Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-08
(Nadaljevanje S l. strani.)

stovale memo (Francovo) Waldo.
Mozno je, da je Roosevelt ia
KRAFT "flirtal" S Francom vsled
bojazni, da Sc bi Spanija ne po-
dala odprto V vojno prot nam.
Ampak eemu mt je pomagal V
spanski| civilni vojni? Ne sicer
direktno temvec z nevtralnost-
10? Tudi to je emo takih pogla-
vii, o katerem bodo zgodovinar-
il Sc veliko pisali.
Slevenci SO prvega maja - &c
je verjeti ameriSkim in angle
sim western, navalili Trst, da
tam p~raznujejo ne toliko med
narodni delavski prank pac pa
da demonstrirajo "a pridruzenje
Trsta Jugoslaviji. Ampak ako SO
81 Slovenci res zamislili tako
manifestacijo in 10 izvedli, so
par dni pozneje uvideli, ola Mi
hna VOLTA vzlic vsemu ne DO OBJ
veljala. Kajti Anglezi in Ameri-
cani SO 3. maja priredili V Tr-
stu tolikSno vojasko parade -
znak anglo-ameriSko zveze, kot
ie to mesto Sc nj videlo. In bio
je ocitno, da je bila naperjena
prot Jugoslaviji.
Porocevalec CHS je minulo
nedeljo zjutraj pripovedoval pc
radiu IL Londona, da Sc je raw
nokar vrnil IL Julijske krajine,
kjer je p~rouceval odnoSaje med
zaVezniSkimi anglo = ameriski-
nil in jugoslovanskimi cetami.
(Kakor da Jugoslovani MISC bill
zavezniki zdruzenih narodovi)
Pravil je, da je vecini ameriSkih
vojakov, XII strazijo ma anglo
ameriSki strani Morganove lini-
je ma Primorskem, silno dolg-
cas-, a da pa SO vines tudi taxi
naSi vojaki, XII gledajo preko
meje ma Jugoslovane sovrazno.
In pa, da SO tudi jugoslovanski
(slovenskD vojaki Americanom
in Anglezem vec kakor neprija-
mi. Primal pa je, da je ma oni
strani res preobrat - napisoV
mic koliko z zivio vzkliki Stalinu
in THU, a ma naSi strani Morga-
move crte pa dominirajo ameri-
Ski in angleSki castniki, XII ina
10 "a sabo konservativno in biz
niSko vzgojo. To je torej prizna-
ME odgovornega reporterja, da
Sc V Julijski krajini ne gre "a
demokracijo in ne "a stir svo-
%bodScine, ne "a atlatski carter,
ampak je tam lie borba prid
imperializma zapadnih sill prot
Jugoslaviji in roper SovjetskC
unijo. Kaj bi lagali! Resnica JIG
TAXA kot je, cemu bi 10 tajili bo-
dist pri "A. D." ali pa pri IN. l.
Plebiscit je najpostenejse
sredstvo, &c je podvzet S poste-
MIN namenom. Drzavni tajnik
Byrnes ga je ma konferenci V Pa
rizu predlagal "a tisti del Julii-
ske krajine, XII ga imajo jugo-
slovanske cete V okupaciji. Mo
lotov je dejal, da Sc S predlogom
strinja, POGOJNO, da mai sc
plebiscit glede vprasanja, ali no
&c Julijska krajina pod Jugosla-
WHO, ali ostati pod Italijo, vrSi
v VSI JULIJSKI BENECIJI
Ampak je Byrnes predlog 4. ma
ia odbil. Cemu? Mar Sc boil, da
hi tudi Italijani V Trstu, Gorici
V Pulju, V Furlaniji, Trzicu it'd.
glasovali "a pridruzenje k Jugo-
slaviji? Ali pa, kot re receno, je
cd zadaj kaka tajna pogodba IL
Rooseveltovih casov, katere ne
smemo prelomiti?
Slovenci so V evropskem ir
tudi v>ameriSkem tisku pc "a.
slugi partizanov in sedaj vslec
dobrih moci V vladi Beogradu
omenjani veG kot Sc kdai Ego
DOWN.. lie million mas je," je
vzkliknil pesnik med vojno, am.
pax ia mali million vzbuja sve,
toVnO pozornost.
Prctnje so cestokrat nevarnc
sredstvo - MANFRED, ako jih ma.
pram nasprotniku ne moreS 1--WE.
ljaviti. Edward Kardelj je Molo.
tovu, Byrnesu, Bevinu in Bi-
daultu dine 3. maja dejal, da &C
Jugoslaviji ne bodo PRIMAL pra.
vic, XII jih ina do Primorja, S:
DO pomagala z vsemi moznim.