Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-12-04
Stovke "proti vIodi" Sc rozIieno
rozIoqa v rozIiGnih situociioh

Tohn L. Lewis je pred okrog 27. lett stavko premogarjev
preklical, ces, predsednik Wilson je ukazal, da ne snneno stav-
kati proti vladi. In je nato Lewis to Sc posebno poudaril. Vladi
Sc ne srnenno ma noben nacin uprati.
Pred nekaj tedni Sc je John L. Lewis premisil in vladi de-
jail, ne sicer dobesedno, da ona podpira operatorje (premogov-
niske barone) proi premogarjem.
Pa ie preklical pogodbo z Waldo in med premogarji je "a
sidrano geslo, XII pravi: "Brez pogOdbe ne delamo'"
Dasi premogovniska industrial sedaj nj tohko vazna ka-
kor nekoc, je mas splosen obrat cd ME vendar toliko odvisen, da
&c kopaci ne kopljejo in vagoni crnega diamanta ne vozijo, je
yes industriski aparat pizadet in veiko pa ga je vrzenega S
Znaclno je, da AFL Amerska delavska federacija), V ka-
teri je vclanjena tudi unija prenogarjev, venomer poudarja, da
staVkati."
A OBJ enem isti patriot V tel dezeli, XII trdijo, da unije V
USSR MISC svobodne, zahtevajo postave, move postave, XII bi
stavke prepovedale V nasi dezeli.
In je kot re ma dlani, da jh DO bodoci kongres V mnogih
industrijah res prepovedal, v drugih pa jh onemogocil, ali pa
oviral toliko, da bodo brezuspesne.
TAX je namen republikanske stranke in demokratska il DO
pomagala.
Toda da Sc povrnemo, kaj je "stavka proti vladi'?
Mehiki so minuli pondejek stavkali delavci "a ur - nam
rec vi delavci zares proi vadi.
Slo Sc je zaradi delavcev V oljni industrijl, Xxi je podrzav-
LENA. Delavci V Mi Sc pritozujejo, da jim gre slabo, ker Sc v
dezeli naseljuje inflacija, katere njihna media ne more do
hajati.
Vlada jim je obljubila mezdo usoglasii S toki draginje, pa
je ma obljubo pozabila. Kajti mehiska vlada je odvisna vzic
podrzavljenju svojih oljnih lezist Sc vedno cd ameriskega in
angleskega kaptaizma, pref pa tudi Cd japonskega In nern-
Skega.
Inzenirj, XII iih je naiela, pa so menda boil zvesti tuim
privatnim interesom, kakor pa Mehiki, XII Jill drago PLAGUE.
Vendar Sc vzic vsemu lahko rece, da SO mehiski delavci
ma oljnih poljih V tenn slucaju res stavkali "proti vladi." A samo
V protest, ker so Sc tega zavedali. z della so ostali lie "a ur.
A kj pa ameriski premogarji? cemu so oni zastavkali
prot vladi"?
BaS ia slucaj dokazuje, kako nesmiselno robanti predsed-
nix AL, VIM. Green, ko pripoveduje, da unije v Sovjetski zvezi
MISC svobodne.
A OBJ enem pa je moral sedaj potrositi ma tisoce dolarjev v
obrambo j. L. Lewisa ter unije UNIV, da 10 bi advokati obvaro-
vail pred kaznijo in precedent, XII hi lahko bill poguba dru-
GIN unjam.
Pc medvojnem pravu ina predsednik nase republke moe
progasiti kakrSnoko1i vazno industrijo, v kateri Sc dogodi stav-
ka, "a drzavno posest.
o. ne "a drzavno posest. To je bio spretno odrejeno.
Posest ostane nedotaknjena. A SINE pa Sc urediti odnosaje
tako, da vlada prevzame upravo Tin vse presnje upravno osobje
ostane ma svojih mestih). Tako Sc je dvakrat zaporedoma do
godilo V premogovniski industriji.
John L. Lewis je republikanec, bill je demokrat, lomastil
je sem in tia, a premogarji mu ocividno zaupajo, ker nj nikogar
drugega ma celu njihove unije, XII hi kaj pomenil.
Ampak - stavka proti vladi!
Ker V Rusiji stavk NJ, pravi VIM. Green, da tam nj svobode.
Lewis pa Sc je uprl vladi, XII jo je pref podpiral, in uprl
Sc je novemu kongresu, XII je pc vecini il njegove (republkan-
ske) stranke.
Kaj, ako Sc hi Lewis in Green kdaj zavzela "a socalzranje
premogovnikov ter drugih prirodnih bogastev? Sele tedaj bi
delavci V rovih, ako bi si ma stavko, lahko rekli, da so Sc pognali
V BOZ prot vladi'. Ampak do tega ne pride. Kajti kdo pa sploh
pogresa "operatorje", MANFRED lastnike premogovniske industrije?
A o tel resnici kapitalisticni fisk molci kot noe in vpije lie o
stavki, xxi je roper Waldo"