Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-03
o iluziiah gIede prihodnie voine
NupisoI "a ONA Donold Bell
.Je pet

Ako je res, da stoji V ozadju
vseh teh tezav z Rusijo njena
zahteva, da hoce imeti varne
meje, ako je treba pripisati "a
plembe reparacijskega blaga,
rekvizicije lezisc petroleja in
sploh vse homatije Perziji in
Mandzuriji ruskemu strahu
pred napadom, potem je tudi
jasno, da je zapadnjaski mono
pol atomskega o~rozja odgovoren
" prvi vrsti kriv - vseh te-
zav, XII so nastale S Sovjetsko
unijo.
Nobenega dvoma ne more biti
o tenn, da so Rusi V zadnjih ted
nth in mesecih vojne opazili, da
odvajamo IL Nemcije vse nem-
ske ucenjake in tehnike, XII so
imeli posla S problemom spro-
stitve atomske energije, z ra-
darjem, raketnimi bombami in
radio dirigiranimi letali. Rusi
so pac morali videti in vedeti,
zakaj so ameriske cete vdrle ia
ko bliskovito = Tx pred kon-
Gem vojne - ono zono Mem,
CHE, XII je bila dolocena "a So
vjetsko okupacijo. Nase cete SO
takrat prodrle V one kraje, da
polove vse tie ucenjake in 1--WE
dence - in to je bio dolgo casa
pred prvimi zacetki nash spo-
row z Rusi ma Balkanu, ma Sred-
MEM in ma Dalnjem vzhodu, XII
SO zdaj najnevarnejSe locke
mednarodnih tezaV.
Potrebno je, da Sc javnost pre-
prica, da sedanje iluzije o bodo-
81 svetovni vojni V praksi ne bo-
do drzale. Nastel bi rad pet ia
kin iluzij, XII Sc bodo razblinile
V mic, ako bi zares prislo do tre-
tie svetovne Vojne.
Prva je, da imamo monopol
atomskega orozja.
Druga, da DO V prihodnji VOL
nj znanost vaznejsa kot politi-
cha in socialna organizacija dr.
zav, XII Sc bodo spopadle.
Tretja, da bono ostali prvi
V vseh vpraSanjih atomske ener-
gije, ker smo bill prvi, XII SO IL
koristili razbitje atoma uranija.
Cetrta, da bodo armada bo-
docnosti maloStevilne.
Peta, da DO vojna bro konca-
ma - nekateri posebno navdu-
SEMI strokovnjaki govore re o
vojni, XII bi trajala nekaj ur.
Pribiti je treba prvic, da po-
znajo znanstveniki vseh naro-
dow osnovne podatke problema
sprostitve atomske energije.
Oni, XII mislijo, da Rusi ne vedo
najmanj toliko kot mi O nem-
Skin iznajdbah glede raketnih
bomb in s~licnega, zelo podce-
n%jujejo vrednoSt in ucinkovitost
njihove informativne sluzbe.
Poleg tega pa so tudi brez vsa-
kega dvoma sami nadaljevali
raziskovanja ma tenn polju -
prav kot mi sami.
Vrednost tega, kar bodo dose
gil, utegne biti razlicna cd ma
sin rezultatov, toda nikdo ne
more reel ma primer, da Rusi nj
so re danes stanju, da izprozi-
10 raketno bombo, XII bi mogla
prepotovati nekaj sto mill in
tam najti svoj cilj.
Tudi o tenn nj dvoma, da so
Rusom Znane Vse, ali vsai veci-
ma tehnicnih tajnosti atomske
bonnie ma podlagi uranija. Vpra-
SAME je lie, kako bro bodo mo-
gil Rusi izdelati potrebno indu-
strijsko opremo "a masovno
produkcijo atomskih bomb. Sc
pred Is lett je splosno prevlado-
valo prepricanje, da je ruska in
dustrija prevec zaostala, da bi
mogla izdelovati dobra letala.
In vendar so Rusi Sc pref kot
mi razreSili vse probleme masne
produkcije letal, to V casu, ko
Sc je pri mas in V Angliji Sc mi
slilo, da je treba vsako letalo
posebej zgraditi.
Res je seveda, da smo Sli mi
pozneje hitrejse in bolt dalec
ma tenn polju, toda to je vpraSa-
ME, XII je nevazno, kajti gre "a
to, ali u~tegnejo Rusi delati
ofopocEo honoLo 81; ~ - -