Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-05-22
JOsKO OVEN:

NAohA AOR(k "OZlJO AC0IIO hOt
pc navadi. Ampak premogovni-
Ska situacija je Sc vedno vpra-
sal, in vrh tega so tn pretnje S
stavkami zeleznicarjev in razne
druge. Smo pac v dobi industri-
alnih bojev, kateri so Sc sele pri-
cell.
Navada je danes, da dobimo
"a vsako stvar krivca, ali vir IL
katerega prihaja nesreca. Ma
mednarodnem polju je seveda
Russia, katera je kriva vsakega
fiaska nase demokraticne diplo-
macije, ma industrijskem polju
pa CLIO, kateri je, kot pravijo
nasi politiki in pa predstavnik
ALL, William Green-pod kon-
trolo komunistov. Same v stav-
XII premogarjev, katera je v svo-
il popolnosti ustavila skoro vso
in~dustrijo, MISC mogli ii naSi vse-
gavednezi obdolziti ne moskov-
skega zlata in ne komuniste,
kajti John Lewis je ne samo do
Der republikanec ampak Sc cello
zelo konservativen-ter njego-
va organizacija je solidno v
AmeriSki federaciii della.
Ali vse to ne spremeni ne po-
liticnega in ne ekonomskega po-
lozaja, V katerem Sc danes ma
haja ameriSko delaVStvo. Poll
ticno, brez vsake income delav-
ske stranke, katera bi ga podpi-
rala V njegovem boju ma indu-
strialnem polju, Sc cello brez ca
sopisja, izvzemsi par unijskih
tednikov in revij, katere ne do
sezejo vecjih mas ljudstva,
brez sVojega. zastopstva V kon-
gresu in senatu - ter V boiu
med seboj - stoji danes V mai
vecji borbi "a svoj unijski OBJ
stanek ter "a tiste pridobitve,
katere 81 je priborilo v zadnjih
dvanajstih letih. Nj dvoma, da
je reakcija danes ma delu "a po-
tisnjenje delavstva nazaj V pred
'neWdealsko' dobo. Kdor dvomi
maj samo cita naSe meScansko
casopisje in pa zasleduje delo
nash zbornic V Washingtonu.
Zborovanje v Parizu
Mir Sc nj prisel V utruieno
Evropo. Velika cetvorica nj do
spela do nobenih vecjih sklepov
glede koncnega in trajnega mi
ru. Anglia in Amerika ka-
terra stopa kar Sc tice Europe
natancno pc angleskih stopi-
njah - hocejo presto pot in tr-
govino ma Balkanu (kar Sc nj Gu
dit, sal SO preje lastovali Bal
kan in pa Italijo prilicno kot ie
bila pred vojno, izvzemsi Meme
kolonije, katere bi rada nadzo-
roVala, ali sal nekaj cd teh kot
ma primer Cirenajko - Anglia.
Glede pravicnih zahtev Jugosla-
vie, O vprasanju Trsta in Pri-
morja - stoji ma strani Jugo-
slavic samo Russia.
Vsi argument 0 zaledju Tr-
sta in odvisnosti tega mesta cd
dezel, katere ga t~vorijo, in zelje
trzaSkih meScanov samih so "a
man. Je pac vecje stevilo itali-
janskih volilcev V Zed. drza-
yah kot pa Jugoslovanov. Da Sc
je jugoslovansko ljudstvo borilo
ma strani zaveznikov ter zrtvo-
valo vec ljudi kot pa Anglia -
to ne steje. Da Sc je V Italiji IL
redil faSizem ter da Sc je Italia
borila ma nemSki strani kot So
vrazna sila - je pozabljeno. Tu
je vpraSanje angleskega impe-
RIA ter strah pred Rusijo.
V Golfers magazinu z dine Is.
maja ina casnikar Arthur Gaeth
zelo zanimiv clanek glede TT
sta in Jugoslavije. V MENU pri-
poveduje zelo obsirno O svojem
intervjuvu S Titom in pa svoje
lastne wise glede Jugoslaviie. V
ten clanku potrdi resnico pri-
ljubljenosti UNRRA v Jugosla-
viii ter popolnoma zanika kot
nereSnico, da je ia POMONA
ustanova v Mi nepopularna. OF
enem opisuje o straSnem poru-
senju nekaterih krajev Jugosla-
vie in pa O velikem delu rekon-
strukcije, XII Sc tam vrSi.
Sc posebno zanimiv ie niegov
o~10 ~1@l~ -- GN- -