davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wilmington morning star., 1946-03-24
RADIO


7:3o-church of God.
s:0O-News summary.
s:I5-Pentecostal church.
9:00-Musical Reveille.
1O:OO-Voice of Prophecy.
i0:30-The Southernaires.
ii :00--Fifth Avenue Methodist churcn'
12:-This Week Around the world-(noon
PM.
:3O-Stradivari orchestra.
l:00-Cliff Edwards show.
I:I5-Star-Newsreel.
l:30-Easy Listening. -,
I:55-Your Sunday News Extra witt
George Gum.
a:3o-OId Fashioned Revival Hour.
s:OO-Elmer Davis-news.
s:l5+Organ Serenade-H. W. Lee.
a:3O-,Johnny Thonpson-Ilene Woods
Songs.
<:O0--Darts for Dough.
S:30-Piano Playhouse.
s:0O-Jones and l.
5:30-Counterspy.
6:0c-Philco Hall of Fame.
6:So-Sunday Evening Party.
7.O0-Drew Pearson - news.
7.i@Don Gardner - news.
7:30-Quiz Kids.
s.OoLFord Sunday Evening Hour.
8:OO-Walter Winchell.
9I5-Louella Parsons.
.3o-LaGardia Speaks for Liberty.
s:45-Jimy Fidler.
iO:OO-Theatre Guild.
The Wilmington morning star., 1946-03-24

9:oo-Sunday's Merry Go Round - NBC
Request Performance by Guests - CHS
Walter Winchell Broadcasting ABC
Exploring Unknown in Science = MBS
9.15-Commentary on HOLLYWOOD -ABC
9:30-Allum of Familiar Music - NRC
James Melton and Ed Wynn CHS
LaGuardia's Sunday Comment - ABC
Double or Nothing in a Quiz - MBs
9:A5-Jirmy Fidler's Hollywood - ABC
10 :00-Phil Spitalny & Girl Orch. - NBC
Phil Bakers Take 1t or Leave It-CBs
Theater Guild Dramatic Hour - ABC
Freedom of Opportunity, drama-MBS
1o:30-Meet Me at Parkys Now - NBC
We, the People. a Guest Show - CBS
Sunday Night Show in Variety - MBS
11:oo-Variety and News e hr.) - NBC
News, Variety; Dance q h.)-CBS-ABC
Comment & Dance Bands q h. - MBS
The Wilmington morning star., 1946-03-24

Supplies Of fat are still short
and the need for fat salvage is
still urgent.
The Wilmington morning star., 1946-03-24

The United States now ba. %,
petroleum refineries. ''S '@
The Wilmington morning star., 1946-03-24

For a tile-like finish on kitchen
and bathroom walls and wood
work use Master-Mixed high
gloss finish. Flows freely, dries
quickly.
The Wilmington morning star., 1946-03-24

Wilmington Metropolis OF Southeastern North
Carolina Inauguraies THE FIRST H0SPITILI-
ZATI0N OF A Veteran Under The New U. "A.
Localized Medical Care Plan.
The Wilmington morning star., 1946-03-24

There's no better house paint
made than Master-Mixed. Today,
as in the past, it defies the sun
and the worst of weather. When
you repaint the house you can't
replace, buy Master-Mixed. Get
lasting beauty at Sears WORTH
while savings.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
Churchill ZadOvoIien

lste dni je govoril ma shodih
in tudi V parlamentu vodja opo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

Predsednik unije premogar-
jew John L. Lewis je vladi spo-
rOcil, da Jim je treba mezdo wi
sati, kajti sedanja oh tel dragi-
Mi ne zadostuje. Enake zahteve
imajo ma delodajalce mnoge
druge unije, ali pa Sc priprav-
ljajo mamie.
Delavski department pravi,
da so Sc mezde, odkar je vojna
koncana, zviSale povprecno cd
IL do lac ma uro.
To hi ne bilO slabo, ako bi to
zvisanje krilo tudi podrazitev
zivljenskih potrebscin. Toda te
SO narasle isti dobi cd 33 do 62
Odstotkov.
Skoro vse jestvine so Sic v ce-
nah navzgor, nekatere tudi 100
odstotkov. Mleko, maslo, meso,
obleke in sploh vse Sc drazi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
vEulKA DRACINJA della TEzAvE
TUDI NASEMU "PROLETARCU"

