Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-03-20
PROLETARE C.
&c pride do voine z Rvsiio-upoimo, do Sc ne
dogodi-kuksni SO vzroki, XII vodiio vunjo?

QC0CCI-KQKSm SO VZFOkfy K1 VCQfIC vQnEC!
Londonski Daily Herald, XII je neuradno glasilo delavske
stranke, je objavil V izdaji z dine Is. marca APPEL ma Winstona
Churchina, maj V svojem govoru, XII ga je incl zvecer istega dine
V New Yorku, preneha S scuvanjem, kajti kar je stonl V svojem
govoru v Futonu, Mo, je ba ploha besed velikega drzavnika,
XII nj v dani situaciji pokazal nikakrsnega smisla "a odgovornost
temvec Sc osmelil zaluciti kamen, pa maj Sc zgodi karkoli.
Nedvomno je Winston Churchill V svojem govoru 5. marca
v malem mestecu V Fultonu, Mo, tezko zaigral, posebno Sc Err
nestu Bevnu. LIE cemu Sc hi delavska vlada, XII il naceljujeta|
Clement Attlee in Ernest Bevin, ne mogla osloniti sama nase in
pa ma tisto GERONIMO VECINO ANGLIJI, XII ie Churchina VI
lanskih voltvah ZAVRGLA?
cemu maj hi sedaj ia taisti Churchill igral vnanjo politiko
Veike Britanije zgolj kot predstavnik "opozicije njegovega veil
canstva", docim maj hi mu bila Attlee in Bevn LIE PECAT..
(Op-Bevin je minuli teden javnO izjavI, da Churchill ne govori
V Men angleske Vlaoe temVec lie n sVoJo roko. CltaJte o tenn cianek
ma 1. strani V 81. kooniD
Nesreca delavske stranke V Anglii je, da je prevzela po-
vsem zavozeno Churchillovo-Edenovo vnanjo in notranjo poll
tko, a namesto, ola hi 10 skusala izkoreniniti, jo lie OZDRAVLJA-
ia. To so skuSali pc prvi svetovni vojni V Nemciji in rezultat je
bill Hitler. Slicno so metal klobuke pc vetru "liberalni" politiki
v Italji in nakopali so 81 faSizem in Mussolinija. Pilsudski ma Poll
skem je uganjal podobno polomijadno politiko. V Jugoslaviji so
vedrii ruski belogardisti in Sc dobro imeli, isto tako V Parizu.
Neville Chamberlain in pred MIN drugi so vsak pc svoje nename-
noma pomagai, da je svet znova zazarel V vojnem pozaru. Fran
coski kapitalizem Sc je V svoji gnilobi vsega razgalil. Tako hi
lahko naStevali brez konca in kraia.
Moskva je bia takrat izjema. Komisar vnaniih zadev Maksim
Litvinov in Stain sta Sc domenila pridobiti demokraticne zapa-
dine sMe "a poitiko skupne Varnosti pred napadalci. Litvinov je
incl v druStvu narodov V zenevi sijajne govore, a je trkal ma
gluha uSesa. Angleski, francoski in drugi predstavniki kapita-
LIMA SO smatrali, da &c Sc faSizmu zadrgne vrat, DO posledica =
'komunizem".
Bio je napacno, da je Stain leta 1889 sklenil "prijateljski"
pakt S Hitlerjem. Toda zgodovina DO vedela povedati, da lie to
storll, ker je bill med dvema ognjema. Francozi in Angezi i to
Sc pravi mimi konercialni, bancni, imperialstcni interest, SO
hotel izigravati nacijsko Nemcijo in boIseviSko USSR. Hitler,
kl nj dobil V Londonu in V Parizu popolnoma "proste poti ma
who'd, je skusal izigrati najvecje ti ~evropske se drugo proti
drugi, pa je sporocil Stalinu ponudbe in mesetarenja, XII so mu
prihajala il Pariza in Londona. Stain, XII Sc je bas takat pogajal
Z Anglijo in Francijo, Sc je uel v Hitlerjevo past in sklenil pakt
prijateljstva z Nemcijo. Nato je Hitler udaril in pricela Sc je -
druga svetovna vojna.
Mnogi zgodovinarji Sc MISC povsem ,uverjeni, dali hi bill
Stain storil boljSe, ako hi vztrajal pi kombinaciji prjateljstva
S Francjo in Angijo, a krivdo "a ia katastrofalni potres, XII Sc
je pricel v Evropi S Hitlerjevo invaziio ma Polisko, mani nihce vec
ne vail. MANFRED nihce, XII nj obdan S predsodki in ina smisel "a
razumevanje. V Moskvi so dobro vedeli, da kapitalisti Angliie,
tranclje in Zed. draw ne marajo Sovjetske unje. Hitler pa ie
prot Mi ustanovil pakt, takozvano protikomunisticno osisce.
Use to je sedaj zgodovina.
A kaj v bodoce? Pravili SO, da DO mogoce vehki petorici, ali
velikl trojici ali veliki cetvorici delati enako slozno "a mir kot
SO vse tie kombinacije delovale enotno V voni.
To Sc nj zgodilo. Bio hi nesmiselno pricakovati, da ie sloga
mogoca tam, kjer nj zanjo n~ikakrsnh pravih pogojev.
Re med vojno so dobri ljudje prerokovali, da ie ma svetu
nemogoce prJateljsko ziveti taxi dezeli, XII je razlasila privatno
svoJno, z onimi, XII temelje ma kapitalisticnem ekonomskem 81
stemu. A drugi so re cd prvega dine Hnlerjevega vpada v USSR
trdili, da DO mir" mogoc sde kadar Sc tudi z Rustic "obracuna"
Proti Rusiji delujejo mnogi zgolj vsled svojih verskih in po-
Htlcnlh naglboV, ne ola 81 hoteH vojno z MO, a teh je malo. Veliko
wee pa JIG onih, XII snatrajo, da je vredno tvegati Sc emo voino. &c
Sc ol S tenn odpravllo "nevarnost svetosti privatne svojine", XII
piha S severa.
Daily Herald" je lahko naslovl svoj APPEL Churchillu, da mai
nlkar ne scuje, in uredniku je bMo lahko zapisati, da ie Church
lid sedaj "neodgovoren". Toda &c je to res. cemu mu ie oh nriiki
apehranja "a zvezo med Zed. drzavami in Anglijo ploskal pred
sednlk shoda, XII Je OBJ enem ~predsednik sedaj najmocneise. mai
bogatejse drzave ma svetu, mas Harry Truman? cemu lie bio
treba "a Churchillov govor v Fultonu toliko reklame tedne no.
pref cemu toiko posvetovanj v drzavnem departmental in v hell
nlSL IN cemu naJemat1 poseben vlak IL Washingtona v Missouri
"a cloveka, xxi sedaj mic ne pomeni"?
Use Je blo V napreJ preratunano. Stale je tudi mnogo de-
maria in pc shodu je Churchill tistim, XII SO pa qrabili zaradi .
vraznlh staVkov protl Rusli dejal, ia, "a bozjo voljo, kaj pa sem