Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-07-19
NEJDULEzITEJSf PROBLEM
ZACHOVATI Sc MA ZIVU.

~ ~ ONAOO oOOU yCIl |
deJin osvedcilo jakozto neomyl-
ne. Toto pravidlo jest, re SLIM
sc zachovavaji ma zivu, zatfm
co slabl hynou. My Americana
povazujeme Sc "a nejmocnejsi
narod ma svete, a z toho d1vodu
nepr1pouStlme 81 valnych stare
stl o budoucnost. Kdo vi, nenf-
Ii toto nejhorsf omyl, jakeho Sc
dopoust1me.
Jsme skutecne takovou sv6to-
YOU velmoc1? Jisto je, re jsme
nesm1rne bohat1. Nasich 2OO,-
900 prdmyslovych podnikd pro
dukuJe kazdorocne zboz1 v &C.
ne 100000, 900, 900. Mas pff-
jem pfesahuje $3.50, ,OOO,-
900. Name $500 600, 900
ma hotovosti a We vladnfch obi
gaclch. Zat1m CO ostatnf zeme
dluz1 nam $40, 900, 600, 900, my
sami cd nikoho mic nepotTebuje-
me. Znamena to vsak, re jsme
opravdu V kazd6m ohledu bez-
pecni?
Je veru svrchovany sas, ably
81 Americana uz jednou uvedo-
mill, re bohatstvf nenf nezbytne
totozne Sc silou. Prave naopak,
bohatstvim nebezpec1 rosie.
Chudas je jen zTfdka napadan,
"a to vsak bohaty ably byl neu-
stale ma strait. Co v mezina-
rodn1m zivote opravdu rozho-
duje, je vojenska s1la, nebo =
abychom sc pTesn6ji vyjadTili-
schopnost zabraniti tomu, aby-
chom byli porazeni svym Vast
MIN rozhoduj1c1m 1derem.
Nase vojenska sila dosahla
sveho vrcholu, nikdy nedosaze-
neho V drivejs1ch d6jinach, t6s-
ne pfede dnem v1tezstv1 mad ia
ponskem. K vybudovanf teto
silly potrebovali jsme ctyT let, k
iej1mu rozpust6n1 vsak nece-
lych sesti mes1cG. Ones neza-
chovali jsme v celistvosti takTka
ami jedine divise; v bojove po-
hotovosti nemame takTka ami
iodine bojov6 jednotky letecke.
Jif1mu Westinghouse pGsobilo
nejvetsf starost to, re tehdejS1
vojaci u milice opoust6li sve ca
sti neprodlen6 pc zajisteni Vi
tezstv1. Povazujeme svet "a
bezpecnejs1 roku 1946,nezli byl
V dobach, kdy sc bojovalo pus-
kami a Savlemi?
Ovsem, name atomovou bonn
bu! Jsme vSak jedinl, kteTi ma
il jej1 t~ajemstv1? Jsme 81 da-
presto jisti, re nekde We sv6t6
neexistuje zbran jeste smrto-
nosnejs1, ktere NIUE byti jedno-
no dine pouzito prot nam? Je
to tax nesm1rne dGlezite, proto-
re ma tom NIUE zaviseti budouc
most: zachovan1 ma zivu, nebo
naopak zkaza naseho naroda.
Prave atomova bomba mela
by mas primeti, abychom Sc me-
Ii vice ma pozoru. Spolu S ostat-
mimi modern1mi vynalezy cin1
tato bomba nenadaly, ochromu-
i1c1 1tok snazs1m, neil jakym
byl jeste pTede dv6ma lety. A
kdybychom jednou byli napa-
deni, pax by uz bylo pf1lis po-
zde ma mobilisovanf nas1 vojen-
ske silly, ba dokonce i ma vyuzit1
nasich technickych zbran1. Bee
ohledu ma opacne m1nen1 nekte-
rych lidf, je ku operovan1 rake
tovych zbranf a bezpilotovych
letound, pohan6nych tryskou,
potreb1 lepsfho vycviku, nezli k
boji S letadly a S tanky. General
Marshall ~prozradil, re statisice
vojakG, namorn1k1 a letcG ko-
operovalo pTi shozen1 jedn6 a.
tomove bomby ma HIROSHIMA.
President Truman a americtl
vojenst1 vddcove dobTe vedl, co
cini, kdyz nalehajf ma prodlou-
zen1 selektivn1 sluzby a ma sjed-
nocen1 nejvyss1ho velen1 nasl
branne moci. Uv6domuj1 81 tez,
re tyto diva zakroky samy 0 So
be nepostac1. Prodlouzenl Cd
vodu je pouze palativnlm pro-
stfedkem, ktery nam umoznl do
staff nasim okupacn1m povinno-
stem pc dobu dalsfch dewitt me-
s1cG. Sjednocen1 departmental
valky a namoTnictva Dude Size
dGlezitym zlepsen1m vojenske-
no aparatu, ale 1cinne silnejsim
mas udela. Proto jsou presiednt
Truman a pTednf generalove
rozhodnuti zadati cd naroda, a
by jakozto jedine vyhovuj1ci
resent nalehaveho problemu pfi
jail narodnl vycvikovy plan.
T1mto planem nezvets1 Sc a.