IL tiskorne smo nedovno preieli pismo, v katerem
no obveseo, do ie moraIo vsIed spIosne druginie ceno
"a tiskonie "ProIetarco" zopet zvisati. Q tenn smo po-
roeaIi no tenn mestu Re V eni p~reisniih stevik. Ia nova
podrazitev okrog $36 tedensko, ie "a mas zeIo tezko
breme. Tiskarno nan sicer poiasnuie, do ie bilo v to
primorona, ker SO Sc vse tiskorske potrebseine zelo po-
drazIe in place tiskariev so bile ~zvisone. Sedoi ie nil
hno Uniio v~prusolo "a novo ~zvisunie ploe.
ToIiksnih cen nismo pIaeevaIi nti V prvi voini, ne
med minuIo voino, omPuk ne izgIedu, da bodo Sic
kdoi novzdoI - sci ne Sc V dogIedni dobi.
Sc cello bosotoska eikosko Tribvno iomru v uvod-
niku, do 10 sedui stone tono pupiria $85 ali dvakrof
toIiko kot pred dobrimi desetimi lett. In ono ima svoie
popirnce.
Mnogi Iisti so zvisoIi Gene ogIosov, skoro vsi an
gleski listi pa tUdi n%uroenino - mnogi v zodniih stirih
Ietih vee kot 100 odstotkov.
Potrebno lie, do etoteIie o tukih stvoreh veekrot
obvestimo, ker LIST lie inflow in oni ga vzdrzuieio. Koko
bono zmasovuIi te visie stroske, lie vprasunie. Steer
to nj prvie, ko smo imeIi pri Iistu tezave in krize. Tvdi
Ieto 1919, pokoneuni voini, smo imeIi problem vsed
nugIego noroseania Gene v tiskorni = in pa sevedo v
krizi, dosi mas ie tokrot fisk stoI znotno mani.
Noivee hi pomogoIo, oko hi dobiIi ves novih no.
roenikov in trebo Sc DO boil potruditi pri zbironiv v
tiskovni skIod. ogIosi, XII ih obiavIiomo minute te-
dine, SO nam tudi precei pomogoIi.
Zonosomo Sc, do bono S skUpnimi moemi poskr-
bell, do list ne zosozi V dolg in S tenn v nevornost OBJ
stoio, koiti nosemv delovstvU ie potreben kakor ie
bill. Zofo ga moromo obvorovuti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

Reel, XII 81 Jill vcasi dobil "a
nikel, n. pr. hamburger sandvic
in hrenovke, SO sedaj dajm, kvo-
der in veG. Mleko v restavraci-
jah je Sc enkrat drazje kot pa je
bio pred vojno, A najhujSe je,
ker navijanju cen ne DO Sc kon-
ca. In elm delavci dObe nekaj
poviSanja, re mOrajo placati Ia
vsako stvar vec kot pa znasa
priboljSek k njihovi mezdi.
Predsednik Truman Sc je sicer
trudil zivilski try in mezde sta
bilizirati, ampak uredba, XII jo
nasi politiki oznacujejo Ia Gree
enterprise, je TAXA, da je to v
Mi nemOgoce.
cato nihce ne We, kaj nam pri-
nese cas- ceZ mesec ali diva in
nit ne, koliksen DO prihodnji
polOm in kdaj pride.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
ZBOROvANJE ZASTOPNIKOv ZDRUzENIH
NARODOv IN VPRASANJA PRED NJlMI

