Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-01-02
Donald Bell 70. N. A.:
ZUNANJA POLTTIKA VATIKANA

Vprasanje, ali maj ina papez tudi neka besede pri
sklepanu miru e bilo prvic razpravi prii konfe
Jalti. Takrat e giasom govorc dipomaticnih
krogh Stain sam koneal zadevo tem da e ma kratko
vprasal koliko dviz ina papez razpolago zasedbo
porazenh narodov.
Toda navzlic je treba priznat da e tezko igno
rirat Vakan kot silo svetu Sranke XII Sc oprajo ma
program kaoliskh doktrin bile ustanove
najrazlcnejsih dezelah Europe Doga vista zapadno in
centralno evropskih deze vecin ali pa deoma kato
lska Nobenega dvoma biti tem da e papezevo
stasce naso vsa neka odmeva vseh teh dezelah prav
kot ma primer tudi tukaj V Zedinjenih drzavah.
zadnjih tednih je Vatkan zacel postavljati move
smernce svo poltki. Doker je ba skoro Europa
oblas asizma nj mogel storit mnogo Papez je cut da
je nekako ujenik nacistov, obenem pa bill kocki
ogromn materaln interest cerkve. Vsed tega Vati
kan nj drzn nastopt proved odlocno napram tedanjim
gospodarem Evrope Toda zda ko e faszem porazen Sc
cu zopet vobodnega da ostro nasop prot toaitarzmu
in poskusa pridobt ma potcnem vplvu tem da dale
stroga navodla gede politicnh nacel XII dovoljena
Najbolj pomembna poteza e bilo imenovane novih
kardnaov pri cemer e papez naznanl da pre-
lon stoetno tradicijo gede ajanske vecine zboru.
kardnaov
Skoz stoletja imeli Italijani vecno tenn zboru
Pred emi menovan je ste zbor kardnalov 80 clanov,
cd katerih e bio "a tajanov Zda pa nasproti
% itaijanskih in ~ netalijanskih kardnaov
S svojim korakom je naglasi papez mednarodni
poloble kai draw in JUNE Amerike je dobi
10 vece evo kardnalskh sedezev ko dozdaj Morda bi
bo boil pravilno reci da e papez nagaseVa Vaznost
hodnega sveta Papez zaveda da e Italia nezmerno IL
gubila ko poltcna sa da e postaa sabotna drzava in
da e cello nena neodvsnost ogrozena Rim e ore prene-
hal biti politicn center velike sile.
Papez pa 81 prizadeva da Rimu nekaj tega med
narodnega pomona vije novih sill Katolicizem
kot duhovna sa vone nj udelez il zaegadel tudi nj
mogel biti premagan Toda nkdo prezreti del
sva da e bio mnogo katoicnih drzav kruto udarenh
tel voni Trdnjave katoczma bile Italia, Avstrija,
Polska Madzarska Francija in Spana Vse trpele-n
noben zed canov veke toice predstavla katoliske
dezele
Vatikan poskuSa torej prenesti tezsce nevtralne
dezele in, ker lie mogoce zmagoslavne Navecje vpra
SAME vatikanski poitik preekem etu e bo vprasa
ME odno5aev sovje Mnogo je bio przadevaqja, da
ustvar modus vvendi med Vatkanom in SovjetaSo milo
Prvi korak cello napravi Rus ko je Stain pozAa ey
Orlemanskega Moskvo in dial zagotovilo, da soviet
ske oblas nikakor bodo preganjae katolcanov svo
h okupacskih predeih Toda pokazalo je da je vse
zaston in da namerava Vakan vztrajat svojem sta
scu ter da vsa nj nobenega upanja umiritev
odnosajev med Sovjetsko unio in Vatikanom
Syetovna suacija, XII zvira iz tega je pona nevarno
s negoovosti Use drzave brez zjeme-torej tud Sow
etska unaprznavajo versko svobodo e pod pogojem in
predpostavk da bodo prvrzenci dotcneNere loano IL
ponjeva svoje dolznosti napsam drzav Ako Sovetska
a in socialisticna Poljska moreta racuat to To-
jalnost bo nezogbna posedca, da DO proterska OH
roma protcerkvena propaganda podvoa-a to 10 usva
ro nezdrave razmere
Konferenca Moskvi e odstrania nevarne zapreke v
odnoSa zaveznkov Tudi to prasane verskih odnosaev
e treb razcistti Upa je, da bo papez to spredel in
t1shil aa'pR,a pota