Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-11-15

Martinez nebojoval nj
kdy "a sebe a re krute boje,
I,ez byly vyvolany pc zapojenf
40 presidentovy pomocne ak
&c, nemely byt obraceny osob-
ne proti Martfnkovi, jenz mel
1mysly nejlepsf a nejcistsf,j enz
nechtel, abychom stall stranou,
pokud slo o pomocnou akci,
Jez tolik znamenala a dosud
pro mas lid. Prof.
Zmrhal pripomn6l take, re S.
Martlnek pracoval vzdy loyal
ne S csl. vladou a s iejfm "a
stupitelstvim V teto zemi a re
pres nalehanf mnohych ne
nikdy "vytahovat" novi-
nafsky praci Mar. rady. "V
Martinkovi nam odchazf wac
ny clovek", koncil prof Zmr-
hal, dude nam nesmfrne scha-
yet, ale neopusti mas 1plne, O.
no mu to media. Jeho nejlepsi
strankou je, re Sc nikdy nebo-
j, re Sc nikdy nik1m medal
zastrasit. Mali vydrzet svo-
boda a demokracie, potrebuje-
me lid, kterf Sc nebojf ffci
pravdu."
Dale promluvil jeste j. Ka-
livoda, oddany soused S. Mar
tlnka, s. Chaser, jeho spolubo-
iovnik V delnick6m hnutf, br.
Panenka, s. Synkova, jez po-
dala s.. Martfnkovi nadhernou
kytici chrysanten, L. 1. Janfk,
pfedseda DTJ Rovnost a M.
H. Berankova, jez prohlasila,
re s. Martinez Sc Ease vratf k
plodne praci, pon6vadz patti k
tenn, kter1 byli k bojovanf ma
rozeni a bojovan1m ztuzeni."
Vzpomn6la jeho prace pro
hnutl delnicke, pro hnuti druz-
stevni, svobodomyslne skolstvf
a zdGraznila, re lvf podil ma
cinnosti MARTINIQUE ma jeho
zena, bez nj by nikdy nebyl
tim, elm je, bez nfz by nebyl
vykonal tolik obrovske prace
pro dobro lidstva vGbec. Ia ST.
ly zamestnane V Mar. rade pro-
mluvila srdecne S. Blaza CHA
kova a rovnez S. B. Janousova.
V radostn6m pohnutf odpo-
vidal pax s. Martinez, uvade-
je, re lei nejv1ce test Zastoupe-
nj vsech dsek6 csl. zivota v
Chicago. Vzpomn6l radostne
spoluprace v kancelaTi Narod-
nj rady a ocenil ochotu svych
spolupracovnikd, kter6 pry,
nekdy do slova "prohanel".
Tesil Sc z toho, re prisli i ii, s
nimiz mnohdy v novinarskych
bojfch skT1zil zbran, re Sc ma
vecirku shromazdili pracovnf-
ci sokolsstf, jednoty CSA., re
byl nastoupen delnicky tabor
Iobou frakci, Tide, kteri v roz-
hodne chv1li podali 81 ruce k
Ispolupraci pro spolecnou vec.
Br. Martinez 81 necin1 illus1,
ale pres to, az Dude ma Chica-
go vzpom1nat, nebude to jen
vzpom1nat, nebude to jen vzpo
minka ma boje, ale rovn6z ma
pekne chvfle, kter6 tn prozil.
Clovek veTejne cinny vydava
|se nebezpecf rGznych 1tokG,
nemGze witt s kazdym, nemd-
re plavat v levo i ma pravo. &C.
skoslovensky delnicky novinar
ide svou cestou a bojuje o ur-
cite zasady a tn must cekat, re
nekde naraz1. Prof Zmrhal po-
dotkl, re ty boje nebyly mali
cherne, re slo vzdy o veci vel
Ike, O zasady. 0 ty bojovat a
usilovat bez oddechu je povin-
most csl. novinare, ktery chodil
do Havl1ckovy skoly. Co S.
Martinez delal V prvnim i V
druhem odboji, d6lal rad a z
nejvniternejsfho presv6dceni.
Radostne je, re co d6lal on i
ostatnf, nebylo nadarmo, re Sc
SplnllO, pc Gem JSme tOuZ1ll We
chvilfch nejzoufalejsfch, re
Ceskoslovensko je Ease svobod
no, re mas lid je panem svehO
osudu. Mast zasadou bylO, re
my jake obcane jineho statu
mGzeme a mus1me usilovat o
osvoboZen1 sve rodne zeme, "a
lie re 81 nesm1me osvojovat pra-
vo pTedpisovat tenn donna, co
mali delat, az Sc osvobodi. Sc
sli jsme Sc tn v praci socialiste,
demokrate, republican,, komu-
niste, katolici, protoze to byla
vec, ma ktere jsme Sc mohli
shodnout. Pokud jde o naSe
donna, prav1 s. Mart1nek, must
me prijat jejich rozhodnutl,ze
budou lit pod vladou, jakou 81
sami ustanovili, prav6 jake a
mericti Ohcan6 Sami rOZhOdu-