Poskvs z novo iigo narodov (sedai orgunizaciio
zdrUzenih norodov) lie Sc vedno doIee cd Uspeho.
Mnogi drzovniki imuio res volio preUredifi svet no fe-
meIiu vzoiennosti, todo vzrokov, XII ih ovirojo V teh
noporih, lie v izobiiU.
Psvie sto tu dvo rozIiena sistemu, kitrkoto drug OBJ
drUgego. To ie en- vzrok eemU toIiko nopetosti med
zapadom in vzhodom. DrUgi ,ie, ker Sc omerisko in an
giesko vIodo obnosoto - hofe oil nehote kot do
NINA pripado gIovno in odIoeuioeo besedo povsod
no svetU. Sovjetsko vIodo po hi rudu, do hi bill MEN
vplv enuk niUnemU in S tenn tUdi Memo veljavo. Zoto
liz sovietskih krogov prihoioio oeifki, do Zed. drove
strefne zovIodoti nod vsem svetom, kokor, lie pref po-
skUsolo Nemeijd, in American fer AngIezi Ioo isto oei-
TOTO RUsom.
Potem SO tU imperoIistiene ombiciie, po oko Sc
toxic z~otrivieio, do iih nimoio vee.
VijoyoIo Pandit, zostopnico Indie no sedonii kon-
ferenei drvzenih norodov, ie dine rs. oktobro imeIo
med drugim, do ie to ~nojhvjse zIo, pa bio kjerkoIi ma
svetU Sc go izvojo. In zostopniki Indie poe vedo liz IL
kUseni, koti imperioIizem tIosi njihovo dezeIo toIiko
kot koterkoIi drveo. Ko ie govornieo k%oneoIo, il ie
ploskoIo deIegoeijo 81. dezeI in zostopnik AngIije,
Philip NoeI-Boker pa il ie eestitoI ter seeeIv roko. Poo
z%noeiIno, koiti bill SO Cost, ko hi cd Angelica koi toke-
ga tezko prieokovoIi in cd torijev po spIoh ne.
Govoriti O imperiolimU no tokih zbofovoniih je
poo Ueinkovitejse kot ke no kokem shodU oil v purIo-
MENU koke posomezne dezeIe. Todo predno DO i'm
periulizem odprovIen, DO vzeIo Sc doIgo. Sedoj ga
imperioIistiene dezeIe seie "poboIsuiejo".
ZborovoIci imoio pred soho poIeg pritozb nesteto
drUgih ~vprosoni - med mimi tvdi koi storti S From
eovo Sponiio - oziromo S Froncovim fosizmom v Spa-
MIL tn DO Sc precei intrigironjo. A noitezii problem pa
ie bodoenost Nemeiie ,ker 81 rodi ME vodiIne Stir siIe
MISC edine. Ako resiio TO v~prusonie vzojemno, Jim bo
tudi vse drvgo deIo Iozie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
Nebrzdono pozreSnost 90 dobi6kurstvu

Ma konvenciji AmeriSke legi-
je je Paul III. Griffith svaril We
terane, da mai ne kupujejo his,
Xxi so vredne lie pc $4,000 in "a
silno zmasene skupaj, a racuna-
10 pa Jim zanje $4,000 in vec.
Ako bodo ljudje hise previsoko
placali, jih bodo stOtisoci izgu-
bill, kakor SO jih krizi pc prvi
svetOvni vojni. Grajal je "a to
"necednO resnicO" zemljisCne
prekupce, stavbenike ter politi-
Ike, XII Jim je vec Ia profile in
moe kakor pa Ia pOtrebe ljud-
silva. cato so vladni nacrti "a re-
Sitev stanovanjskega problema
polom, lie rekel Griffith.
V Ameriski legiji Sc malokdaj
dogodi, da bi kdo povedal kaj
kOnstruktivnega, z razzumeva-
MEM tekocih socialnih vprasanj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

