Enakopravnost. [volume] (Cleveland, O.[Ohio]) 1918-1957, 1946-05-23
Arthur Gaeth 70. N. A.:
Razgouor Z mar$alom Titom
III.

ILL.,
onem delu nasega razgovora, katerem
pravljali zunane politienih vprasanh skusal do
gna ali je Jugoslavija zelna, da razsir in da
vkljuci svoe meje Sc druge dezele kot primer Trs
Bolgaro ali Albano, in sem stav tozadevna vprasanja
Marsal Tito mi je odgovoril nasednje:
"Jugosavja 81 zeli elm bojsh odnosajev Bogarijo
in Albano ina NINA tudi nalepse prijateljsko
merle Ia Jugoslavijo vprasane prikucve drugh de-
7c nikdar posavati ker nj odVisno Cd mas.
tel zadevi bodo odoca edno lie Bolgari Albanci
Zategade ismo pripravljeni da b razpravlali vpra
sanju federace kar tice Bolgare in Abane Jugosla
via zeli da ostaneo te dezele poponoma neodvsne in
hoce mimi zve najboljsem prateljskem razmerju.
Jugoslavija 81 tud przadeva po svoh najbosih moce
da te oeInosae Sc izboljSa.
"Kar pa Trsta tice, je vkljucen zahteve CT
sto je da zahevamo Istro in Jusko Benecijo
Ne gede to- kako DO reseno vprasane Trsta Jugosla
via ina pravico do nadoblast mad Trstom"
Ker nsem hotel opustiti tega problema, XII je pr
mestu srch vseh Jugoslovanov vpraSal NADIA
lie liz katerih razlogov zahteva Jugoslava Trst zase?
Predno mi e odgovorl to vprasanje, me je pozval
larsa, mai stopim bize zidu katerem e bill razpet
veik zemevd te pokrajine natancnimi crtami narod
nostnh mea in statstcnmi podatki gospodarskega
GAIA. Pokaza mi e, kako globoko nekda itaansko
ozemle razteza slovansk zvel in zahodu cd
Trsta. Svoje razloge e podelil stiri kategorije:
''Prvc zemljepisna ega Trsta je TAXA da e spojen
geografcno enoo Slovenije po narav Slovenski zve
Trst skoro poponoma obko, tako da lei narodnostna
mea katero zahteva Jugoslavija mnogo dale zahodu
Trsta"
Drugc Trst je izredno vazen radi gospodarskih
ogov Trst je veka mednarodna luka kakrSne Jugosav
a nima katero potrebuje zaedu Trsta 1--WE lie Ju
goslovani Ravno tako nuno kot Jugoslavija porebue
Trst je ud Trstu potrebna Jugoslava katero po
z vserli prometnim sredstvi.
"Tretc vsaka drugacna resitev trzaskega vprasana
bi izzvaa le ezkoce bodocnosti Postaa b novh
sporazumljenj in zapletjajev XII b motili mir Evropi
Axe dob Trst status silicon onemu, katerega e incl
Gdans prv svetovni voni bodo posledca vecni gla
vobo XII SO ako neusmeno preganja stare drustvo
rodov dobi med obema vojnama.
"Cetrtc ako pa bi bo zadosceno italanskm zahte-
ter bi bill Trst zrocen Ita in odvze Jugoslavij
5ev b bila sprejemva Jugoslavijo Jugoslavja e
manjsa cd Itae in e ba zadn vojn agresiie in
napadov Zaheve glede Trsta rad alijanske agrese
poponona upravicene."
Brez vsakega obotav anja je odgovor marSa Tito ma
mole Vprasane gAde ugoslovanskega stasca kako vzpo
stavit in nadae dobre odnosaje med Jugosavo in
Zednjenim drzavam. Jugoslovani 81 zelmo priatelj-
skega razmerja Zednjenm drzavani, je dejal "Stre
nell tenn ciljer re dolgo casa in 81 przadevali da
h poglobimo Dobr odnosa vazni z razlicnih razIo
gov le radi tega ker bill zaveznki tekom vone in
ker e Jugoslava prejemaa mnogo podpore in pomoei,
posebno prot koncu vojne tevec tud il gospodarskh
razogov Jugoslava 81 ze cim ozih gospodarskh skov
Zedinenmi drzavani. h.= ~ ~.
Jasno je seveda da je to raznerje do neke mere cd
visI1o tud cd ameriskega salisca napram upraveenn
zahtevan katere stavlja Jugosava rad opustosenja XII
o e zadelo vojni in gede njenih narodnh ezenj ma
podrocju Julske Benece. Toda ugoslovanske strani
nj nicesar kar hi uegnlo preprec najoze gospodarsk