Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-01-30

4Ao N
Waldo delavska stranka v roke,
SO nekateri Spanish demokrati
in socialist upali, da DO Fran
covemu rezimu kmalu konec. a
so Sc morali kmalu spoprljaznl-
ii z resnico, da je delavska Via
da - takozvana - V resnici prl-
vezana tako mocno ma torlJsko
imperialisticno politiko, da il Sc
cello boil zvesto sledi kakor pa
il ie Churchill in druge pref
Snje torijske Wade.
journalist Donald Bell, XII pise
"a casnisko agencijo ONA, ina
O tenn vpraSanju sledeci clanek:
Ceravno je bilo.v mednarod-
nth diplomaticnih krogih mnogo
govora O Francovi Spaniji, je
angleSki minister "a ,zunanje "a
deve Bevin o tel zadevi vztraj-
no molcal in je O priliki nedav-
ne tiskovne konfgerence lie ONE
nil, da velike tri velesile ne ma
meravajo zaceti pogajanj glede
Spanije, ter da Sc bodo vrslla to-
zadevna pogajanja lie potion di-
plomaticnih zvez, Minister Be-
vim je V objasnilo dejal, da je
svet tako poln tezav, da ne We
liza izzivati novih prerekanj pre-
dino MISC urejeni sedanji Sport.
Minister Bevin torej ne misli
vec, da je problem faSizma ma
Spanskem velevazna stvar -
kljub temu, da je Sc pred ko-
mai par meseci podpisal komu-
nike liz Potsdama. Takrat SO We
Tiki trije odloGili, da je Francov
rezim prava nevarnost "a YES
svet in izjavili, da je nemogoce
povabiti Spanijo V druStvo ma
rodov, dokler Sc ne znebi svoje-
ga sedanjega rezima. S poudar-
kom je tozadevna izjava velikih
treh ~naglasala, da sta Hitler in
M~ussolini pomagala generalu
Francu ma oblast. Dogodki, XII
so sledili, nikakor MISC razbre-
menili Francove Wade nit opra-
vicili njenega drzanja tekom
vojne.
Winston Churchill je objavil
pismo, S katerim je zavrnil
Francovo ponudbo, maj Sc An
glija pridruzi skupni 'front.' pro-
ii Sovjetski uniji. Document,
kate so zavezniki razkrili V ar
hivih nacisticne stranke v Mem
CHI, so razodeli, da je bill Fran
co leta 1910 pripravljen napo-
vedati vojno Veliki Britaniji.
Poleg tega pa je bio najdenih
tudi mnogo dokazov "a to, da
nudi spanija azil mnogim naci-
stiGnim mogotcem in da nemSka
industrial dominira mnoge pa
noge Spanske narodne indu-
STRIFE.
Navzlic vsemu temu Bevin nj
vec mnenja, da je Francovo
Spanija mednarodni problem.
Kako 81 to razloziti?
Vsakomur je jasno, da DO
Spanska zadeva reSena Sele, ka-
dar DO diktatura odpravljena in
republika obnovljena. Vecina
angleskih delavskih prvakov to
dobro We in tudi Bevinu bi bila
republika ma Spanskem najbrze
ljubSa. Toda Bevin je danes
mnogo mani prvak angleskih
poslovnih uni kot zunanji mi
mister britanskega carstva.
Angleska politika skozi zad-
Min $50 let je bila posvecena
stremljenju "a popolno nadvla-
do V Sredozemlju. Danes, ko ie
Italia ma tleh, Francija pa tako
slabotna kot morda Sc nikdar v
svoji dolgi zgodovini, je videti
ko da DO Anglezem uspelo ures-
niciti tie stare SAME. Ostvarjene
bodo, ako DO lie mogoce zapreti
Rusiji pot IL Crnega morja, ako
ostane Grcija pod angleSkim
nadzorstvom, ako DO Palestine
pod kontrolo slabotne in notra-
ME razprte arabske lige in kon-
emo, ako DO Spanija tudi nadalje
slabotna drzava, odvisna cd do
bre volej in protekcije S strani
Velike Britanije.
Bog We, kaj hi Sc zgodilo, ako
pride do liberalne revolucije v
tel dezeli! Anarhisti, komunisti
socialist in katoliSki demokrati