Vecinoma gOvorniki ma njenih
konvenciiah udrihajo pc "rdeCi"
nevarnOsti. Ampak ia MEN novi
predsednik je bill sal v tenn stu
caju izjema.
Oblacilna industrial je Sc tudi
liz reda, dasi ie blaga v skladi-
Seth v izobilju in ma bombaznem
trgu so priSli Spekulanti v krizo.
Boje Sc ogromnih izgub, ako W.
zejo nakupicene zaloge ma try.
Nagromadile so Sc Jim, ker MISC
hoteli dati stvari ma prodaj do
kler ie vlada Gene regulirala =
ces, enkrat DO kOntrola lie Sla,
pa bOdo potem Gene toliko viSje!
Ampak prot kartelOm nj pro-
testov, raZen kaj malega,, kOt
zadnjic, ko nj bilo mesa in po-
tenn, ko Sc je "nadstrOpno" po-
drazil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
Sc en- problem 20
to dezeio: %sirjenie
spoInih boIezni

Walter Winchell ie proSlo ne
deljo skuSal dramatizirati sedaj
Sc malO oglaSan0 socialno nevar-
most, namrec magic sirjenje spoil
Nth bolezni. V New Yorku SO v
prvi polOvici tega leta narasle
20 Odstotkov. Omenil je, da JIG
20 zlo enako veliko tudi v mani
sih mestih = sploh v vclikih in
malih SirOm dezele. Opozarjal
je javnost, da je to problem,
prOti katcrcmu je treba kaj stO-
RITZ, ako hocemO dobro ljudstvu
in dezeli.
Neki veIik cikaski dnevnik ie
objavil dOlg uvodnik, v katerem
je argumentiral, da ie skodIji-
vO, ker Sc Sc vedno smatra, da
Sc spOlne bolezni nekaj, 0 Cemer
Sc ne SINE g%Ovoriti. OpOzarjal je
posebno cerkvene kroge in liste,
ker ia problem ali ig%norirajo, ali
pa ga omenjajo kot zlO, o kate
rem je boljSe, da Sc mic ne rece.
Sirjenje spolnih bOlezni cello
sedaj, ko je vojne konec, poraja
drugo vprasanje: Kaj Sc je Ego
dilo z moralnostjo naSega ljud-
silva? Nekaj je narobe, in to Sc
daj ugibajo najvec med Stirimi
stenami. Veseljacenje, ponoce-
vanje, "nocni klubi", avtomobi-
Ii, cement hOteli, kamor zahajajo
mladi in tudi starejsi ljudje pc
spolnO naslado - filmi, vse to
pc svoje pomaga, da Sc je to ma
pol bordelsko zivljenje toliko
razpaSlO.
Tudi pc raznih ''tavernah" Sc
ponujajo "punce", poleg pa je
pc mestu polno bordelov, pa &c
so jih mestni ocetje Sc tako pre-
pOvedali in "odpravili".
Winchell je ia problem ime-
noval "a great danger" in to
tudi je. A izgleda, da 81 avtori-
tete ne morejo pomagati. Obsta-
jajo sicer posebni zavodi "a
zdravljenje spolnO bolnih, a
mnogi 81 dolgo ne upajok zdrav-
nixon in S tenn postaja stvar Sc
hujsa. Mnogi menijo, da bi v
ten Oziru lahko cerkve pomaga-
lie Z vzgojo, pa Jill ne mika v
cerkvah naravnOst gOvOriti o TIA
kin stvareh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

