Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-04-24
(Nadaljevanje S l. strani.)

Nadaljevanje S L. strani.)
sledi bivSemu "lemenatarju"
Stalinu kakor je sledila pred re-
v~olucijo politiki carizma. Raj
lika je lie, da je bila takrat dekla
izkoriscevalcev, sedaj pa sal V
socialnem oziru lahko sluzi liu-
dem.
Harold j. Laski, XII je danes
naibolj avtoritativna osebnost v
mednarodnem delavskem giba-
nju, in predsednik eksekutive
angleske delavske stranke, je v
predavanju ma konferenci "a
druznikov dine 81. aprila V
Brightonu ma Angleskem ustva-
ril ~senzacijo z izjavo, da imajo
Zed. drzave atomsko bombo re
toliko izpopolnjeno, da lahko
ena sauna poruSi dive taxi drzavi
hkrati, kot sta Illinois in India
ma. PR tenn je udarjal Pc anne
risk tajni politiki "atomske
ere. Dejal je med drugim: "Tri-
je mozje Sc snidejo V Bell Hist
w Washingtonu) in odlocujejo O
usodi cloveStva Tako raz-
merle zastruplja visa pota med
narodnega obcestva 49," NaSa
atomska bomba je e napravila
tudi miru morda Sc vec Skode
kot pa 10 je V napadih ma diva
japonska mesta. In &c 10 bono
drzali zavratno v zepu kakor
gangster svoj revolver proti clio
veku, XII mu preti, ako ne stori
vse pc njegovem, tedaj DO orga-
nizacija zdruzenih narodov pre-
minula Sc veliko pref kot pa ie
Wilsonovo druStvo narodov.
Ernest Bevin Sc je izkazal "a
zelo spretnega drzavnika, am
pax ne tako, kakor je medina
rodno delavstvo pricakovalo cd
MEGA. cato ga je resno prijel ma
shodu Brightonu posebno pro-
fesor Laski - najvec radi Spa
nije, Bevin Sc je ujel glede Fran
covega rezima ma Spanskem V
Churchillove mreze in namesto
da Sc bi izmotal il Min, Sc cez-
dale bolj zapleta vanje. Zdi Sc,
da je BevinoV strah "a intereSe
imperija Velike Britanije V Spa
Mil tolikSen kot je strah Chur-
chillovih torijev. In namesto da
bi Tidal zveze med Anglijo in
Spanijo S spanskim ljudstvom,
81 prizadeva odriniti odlocitev
kaj maj Sc zgodi S faSizmom V
Spaniji. Pa DO vendar morala
priti, neglede ma napore Bevina
in Byrnesa, da Sc 10 zavleee.
GrSki kralj, XII vedri v Angli-
il, ina v delavski stranki veG
neprijateljev kot pa zascitnikov
To mu je dine 81. aprila pred
sednik odbora delavske stranke
lie parkrat pref omenjeni pro-
fesor Laski, javno poudaril.
"Ostani raise mirno ma Angle
Skem, kot pa da bi sill nazai ma
grski prestol ter S tenn zaneti]
novo civilno vojno." Sploh je
! cudno, kako to, da Sc Attlee in
Bevin sama odlocno ne zavza-
meta dati zavoro ma voz rojali-
sticne reakcije V Grciji, ko ven
dar vesta, da je faSisticna kakor
je bila, in da S tenn lie odbiiata
simpatije tistega ~ljudstva, XII hi
RADIO zivelo z Anglijo V prisrcni
vzajemnosti!
Ma velikonocno nedeljo je ne
XII radio komentator'' V Londo-
nu razlagal, kako napacno ie.
ker Sc angleska in ameriska Via
da bojita pomagati gibanju "a
strmoglavljenje fasizma in dix
tatorja Franco V spaniji. Mum
strah je kajpada ia, da ako Fran
co pade, ga nasledi radikalno
republikanski rezim, XII Sc OSLO
nj ma Sovjetsko unijo. Anglia
in Zed. drzave pa bosta S tenn ma
izgubi. Vprasal je: Exam pa mai
Sc ljudstvo, XII zahteva socialnih
pravic, obrne, &c ne ma Rusiio
ko pa vidi, da mi povsod pod
piramo lie reakcijo, meSetarimc
z degeneriranimi princi "a OBJ.
novitve monarhij in Sc druzi.
mo S plemenitasi, bigotsko hier.
arhiiO in 2 druoimi takipoi vol.