija, e trnast kolo
Mi zdruzo kakor zdaj Zdruzen narod svrho ustano
vitve trdne unije. Zveza e temeja sesav prncpov
Articles of Confederaton-na podlagi katerh je bila
sestavena cenralna vlada Ia vada pa mela vrhovne
uprave, XII b uveavala postave sprejee kongresu ali
moc vrhovnega sodsca XII bi mogo poravnavati in
navat sporne zadeve med prstojnmi drzavami obenem
e imela drzava UNJE pravico vetrati po
savo, XII e bila lahko povseci ostam dvanastim
drzavam.
Koncno e postalo jasno da e taxa zakonodajna ured
ba neprakticna in pomanjkva, vsed cesar je bia skill
konvenciia XII ie vrsila l. 1887 katere naoga e
bia da sestav ustavo katera DO rajna Ia sprelee
ustave je bla porebna ratifikaca cd deveh
draw une kar je svar zavlacevalo ker posamezne
drzave kazae bojazen pred centrano obastjo Tako e
vzeo leto dni preden je prislo "do poponese une."
Ljude MISC bill povsem zadovoln niti tenn pac pa
zaheva pisano izavo glede svoh svoboscn-ta je tud
prisla konsttuco Zdr drzav ti leta kasneje potom