kla nj in da ga ljudem slikajo
lie "a straSilo.
Ocitki o 'dolarski diplomaci-
il" XII so bill naSi vladi zaluce-
vani ma mirovni konferenci v
Parizu, SO dobili odmev. Ze pred
letom je bilo obljubljeno ameri-
Sko posojilo POLISH, sedaj odpo-
vedano, ceS, ola Sc ne ravna DO
%obljubah demokratiziranja svo-
jega vladnega sistema. Nedavno
je doletela enaka kazen Cehoslo-
vaSko, Xxi pa je nato dobila pre-
cej milijonov kredita V Brazil
LII. Minister vnanjih zadev Jan
Masaryk je nato argumentiral,
da &c ie katera dezela ma svetu
demokraticna, je to njegova. In
pa da zeli doziveti dan, ko BIO
lahko nemOteno potoVal liz enc
V drugo dezelo in ko bodo brez
mrznje zivele druga Tx druge.
Jan je sin oceta cehoslovake re-
publike, XII ie nastala v borbi ma
roda pc prvi svetovni vojni.
Je eden Timed prvenstvenih dr.
zavnikov sedanjih dni. Njegova
matt je bila Americanka in re
IL teh najbolj druzinskih vezi je
navezan tudi ma Zed. drzave, XII
SO mu mad vse drage. Sal je V
Min prezivel veliko svojih dni.
Seveda, sedaj SO V Pragi in v
Bradshaw tudi komunisti zasto-
PAM V vladi in CehoslovaSka je
S Sovjetsko unijo V tesnih odno-
Saith, ceprav morda MISC med
NINA vsi cd kraja iskreni... Kaj-
tt Cehoslovaska je bila = kakor
n. pr. .stara Slovenija, pod "a
padnim vplivom in z Rusijo pa
jo je veal V proslosti lie pansla-
7izem, A sedaj SO med NINA i
drugi stiki, XII p~ostajajo mocnej-
81, ne rahlejsi.
The Chicago Sun z dine Is. ok
tobra komentira posojilo, XII ga
je nasa vlada CehoslovaSki il
politicnih = ne IL ekonomskih
razlogov odklonila = in pravi
med drugim: ITO nas spominja
ma bankirja, pred katerim je Sc
del trgovec, XII je priSel vprasati
"a p~osojilo. Bankir ga predirlji-
vo gleda.. Ugotovil je, da hi bio
posojilo sicer popolnoma varno
Ampak ia trgovec Sc mu nj Zdel
zanesljiW radi svojega preprica-
MIA, pa ga je v~prasal: "Ali tie nj
sem videl ploskati govorniku,
ko je udrihal pc bankirjih?" Sc
We = trgovec je zanikal, da nj
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

zicije Winston Churchill, XII ma
6eljuje torijski stranki.. Dasi je
izrekel prot vladi veliko kriti-
Ike, je pa posebno pohvalil memo
Vnanjo politiko in S tenn seveda
ministra Bevina, XII jo vodi.
Torej &c SO zadovolini S tako
taktiko toriji, je naravno, da de-
laVstVu ne more biti vSeC.. Be
win in Attlee pa sta IL razprav
in glasovanja ma kongresu an
gleSkih uni spoznala, da jima
DO treba voditi boil delavsko po-
litik0 kakor sta 10 doslej, ako
noceta proti sebi izzvati med
clanstVom uni Sc vec opozicije.
VpraSanje Spanije
Dasi je Bevin pricakoval kri-
tike prot svoji politiki najvec
glede Spanije, vendar nj mislil,
ola. DO bas to vpraSanje izzvalo
toliko opozicije. Jasno je, da bi
angleSka in ameriSka vlada ia
Stem V Spaniji lahko re vrgle,
pa je odpor prot temu med kon-
s%ervativci V demokraticnih de-
zelah toliksen, da Sc proti Fran
Gu lie govori, oh enem pa so ne
katere zavezniSke Wade z MIN
V boljsih diplomaticnih in eko-
nomskih stikih kot pa n. pr. Z
RUSTIC in ostalim takozvanim
SlOVanSkim blokom.
Tudi ma sedanjem zborovanju
zdruzenih narodov V New Yor-
ku so nekatere Wade zopet pri-
nesle V ospredje zahtevo, da Sc
faSizem V Spaniji odpravi in Sc
j ola priliko "a zgraditev demo-
kraticne Wade, Nj pa pricako-
(Konec ma 5. strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
OMENTAR.J
Zbird i'm PreSOid HYed7K

