Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-07-30
Donald Bell 70. N. A.:
NAJMANJ ZNANA DEZELA EVROPE

NAJMANJ ZNANA DEZELA EVROPE
Pred stopetdesetii lett e deal znani angeski zgodo
vnar da nahaja prav pred duri Itaije Evropixle
zela, XII je mani kot Amerika nsh e incl AL
banijo kaeri njegov izrek vea Sc danes XII pa e ma
vzlic temu postaa predmet globokh sporov med vele
silanlis
Albania je pred sestmi mesec zaprosia "a pripu
stev organizaco zednjenih narodov ter e bila pod
prta sran Sovetske unije in Jugoslavije Toda Anglia
in Amerka me]i svoje vzroke da sta zeleli odozt
razpravo tel zadev poznee ako da e albanska pro-
snja danes rokah odbora varnosnega sveta XII bav
zvpraSanj pripustitve novih clanov.
Pog avitn nasprotnik pripustitve Atlantic je Grcija
XII trdi da je Albania bora prot nej skozi dobo
vojne in zahteva cd ME obscene obnejne tertorije
Veesile 81 stole nasproti tud tel zadevi kajti Ang
ia smatra kot zagovornca abanskih nasprotnikov
Grci docim e Sovetska una strani Jugoslavije Ze
dnjene drzave Amerke podpirajo Britanijo in grske
zahteve.
priliki mrovne konference Parizu bo nedvomno
prso do tega da DO Gca uradno stavla svoe zahteve
ticoce uznega della Abanie Najbrze bo tenn pogedu
nasla podporo Veike Brane in naetela odpor Jugo
slavic in Sovjeske unie Nj zkuceno bo nasal spor
XII bo zaosajal onm Trsta in slovenskega Prmorja
Albania je zredno siron1aSna dezela in najbolj
prmitivnih Evrope Toda il treh razogov vendar
zredno veke vaznosti Njena strategcna pozca e zeo
vazna, meme razvone moznost gospodarskem pogedu
velke in memo prebivalsvo je mesano straegcna
lega postane jasna cm pogledate zemjevd. gospo
darskem pogledu e pripomnt, da nahajao Abaniji
lezsca petroe ia.
Ia dobo svoe okupacije Abanie Italijani napravi
preged njenih naravnih zakladov zgradil neka
Ko mimi pris Nemci, uspe tekom vojne zvleci
IL dezee preko 100000 ton surovega petroeja leto
Bogve kolko e Sc tega ekocega zlaa albanskh gorah
VeleSa in dO a.
Povod vmesavanje dale narodnostna pornesanost
albanskega ozema Kot Bask Pirenejih so Albanci mai
brze potomci najsarejsega arskega pemena XII e prso
Evropo Ohranii svo start jerk svoje starodavne
sege in navade Toda koma polovica h zvi meah svoe
lasne drzave Ma mnogh sosednh ozem 1--WE sklenjene
albanskega naroda Ako b Albania hotela hi moga
zahtevat ia ozea pred nekatere dele
Grcje in zahodne Jugosavje Drugi sosed Atlantic hi
me tako upravcene zahteve ma Albansko ozemle
kot SO grske zahteve.
Ako bodo take zahteve stavl ene-in pred vsem, ako
h bodo podpirae veke sile-je prav veretno da bono
kmalu doziveli spo XII bo ogrozal svetovn mir
Res je seveda da e Mussolin posluzeva Atlantic,
ko je napade Grcijo Toda tako e td da
albansk gerici pod povesvo svoega sedanjega minis.
terskega predednka Enver Hoxae brezkompromsno bo-
rii proti Iuijanom in pro Nemcem ozko sodelova
jugosovanskmi partizani.
Marsa Tito in Hoxha sta Sc sporazumela da bosta
stremea "a e da preneha stoena borba med Albanci
JugosloVani ter da bosa oba naroda zdruza okvir
bakanske ederaclje Abanc hocejo da zunanji
vmesava vec njihove zadeve in odkanjao nasvete pa
maj prihajajo il Grcije Itaije ali Velike Britanje
Polozaj je jako zapleten. Organizaca zedinenh ma
rodov DO naetea ma zredno rh oreh ako DO mrovni
konferenc Parzu prislo razpravo vprasane Atlantic
in njenih meia