Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1946-06-26
TRZASKO VPRASANJE IN AMERiSKA
POLITIKA
Preuod pisma, XII ga je postal pisatelj Louis Adam1c
drzaUnen,u tajniku ByrneSu
Cenieni q. ByrneS:

Cenjeni g. Byrnes:
Pred par dnevi sem opazil ma prvi strani lista London OBJ
server 2 dnc S. maia 1916 zemljevid Julijske Kraine, XII kaze
ameriSko, britansko, francozko in rusko crto "a preuredteV jul
Observation-Disclosures meje.
To me lie privedlo, da sem ponovno pretital Vase porocilo,
podano 30 radiju 20. maja, ticoce Sc conference zunanjih mini
strov velikc cetvoricc, XII Sc je koncala neuspesno deloma &c
ne cclotno - radi Sirokcga razlikovanja med crtami, Xxi so Jill
predlozili amcriSki, francozki in britanski izvedencl ma enl Stra-
nj in ruski izvedenci ma drugi. Omejil Sc bonn ma tr1 locke Va
sega poroGna, XII Sc mi zdjo, da Sc spajajo med sabo:'
l. Rckli ste: "Britanski in francozki izvedenci SO predlozili
etniGni crit, XII sta boil ugodni "a Jugoslavijo, nego nasa. V ma
menu, da pridcmo do sporazuma, smo (Amerlkanc) zJaV1l, ola
smo pripravljeni sprcjeti bodisi britansko, ali francozko, ali ka-
terokoli drugo crto, Xxi bi bna ma podlagi londonske conference
upravilicljva"
2. Reki ste: "Vsi Cstirji zunanji ministry Sc strinjamo, da
mora Jugcslavija in (druge) drzave centralne Europe, XII so re
lcta uporabljalc trzaSko pristanisce, imeti prost dostop do Trsta,
kjcr mai hi bia prCsta luka pod mednarodno kontrolo. Toda Sc
naprci bono apclirali ma sovjetsko Waldo in ma jugosloVansko
vlado, da nc suita take meje, Xxi DO pc nepotrebnem krSila etniene
principe in DO dcala sitnosti V bodocnosti"
8. Rckli ste: &c jc sovetska vlada tako nasprotna formira-
nu izkljuCno poIitiGnih in gospodarskih blokov, kt je nasprotna
viada zdruzcnih draw, tedaj ne DO vztrajala pri svojem odkla-
MANU- drzavam centralne in Vzhodne Europe, ola odpro svoJa
vrata "a trgOvHnO Vsem narodom."
Zdruzenc drzave so zavzelc stalSce, da hi morale vpraSanje
jugoslovanske - italijanske meje biti reSeno ma podlagi zaklju-
Gkov londonske conference in sicer tako, da DO dosezena "v
glavnem neka etnicna Grta" Ako Sc Zdruzene drzave drzijo
tega principa, tedaj nastaja kontradikcija med principom in kon-
kretnim predlogom delegacije ameriSkih izvedencev, kajti anne
ri$ka Grta nj etnicna Crta. Vie Sc cd severa proti jugovzhOdu
pc ozemlju, XII je pretezno jugoslovansko, kr je V protslovju z
ctnicnim principom. Dale prednosti itaijanskim zahtevam V
5kodo Jugoslavije. " smislu tie ameriske crte) bi ostalo 100000
Jugoslovanov pod Italijo in komaj 10000 Italijanov pod Jugo-
Slavic. ma ia naCin) bi bill DAM 1taliji tudi najbogatejSi rudniki
tc pokrajine.
Zdi Sc mi, da je amerska crta - Xxi je pc Vast lastni oznacbi
"a JugCSlaVijo najmanj ugodna - bia Zacrtana boil z prOitai-
janskimi in protsovanskimi gospodarskimini in politiGnimi mo-
tii, kakor pa Z etnicnih ozirov. Imajoc pred sabo zenljepsmo
mapO in gledaiOG ma ameriSko crto V luci svOjih laStnih infOrnna-
eli O pokrajini, mi je zelo tezaVno, da ne hi Verjel privatnemu
poroCiIu nekega a~merBkega prUatelja-zurlista, V katerem je bIo
naVedenO, ola je eden Timed ameriSkih izvedencev v priVatnem
pogovoru primal, da MISC zacrtali svoje lnije ma podlagi preiska-
We pc prihodu (delegacije) V Juijsko Krajno, temvec ma podlagi
navodil, XII SO jim bMa dana predno SO obiskali sporno ozemlje.
vi zavzemate stalSCe, da ste naklonjeni etniSki razreSitvi
praSanja meje il razloga, ker bi taxa solucUa bila moralno pozi
tivna in bi ma pozitiven nacin vplivala ma bodoce odnosaje med
JugoslavijO in Itaijo. Kot Yam je znano, sem re dogo nago-
varjal, da bi Zdruzene drzave posegle V svoje tradicjonalno po-
litcnospiriuano bogastvo in dale svojim akcijam V mednarod-
nth zadevah moralni ton; pozdravljam vsak najmaniSi namig, pa
maj DO Sc takO oddalen cd moznosti, da Sc to res razvije. TOda
dvomim, da moreno prednacii Z moralnimi principi S tenn, da
Jill javno razglaSamo, medtem pa ko pri izvanjnju 18TH predla-
gamo nekaj, kar bi nagradno zlocnstvo Gtaljo) in kaznovalo
njegove zrtve (Jugoslavijo).
YAM in VaSim izvedencem je poznan znacai italiianskega
postopanja z veGino slovanskega eementa V Julski Krajini t-
kom cetrt Stoletja med prVo in drugo svetovno vojno. Doku-
menti V arhiVih drzavnega departmental o grozotah, XII jh je
Italia poCenjala V SVojem pOizkuSu, da SloVence in IrVate V tel
pOkrajini iZtrebi; in doVOlte mi Strogo poudariti, da Sc te itali-
janske smernice MISC pOrOdile pod Mussolnijem xxi jih je samo
boil naslno izvajaD, temveC Sc tedaj, ko je bill "liberalni' Sforza
italijanski zunanji minister. V prvi perijodi italijanskega iarma
Q918-22) so bile slovanske sole in kuIturne, gospodarske in po-
liticne ustanove in pokreti V Julijski Krajini likvidirani z izred-
no terOristicnimi metodani.
RaVno naSprotno italiianskim teroristiGnim smernicam pa
kaze jugoSlovansko pOstOpanje V conf B tekom trinaistmeseGne
okupacije ne samo popolno narodnostno tolerance napram ital-
janSkim manjSinjSkim elementom, temvec tudi popolno poraz-
deljenje oblaSti med JugOSlovani in Itaijani v vseh predelih ma
pOdlagi sOraZmernOSti lokalnO in pokraiinske SteviGne moci.
Toda kot sem re omenil crta, XII so 10 predlozili amerisk
izvedenci, bodisi ma podlagi prednavodil cd svojih predstoinikov
ali ne, dale nagrado Italijanom, Jugoslovane pa kaznuie. Italii
daje etnicno prednoSt Sest proti eni. Popolnoma loceno cd del
silva, da je Italia bla naSa savraznica, Jugoslavija pa zavez-