Edward Kardelj je posebni
izjavi ma naslov Vatikana vpra-
sal papeza Pija XII, cemu nj
med minulo s%vetovno vojno raj
Sc izobcil liz katoliSke cerkve
nacije, Xxi so lomastili pc MIN
nasprotnim duhovnikom in jih
precej tudi pokoncali; in to brez
vsake obravnave. Nit nj papez
nicesar storil proti Mussoliniju,
XII je tudi udaril pc socialno mi
slecih, demokraticno delujocih
duhovnikih.. Phi XII. je udaril S
taktiko izobcenja liz cerkve sele
V Jugoslaviji, cato ker je sodi-
See Zagrebu obsodilo nadSkofa
Stepinaca ma Is let zaporne ka-
mi Oh trdem prisilnem delu.
Sodniki SO navzocim tujim cas-
nikarjem rekli, da lahko obte-
zilni material proti nadSkofu
sami pregledajo, da ne DO med
mimi nobenega dvoma. Seveda
Sc tie prilike MISC posluzili, ker
bi Sc V drzavah zapadne demo-
kracije ne dobilo nobenega veil
kega casopisa, XII bi hotel pri-
znati, da tudi nadSkof lahko gre
81 in da je tudi on lahko izdaja-
lee, spletkar in sovraznik ma
roda.
Izobcenje liz cerkve je "a YER
nika najvecja in tudi n~ajstraS-
nejsa, najsramotnejsa kazen. Ne
sicer vec toliko V dandanaSnji
"prosvitljeni" dobi, a bila je V
p%roslosti. TIE kazni rimsko-kato-
liske cerkve SO razlicne. Lahko
pomeni odpoved mas, zakramen-
TOW, zaprtje cerkva, dokler Sc
gresniki ne spreobrnejo. V Stu
caju Jugoslavije je papez ne
daVnO kaZnoval z odvZemom "a
kramentov ter cerkvenih pravic
vsem tistim, XII so imeli kaj Cd
govornega opravka obravnavi
in obsodbi proti nadSkofu Stepi-
.nacu. Ker so sodniki, XII so ga
poslali V zapor, in drzavni tozil-
CT ter vecina tistih, XII je pricala
prot MENU, katoliSke we're, je
kazen pc starem papezkem pra-
WI res grozovita, ako MANFRED
verjameS, da greS pc smrti ali
V nebesa, ali pa "a kakih dvajset
let najprvo V vice, da 81 duso
ocistiS ali pa naravnost V vecni
ogenj, "kjer je jok in skripanje
Z zobmi'',. .Upajmo, da je V Ju-
g~oslaviji cezdalje mani toliko
nevednih, XII bi Sc verjeli V take
kazni. Sal ma d%uhovnikih vidi-
10, da Sc jih oni sami mic ne bo-
je, ker vedo, da biblijskega pc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
Socialist in komunisti v ltoIiii skIenili
delufi skUpno "a svoi proorum

Nedelja 27. oktobra je bila "a
Italijo zgodovinski dan. Kajti
socialist in komunisti so Sc po
dolgih pogajanjih sporazumeli,
da bodo delali "a skupen pro-
gram odslej enotno V dobrobit
Italije ter "a vzajemnost med
narodi.
IL porocila United Press liz
Rima posnemamo o tenn spora-
Zumu, da sta ODE stranki skle-
nile pozabiti ma proSle nespora-
zume med sabo in V BODICE sku-
Pho d~elovati, ola dobite Waldo
Italije in uvedeta socialism V
Mi. Volitve V now parliament Sc
bodo vrsile spomladi in ako do
bita vecino, dobi Italia popol-
noma
Waldo.
Socialisticni vodja Pietro
Nenni, XII je V sedanji vladi mi
mister vnanjih zadev, je re leta
deloval "a zblizanje S komuni-
sti. On je sci cello dali in bill "a
direktno zdruzenje obeh strank.
Nasprotno socialisticno strujo
je vodil Giuseppe Saragat. On je
bill "a popoln prelom S komuni-
sti. Pozneje je V tenn ma pritisk
delavstva popustil in posledica
.je omenjeni kompromis.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
NegofoVost v JUIiiski
krajini

