Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-03-06

DN~kA1 No IL
zavnega departmental konstruk-
tivna in da vodi V mir. Priloz-
most ina dokazati, da je naSa
vlada resno proti faSizmu in da
Meme graje proti faSizmu v Spa
Mil in Argentina MISC lie besede
brez vsakih dejanj.
Donald Bell, clankar casni-
Ske agencije ONA je napisal 0
ameriski vnanji politiki sledeco
ocenO:
Povprecni Amerikanci sodijo
O ameriSki zunanji politiki veci-
noma precej porazno in pravijo,
da je najhujSe to, ker je sploh
nj. Da oznanjamo svetu cudovi-
ia moralna naCela, a nikdar ne
vemo, kako jih u~resniciti. Prl-
bijmo najprej to, da SO tie OBJ
sodbe lie deloma utemeljene, da
Amerika ina svojo lastno yuma
MO pOlitiko in da Sc znamO tr-
masto drzati njenih smernic.
NaSe tezave so pred vsem V
tenn, da smo zrasli in da imamo
danes mnogo ~intereSov V odda-
lienih predelih sveta, "a katere
Sc dozdaj nismo nikdar zanima-
Ii. Vsled tega stojimo cesto pred
prOblemi, o katerih nimamo no.
benega pojma.
AmeriSka zunanja politika
zasleduje pred vsem dvoje os-
novnih ciljev - zaScita nash
narodnih interesov in zascita
miru pOVsod ma svetu.
Nikdo ne more trditi, da naSa
diplomacija ne Sciti pristine a.
meriSkih interesov. To Sc ne
vidi tako samo pc sebi umevno,
ola o tenn niti ne razmiSljamo in
obicajno tega nit ne opazimo,
Skrbeli smo "a to, da imamo
najmo6nejSo mornarico vsega
sveta. Ia to mornarico zahteva-
mo baze in oporiSca V najboli
oddaljenih kotickih sveta in ma
Sa diplomacija je poskrbela "a
to, da Sc naSim zahteVam nikdc
resno ne upira. Navzlic precej
glasni op~oziciji S strani Angle
zev smo 81 poskrbeli tudi zracne
baze, XII prepletajo YES svet. Y
zadeVi atOmSke bonnie nikdo ne
DO trdil, da svojega zacasnega
monopOla in svoje takozvane
atomske zaScite nismo trdovrat-
no in uspeSno branili. NaSi
atomski diplomaciji bi mogel
svet predbacivati, da je proved
bojazljiVa in o%zkosrcna, nikakor
pa ne, da je preradodarna. In
naSa gospodarska politika nam
DO odprla dostop kraje, Xxi SO
bill dozdaj izkljucno britanski
mOnopol.
Il vsega tega sledi, da imamo
dovolj razlogov biti zadovoljni
z merami in koraki, katere ie
naSe zunanje ministrstvo zago-
varjalo V svrho naSe zaScite in
V prilog nash interesov. Sal nj
mamo namena dominirati yes
svet, niti zelja, da 81 prisvoji-
mo novih ozemelj ali kolonij.
V nash o~dnoSajih Z zunanjim
svetom pa mora biti mas prvi in
najvaznejSi cilj, da scitimo mir,
ker je to najbolj ucinkovita
obramba dezele, XII je tako bo-
gaia kOt naSa. Mir in red vsepo-
vsod pc svetu - to je najlepSi
cilj in najgloblja modrost "a dr.
zavo kot je naSa. Mir DO omogo-
ell, da Sc ne zapletemo move
konflikte in mir nam nudi tudi
najbogatejSe moznosti "a raz-
plet naSe trgovne.
Kadar cujemo o meScanski
vojni V Grciji ali 0 anglo-ruskih
homatijah ma bliznjem vzhodu,
V Perziji in drugje, nehote vpra-
Sujemo, zakaj SO tie homatije po-
trebne, nakar Sc naSa vlada Cd
loci nasloviti motilcem miru
ogorcen protest, XII pa ne poma-
ga mic. Sele- pozneje Sc nam Cd
pro oci, da uvidimo, da grska
vlada nikakor nj zares demokra-
ticna, niti predstavnica ljudske
wolfe. Spoznanje nam pride, da
ruske teznje ma jug, do svobod-
mega morja, MISC izraz trenotne~
ga in prehodnega razpolozenja,