Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-05-31

ktera mohla miti kata-
nasledky nejen pro
Spojene Staty, ale i hladem "a
moreno krajiny Evropy a Aisle.
Stavka byla narfzena predsedy
oratrstva strojvddcG a vlako-
vych zT1zencG Johnstonem a
Whitney-em. Stavkuj1cf poza-
1870 pT1davek a zmenu
As pracovn1ch pravidlech.
V patek vecer v 10 hodin pro-
mluvil p. president Truman ma
radiu, vyzyval stavkujicl by
Sc vratili zpet do prace, pramy-
roval oba jmenovane precisely
b~ratrstev. Ma konec pohrozil
nebude-li zahajena sluzba ma
zeleznic1ch v sobotu (25. kvet-
na) We 4 hod. odpol. ma kterou
dobu svola cely kongres, re po-
uzije sve presidentske moci a
zeleznicnf provoz prevezme U.
S. Armada. Take prohlasil, re
nestrpi stavku prot Wade SpoJ.
StatG.
Sobota:
Galerie byly pTeplneny dlou-
no pred casem stanOvenym k
mimoradnemu spolecnemu "a
sedanf senatu a konrgesu. We
1855 hodin oznamil predseda
domu zastupcG Rayburn prf-
chod clenG senatu, ktef1 zaujali
rychle sva mfsta. V kratkosti
"a mimi vstoupili clenove presi-
dentova kabinetu, jichz vstup
byl uvftan povstanfm vsech, a
potleskem.
Presne We A hodiny zahajil
Rayburn zasedani, nacez pablo
ma shromazdenf hrobova ticho
V pTedzvesti pr1chodu presiden-
ia. Sotva re tento sc objevil Sc
svym cestnym pruvodem, a ma
stoupil cestu strednf cestou k
recnicke tribune, doslo k dlouho
trvajiclm ovacim.
President byl vazny. V jeho
obliceji nebylo ami stopy pc OBJ
vykl6m jeho usmevu, bez KITE
reho tezko lie 81 no p~fedstaviti.
Prisel, ably zadal vypracova-
nj a prijetf zakona, ktery by "a
mezil v budoucnosti opakovani
Sc v kteremkoliv prGmyslu nebo
Odvetvi podobne situace, jakou
pc cele zemi vyvolala stavka
zeleznicn1. Prisel, ably zadal
stanovenl smernic, ktere budou
miti vliv ma celou dalsi existen-
ci nejenom delnictva, ale veske-
reho lidu teto zeme.
Pc zasednutf ma jemu URGE
mem miste predseda Rayburn
formalne no predstavil, a jak
zakonodarci, tax i galerie pri-
pravily presidentu opet bourli-
We privitan1.
President Truman uvedl v u
vodu sve Teci,ze Sc dostavil pred
kongres, ably zadal prijet1 "a
kona pro dobro cele zeme. Pra-
vii:
"Nekolik poslednich dnl re-
leznicnl stavka hrozi paralyso-
vati veskery zivot v cele zemi.
Vcera vecer predlozil jsem ten
to ponurny obraz americkemu
!idu We sve reel. Zhouba stav-
kou tou privodena nemine niko-
no. Jsou il postizeni obchodni-
ci, vyrobci, farmaTi, a kazdy
jednotlivec V cele zemi. Nedo-
statek potravin, paliva, a vSech
zivotnfch potreb ohrozuje zdra.
vi a zivoty jednoho kazdeho v
nasi zemi.
Sta tis1ce lidl v Europe TRIP.
nasledkem teto stavky, a mnoz:
umfrajf hlady.
Nedojde:li k ~okamzitemu "a.
hajenl j1zdy nasich vlakG, jsen
pfipraven lined uvesti vSechnu
dopravu zeleznicni pod armad.
nj kontrolu, a operovati vlaky
armadou.
Ujistuji vas, re nepohlizin
ma tento zakrok nikterak lehce
ale vzhledem k situaci nezbyv;
mi zadne jine cesty. Toto men
liz BOZ mezi zamestnavateli {
zamestnanci, ale BOZ mezi sku
pinou jednotlivd, a jejich Via
dou. Takoveto stavky nemohol
byti V nas1 zemi trpeny. NAL
zivot mas V teto zemi pokraco
vati. must byti takovymto stav
kan ucinena pfitrz. Stavky pro
ii Wade nesmf byti trpeny!
Bylo poukazovano ma to, Il
jsem mel tento krok uciniti il;
drive, a re drive mel jsem pri
iet1 takoveho zakona, jaky blu
du doporucovati, zadati. Sna
I'll jsem Sc vsemozne tomu pre-
dej1ti, a vyvinul jsem vse, co by
10 v lidske moci. abych zabrani