Bio je porocano, da Sc je ne
davno mudil pc vojaSkih oprav-
kin ma Primorskem ameriSki
vrhovni poveljnik gen. Eisen-
hover. Vsi njegovi obiski so bill
izVrSeni tajno in med ljudmi je
Sla govorica, da Sc gre morda "a
vojaSka ojacenja, dokler trza-
Sko vpraSanje ne DO povsem re-
Seno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

Program "a skupno delo obeh
strank doloca med drugim:
L. Popolno iztrebljenje vseh
znakov fasizma V Italiji.
2. Konsolidacija demokrati-
enc republike in ljudske svo-
bode.
3. Industrialne reforme, So
cializacija monopolskih indu-
strij, bank in javnih naprav, in
ustanovitev delavskih ravna-
teljskih odborov pri upravi tt
stih obratov, XII ne bodo nacio-
nalizirani.
4. Agrarne reforme. Likvidi-
ranje veleposestev, XII Sc jih raz-
deli med kmete in obdeluje ma
zadruzni podlagi. SploSno nego-
vanje kmeckih kooperativ pc vsi
Italiji.
5. Z%visanje plac vsem delav-
Gem V Italiji.
6. Socialna zakonodaja "a
S~citenje osebne svobode in clo-
veSke dostojanstvenosti delav-
cev, jamcenjel zadostnega zaslu-
zka "a prezivljanje, uvedba So
cialnega zdravstva, izboljsanje
solstva in upokojnin "a stare de-
lavce.
7. Zadostno obdavcenje po-
kmetov. Temeljite druge dav-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
Giucomo Mutfeotti nj
pozubIien

Pred %. lett je dial Mussolini
zavratno umoriti velikega socia-
listicnega voditelja Giacomo
Matteottija. Osem faSistov, XII so
sodelovali pr umoru, gre pri-
hodnjega II. decembra pred So
disco. Ampak glavni krivci SO
re dobili zasluzeno kazen, MIN
ma celu nekdaj "nesmrtni" duce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

Kongres angleSkih deIavskh ziciie Winston Churchill XII ma.
uni british Trades Union Con- Geliuie toriiski stranki Dasi ie
gresS), kI 81 Je Vrsll konceEn ok lzrekel proti vadi veliko kriti
oora v brlghtonu, Sc Je - samo Ike, je pa posebno pohvalil njenc
DO Sebi umevno naiveG mccall vnanio noE+iLro IN Tow ,oHoIu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30

sedujocih V korist delavcev in
enc reforme.
8. Uvedba vnanje politike
miru ma temelju kolektivne Ia
settle in VarnoSti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-10-30
BevinovQ vndnio
poHtiE<Q deIezno
mnogo kritike
Konsres onsIeskih deIovskih uni v vprusaniv
dosedonie toktike deIovske Wade rozdvoien;
resolucio proti Mi dobiIu veIiko gIasov

