Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-06-14

byla jednou z tech zen, ktere
deti sve dovedou milovati az k|
silenstvf, ale prav6 proto, re je
velmi miluji, nedajf jim nahled-
nouti do sveho srdce, ably d6ti
nemohly hfesiti ma lasku mater
skou. To sc Milosovi zdalo vse-
cko velmi divnym. Vzdyt on Wy
rostl donna prave v takovem O.
vzdusf rodinnem a prece nedf-
val Sc ma svet takovym lehko-
vaznym zpIsobem jake Rudolf.
Ale poradku ma Cejkove podTi-
dill sc rad. Dopoledne tedy mia
deho Cejku ucil, snaze sc upou-
tati jeho rozptylenou mysl, kdyz
jasne slunce sv1tilo okny do po-
koje a nesly Sc sem hlasy lidi
pracuj1cfch ma polfch a lukach,
a Rudolf pres tn chv1li obracel
svIj pohled k tenn svGdnym o.
kn1m, stavaje Sc pTi tom roztr-
zitym.
Byla to skutecne prace nema-
Ia upoutati mladeho neposedu
a nadchnouti no pro vnfmani
suchoparnych mluvnickych pra
videl latiny. Odpoledne mel
Rudolf volno a Milos take. PRIV
nj til Gny byla PAM Cejkova do
polednimu vyucovanf prftomna.
Milosovi pov1dala, re il zajfma
ia latina, protoze je pribuzna
ljeji matefstine. Milos sc jen u
Vedel, re pT1buznost la
tiny s rumunstinou nenl vlastni
pricinou prftomnosti PAM jene-
ralove, nybdz re chce videti,
jak on Rudolfa ucf. Ctvrteho
dine PAM Cejkova uz do vyuco-
vani neprisla. Milos byl pre-
sweden, re je Sc zpIsobem je-
no vyucovani spokojena a to
mu lichotilo. Prvnl dny kazde-
no odpoledne chodili oba jinosi
ven. Rudolf seznamoval Milo
Sc Sc vsemi zvlastnostmi krajiny
ale "a nekolik dnf tyto vychaz-
ky prestaly. Rudolf Easel 81 ra-
deli s rucnicl do lesa nebo dc
poll, ably sc pobavil lovem, pro
tuto zabavu nemel Milos smyslu
a hledel 81 proto odpoledne u.
kratiti jinym zpIsobem. Pc ne
kolik dnf chodil do lesa. Zdejsi
lesy byly skutecn6 krasne. Pc
lezel 81 tn pod rozlozitym bu.
KEN ma pokraji lesa a dival sc
do kraje. Snad by takovym
zpGsobem byl mohl ztraviti cele
p%razdniny, kdyby byl byval pc.
vahou p%oetickou. Ale tou by
Milos jen do jiste mfry. Pro kra
sy pffrodni mel vysoce vyvinuty
cit, ale jinak dfval Sc ma svet
ma zivot zrakem dosti strlzli-
wynn. Dovedl sc dfvati chvili ma
ptaka budujfciho sve hnizdo
dovedl Sc obdivovati zrucnost
takoveho maleho operence, ale
takova podlvana nedovedla he
naladiti citov6, naopak uvedls
no vzdy k praktickemu nazlra'
nj ma pozorovanou vec a mysleI
ky Milosovy nabyly urcitejslhe
smeru.
"Ani ten ptak nezmarf chvi.
lenku sveho zivota a ia prole'
Tim bez uzitku cele pIldne ns
pokraji lesa," Tekl 81 jednou ia
ko vycitku. ITO bych ma Gel
kov6 1plne zlenivel. Nemohu
prece cele pGldne odpocfvati
protoze pIldne jsem byl zamesi
IMAM. Take odpoledne muslin
neco delati. u jeneral1 je tt
ovsem jinak. Sluzebny lid ude'
Ia jim vsechno "a plat a Rudolf
ma tedy snad pravo, ably odpo'
ledne sci pc sve zabave, ale il
|takoveho prava nemam, nejsen
ami slechticem, ami majitelen
velkostatku. Zlenivel bych."
Nasledujfciho dine Milos d.
lesa nesel, \dosel jen k chaloup
ce stareho vratneho Josefa pfet
mostem, a usedl tn ma lavicku
We chvfli pfisel starec k nemu
usedl vedle neho a rozhovofi
Sc pc zpdsobu podfdavych sta
rych lid. Toho odpoledne do
v6d6l Sc Milos vsechno, co JEST
!: o Cejkovych nevedel. Byly t.
veci dosti zajfmave a Josef Una
o svych panech vsechno. Wy
pravovani jeho zabralo skor'
cele dlouhe letni odpoledne.
GENERAL Cejka byl syn obyceJ
neho sedlaka re vsi Cejkova
We vesnicke skole ucil Sc tax do
bre, re sc jeho otec odhodla
DAFT no ma studio. Cejka STUDIO
val v Praze, ale pc letech pro
padl a byl odveden ma vojnu
Ijak sc to tenkrat delalo s pre-
padlymi Suddenly. Ia rok by
mlady Cejka poruclkem, v t
dobe byl take Josef odveden n
oo~o roLS n0r1aXSE HoiLo WIS