Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-02-20
JosKo OVEN:

lJena predSednlkoVa formula,
katera bi odpravila zapreke spo-
razumu v jeklarski stavki, je
bila objavljena Sele Is. febru-
aria. Unije z MO MISC zadovolj-
ne, Kajpada, edna dobra for
mula, katera hi takoj napravila
mir, bi bio podrzavljenje tezke
industrije, kar bi bio pc veri in
prepricanju ~privatne Jasmine
= smrten greh.
Umor dveh unijskih stavkar-
jew, katera sta bila cd tolpe ma
jetih morilcev ustreljena hr-
bet V Gridleyju blizu Peoriie,
je %napravilo silen Wis V tenn
mestut Clovek, kateri je najel
to do Fob oborozeno tolpo, je
predsednik in lastnik zeleznice
Toledo, Peoria & Western Rail
road, George P. MacNear, Jr.
Ia stavka, katera traja re cd
zadnjega oktobra, bi bila re dav-
no k%oncana, &c hi ne bilo radi
trme tega cloveka, kateri je "a
vrnil vsako pogajanje. Pc kon-
canem zlocinu, ko sta bila ubita
diva stavkarja in vec kot sedem
ranjenih = je zahteval cd 60
vernerja Greena, maj mu poslje
ma pomoc drzavno milico, kar
mu je pa governor odlocno "a
vrnil.
V Detroitu Sc Sc vedno vrse
pogajanja med c.. NJ. in avto-
bilsko unijo. Zadnjo ponudbo
1872 % cd c.. M. je unija zavr-
gla. Stavkarji imajo sedaj veil
ko zboljsan polozaj radi sklenje-
nih pogodb z drugimi avtomo-
bilskimi veletvrtkami.
V Chicago nimamo ravno vec-
jih bojev, izvzemSi kar Sc tice
podruzn1c General Motors, pr
McCormickovi Harvester in V
jeklarskih obratih, kar ie pa re
precejsnje Stevilo.
Pc SVetu
Komaj je malo polegla ne
VarnOSt ma KitaiSkem. so ZODe+
pokolja V Indiji. Kot je rekel
indijski nacionalisticni vodia
Nehru: "Miru ne DO V Indiji, do
kler ne DO odpravljena angle
Ska oblast v Indiji." SIEVE, V In
dill nj samo v%prasanje samo-
Wade. Tu je globe ekonomsko
ozadje in pa tisocletja stare vezi
we're in kastnega sistema. Do
kler ne DO to odpravljeno, je te-
zko govoriti o svobodi. Anglia
nj V svoji vec kot stoletni obla-
sti mad to geronimo bogato de-
zelo napravila veliko %sprememb.
Masa je o~stala, kot je bila, nj
zini ignorance in ekonomske mi
z~erije, docim SO domaci vladarii
in princi imeli vso moo in neiz-
merna bogastva. Edino kar Sc
je zahtevalo cd Min, je udanost
angleSki kroni. SIEVE, S tenn Sc nj
receno, da je nacionalisticno gil
hanje umrlo V Indiji. VISA dolga
leta angleSke nadoblasti so bill
upori, kateri posebno zadnia le-
ia doblVajo vedno vecji revolu-
cionarni znacaj. V enem prihod-
Min clankov bono vec govorili
o tenn.
Najvaznejse V Evropi je bilo
zborovanje zdruzenih narodov
V Londonu. Bevin in ViSinski
sta bila debatah in sporih
glavna junaka. VpraSanje CIR
ske SO Sc ma precej spreten ma
Gin pomedli il agende, ali vpra-
SAME Indonezije je pa bilo malo
tezje. To zborovanie DO dalo
koncilu varnosti veliko della v
tenn letu.
Drugace sa pa polozaj Europe
v zadnjih par tednih nj velikc
spremenil. V Franciji napredu-
jejo tudi brez de Gaulleja, ir
Ogrska Sc je proglasila "a repu-
bllko. Nekaj slicnega Sc DO IL
vrsilo tudi ma Bolgarskem. Y
ltaliji lezejo pocasi zopet naza.
v fasizem ali V nekaj MENU po-
dobnega, Proti faSisticni Spa.
Mil Sc kljub par Sc precej revo.
lucionarnih govorov nj storilc
nicesar. V Nurenbergu Sc vednc
nadaljuje sodni tribunal in OBJ
raVnaVa Sc DO menda vlekla tia
do poletja. Demokraticni sodni