KongreS angleSkih delavskih
uni british Trades Union Con-
gress), XII Sc je vrSil koncem ok
tobra V Brightonu, Sc je = samo
pc sebi umeVno - najvec pecal
z uspehi in neuspehi delavske
Wade, in z vnanjo politiko, XII jo
Vodi Ernest Bevin.
OpOzicija bila zelo glasna
Kritiki SO vladino politiko
ostro prijemali posebno glede
Spanije in Nemcije in V nienih
odnoSajih z Rusijo, Zedinjenimi
drzaVami in Grcijo.
Nezaupnica odklonjena
Predlozili so resolucijo S kate
70 bi delavski kongres izrazil
svoje nezadovoljstvo Z doseda-
MIN delom delavske Wade V
mednarodnih o%dnoSajih. Ako bi
bila sprejeta, bi to V bistvu po-
menllO nezaupnicO, cesar pa Sc
nj pricakovati, ker to bi bill uda-
rec ne SamO "a Attleejev kabi-
net temvec "a Vso delavsko
stranko V Angliji, cato SO prot
resoluciji g~lasovali tudi mnogi
taxi delegati, XII jim dosedanje
delo njihoVe Wade nj vSeG, a il
hocejo dati ]priloznost zmote po-
praviti.
Vzlic temu pa je bill Bevin in
drugi clani Wade mad rezulta-
tom ~presenecen. Pac MISC pri-
cakovali, da toliko organizira-
mega d%elavstva V Angliji ne odo-
bravo njihne taktike V medina
rodni politiki in zahtevajo spre-
membo takoj. V zvezi angle
Skin unij glasujejo delegati ma
kongresu ma podlagi Stevila cla-
nov, XII ga zastopajo. Tako je G
solucija, Xxi graja Waldo, bila Cd
klonjena S 3,557,000 glasovi, Ia
MO pa Jill je bilo oddanih 2,444,-
600. Ma podlagi tega je okrog 40
odstotkov strokovno organizi-
ranih delavcev V Angliji z dose
danjo taktiko Wade povsem ne
zadovoljnih.
Churchill zadovoljen
1ste dni je govoril ma shodih
Evening star., 1946-03-07
Ship That Carried Sergeant
ToWur Brinqs Back His Wife

The ship Mariposa has brought
good fortune twice to former
M Sergt. Martin Wilcher, %, of
1443 Sheridan street NV.
In 1912 it took him safely to Aus
tralia, and yesterday it brought
back his wife and child from that
country.
They met at Red Gross dance
in Townsville. about 800 miles from
Brisbane Their son Geoffrey is
now 8 months old
Mr.. Wilcher, now an OPA attor-
ney, will bring his wife to live with
his parents while they hunt an
apartment.
Aboard the Mariposa, which
docked in San Francisco, were other
wives and children of District resi-
Evening star., 1946-03-07
3 Newspaper Officials
Returning 10 u. ).
Ry the Associoted Press

HONOLULU, Mar. Three
American newspaper executives
planned to leave by plane this after
noon for the United States, conclud-
ing a tour of Pacific bases. Japan,
Korea, China and the Philippines
under auspices of the War and Navy
Departments.
They are Robert Mclean. presi-
dent of the Philadelphia Evening
Bulletin and of the Associated
Press: Norman Chandler, publisher
of the Los Angeles Times, and
Benjamin McKelway, associate edi-
tor of The Washington Evening
Star.
They arrived last night from
Manila, after having been delayed
several hours when their plane and
jeep collided on a runway at
Guam.
Mr.. Mclean said Gen. George C.
Marshall, special envoy to China
has accomplished a near miracle
in China, as have Gen Macarthur
in Japan and 1t. Gen. Albert c.
Wedemeyer in China
Mr.. Chandler said, I'VE talked to
Marshall, Wedemeyer and repre-
sentatives of the Communists and
the Central Government and
gathered that all of them are en-
thusiastic and confident the truce
agreement will work, even though
there are some diehards who will
make the agreement difficult"
Mr.. McKelway said that while the
Chinese agreement is more or less
on "a day-to-day basis" his i'm
preston was that everybody is try
ing to reach a workable understand
ing to bring an end to conflict in
China. Gen. Marshall has done ar
excellent job under extremely try
ing conditions, he added.
Mr.. Mclean said he was i'm.
pressed by the Navy's work in the
Pacific and cited the big base a
Guam as "a magnificent example ol
what the Navy was able to accom-
plish in a brief period of time