Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-09-18
DEZELA SVOBODE

ONODODH
velkim naslovi so prinasali casopsi pred kratkim
vesti lncanu crncev ugu; obuena zloglasnega ku
Klux Kana in dejanja vandazma proti drugm aerskim
drzavljanom zaradi nhove razlicnost ver po ali ras
so pretresla mslece Amerikance to polete Toda
ii veki naslovi znak nevarnega socialnega vrenja XII
RADIO sledi vojnam lie redkokdaj omen neko drugo
kategoro Amerikancev amerske India Vzrok te-
je prepros pravi John Collier XII e naceloval U. S.
Indian cd lea 1885 do njegovega odsopa ansko
eto "ker tn e skupna ozroma manjsna katera koncno
uziva pravicen delez.'
clanku priobcenem rev Pageant Mr.. Collier,
XII sedaj drektor Medamerskega instituta zivo bese
do opisue ka e dogodilo odkar e vada podvzea
zvajanje prograa kater asno dolocno priznaVa pra
vco ndijanca do osebne coveske dostonost kot Inda
nee, postavlja teme, kaerem 81 ia enkrat
demoraizrana obubozana upa ponovno zgraditi
in obnoviti svoje zvljenje.
Ia smernica e bila uveljavljena prot koncu
1920-t in mnogi udje premisljeva, &c nj re malo
pozno da oddozmo Indijancem vse, kar zagre
Sill napran1 MIN.
Potomce plemen XII redko dnasejevale divjino No
vega prihoda prvh angeskh kolonstov sta
zade dive tragediji. Prva zguba zemlje w kateri so
pocivali nihov prednk e bila neizogbna ze cd zgod
MEGA IT, stoetja ko Vrginiji in Massachusettsu
zkrca tt prv kolonisti.
Druga tragedja je zadela indianska plemena potem,
ko bill zgnani rezervaciepredele, dolocene "a ia
svojem podrocju armada Zednjenh draw, kasneje pa
e obast mad mimi presla podroce drzavnega oddelka
notranje zadeve, XII e incl svo urad indjanske
zadeve (seda menue Office of Indian Affairs 1ndi-
anci bill baS rezervacijah skoro docela uniceni
Vlada namesto da bi Jim dala in nudila, kar sami
hotel in potrebova e skusaa tenn esno povezanm pie
menskim skupinam vsevati nazranja belega Amerikan
ozirom posest in osebne uspehe.
Da Sc cmprej izoblic pravega "Amerikanca, je
blo Inancu prepovedano obdrza svojo verozpoved in
negov otroc bill odvzeti ter poslani drzavne
Sole ker MISC smell govorit svoega maternega jezika
Cello samh rezervacah ker e incl biti samosojen,
Indijanec nj bill pred sleparji XII znci ME
govo drzavno poses katero e zemsk zakon liza leta
1887 koncno skusal preev farmske zelisca ciljem,
omogoci amerskemu Indancu da postane samostojen
farmar To pa je e omogocilo becem, da pograbili
okrog $4,000 vec akrov ndijanske zemlje nacesce maj
boljse zemlje, potom nakupa ali pa zakupa.
Do leta 1921 je cd 85OOO0 Indancev, XII so nekoc
ziveli Zednenh drzavah osalo Sc 235000 canov
tega plenena Vecina teh e bila prmorana zvet maj
veci revscini ostankh nekdaj njh dolocenih
vacij.
Med lett 1928-1932 je vladna preiskava odkra ia
lepa dejstva leu 1929 pa je vlada uvedla pro-
gram 1ndance rezervacah In tukaj citiramo be-
sede Johna Collierja: Poglemo rezutate Indijanc
enkrat re robu pogna kot tzginulo pleme sedaj
hree razviao kot katerakoi druga skupna nas deze
Ropane ndijanske posesti je bio zaustaveno in sest
mlijonov akrov zeme e bilo dodejene obstojecim re-
zervacam. 1ndijanc dobili popono kulturno in YER
sko svobodo To e oaco druznske vez in tvorilo teme
vladnemu podvzetju zvajanja programa Destruktvna
gojisca boarding schools) zgnila skoro docea in
njih mesta prihajao Sole indanskm ueite in ucite
licami, soah samih pa poucuje tud indijanskih
jezikih Veliki pasnki XII jih rneli najemu beci
50 spe posest Indijancev in tako e dohodek ndanca
samo pri zvnorej poskoeil ceh 1880 odstotkov Pc
kongresni odredb IL eta 1884 vec ko 100 ndjanskh
te4@t. r., ~ Nts.sstB.fsf3 pf saf