Telegraf. [volume] (Baltimore, Md.) 1909-1951, 1946-05-24

feditel ustanovil zrovna jeho.
Je to vyznamenanf, i kdyby tie
desitky mesfcne nebylo, ~protoze
reditel rekl, re GENERAL Cejka je
jeho byvalym spoluzakem. Je
tedy videti, re rediteli ma tom
zalez1, ably mlady Cejka byl v
dobrych rukou.
PAM Elbetova sc jen usmfva-
Ia. Ten chlapec byl opravdu
cely nebozt1k otec. Do krajnos-
tt poctivy, ale cely stastny, kdyz
n6kdo jeho poctivost uznal."
"A mani, odpoledne pTijdu
pozde!" povfdal Milos jake
slavnostne, kdyz pred druhou
hodinou odchazel do skoly. ga
Gnu dnes prvnf lekci Sc svym
sverencem."
Matka jen mlcky pfisvedcila
hlavou.
Pc ctvrte iodine mlady Cejka
cekal ma Elbeta pred 1stavem.
Milos prisel domn O pnl seste.
Byl unaveny a hladovy. Matka
pfinesla mu hrnek kavy, kterou
ohf1vala V trouble a zakrojila
mu notny krajfc chleba.
Hoch jedi s velikou chutf.
Matka d1vala Sc ma neho S 1sme
VEN, ale "a chv1li puzena I'VE
davost1, zeptala sc no: "A jak
pax ten mlady jeneral?"
"Moc neum1," odvetil Milos,
vyjfdaje zbytek kavy,do nfz byl
81 nalamal chleba. "V lathe je
TUE slaby a v ostatnfch pred
metech nen1 to take tuze valne.
Abych VAN, mani, fekl pravdu,
nebyti toho, re ustanovil Teditel
zrovna mne, a re je ten hoch,
jak jsem dnes poznal, tuze ST.
decny, fekl bych, re je desitka
"a to ucen1 malo. Ale myslfm
81, kdybych sestal jednou profe-
sorem, re pfi Rudolfovi dostanu
dobrou praksi."
"Tak ty Sc chces staff profe-
sorem?" ptala Sc matka.
"Ovsem, manu." odv6til Mi
los odstrciv prazdny hrnek. ga
diva roxy mann pc maturite, po-
tom ctyTi roxy v Praze ma uni
versite, to utece jake voda a bu-
du profesorem."
"Jako voda," opakovala pc
mem matka. Gale coz kdyz ia
tax dlouho Viva nebudu?"
MIAMI, nemluvte taxi" zvo-
lal MiloS rozrusen. "Proc by
ste nebyla sest let Viva? Kolik
/ je VAN? Jeste ami ne ctyricet.
/ To jsou hlouposti, stale mysliti
ma smrt! A Praze vas uz ne
budu staff mic. Jsou stipendia
pro suddenly a kdyz vydelam
donna des1tku mes1cne, jak bych
tedy nevydelal v Praze, kolik
budu potrebovati. Ia sest let
zavfete kramek a pGjdete Ike
mn6 a odpocinete ST."
: Milos mluvil presvedcive, az
mu size vstoupily do oc1.
: PAM Elbetova je dobfe vide
la a sevrevsi hlavu synovu do o.
bou dlan1, polfbila no ma cello.
Byly to tytez cerne a divoke oci
I|jejiho neboztfka muze, ktere o.
slzely pri kazdem neznejs1m du
lsevn1m pohnut1.
Bylo to zvlastnf dusevuf po-
hnut1, kter6 PAM Elbetov6 Wy
nutilo size z ocf. Jeji muz "a
nechal il tn dobre zaopatrenou.
Vystrebal sv6j zivot z lasky k
nj, ale ona nebude moci jeho d.
lite tax zaopatTiti. Cd mladf tr-
p6la Sc sym otcem b1du, umor-
Inc hotoven1 kvetin, vdechovanl
,ljedovatych barviv podrylo jej1
zdrav1. Byla hubena a bleda,
citila caste pfchani v prsou i
pod lopatkami, pokaslavala a
cftila, re slabne. Coz nebude-
Iii Viva tech sest rokG, kterych
Milos potTeboval, ably Sc stall
profesorem? Protluce Sc ten
hoch svetem bez nj? - Nezmer
ma bolest sevrela srdce milujicl
matky. Ale co delati?
=, X X
Milos ucil mladeho Cejku ka-
/ zdeho dine a jinosi Sc rychle Sc
znamovali. Mladi Tide seznam1
Use velmi bro. Ackoliv rozdll
veku Milosova a Rudolfova ne
. byl znacny, r. Il piece jen Milos
.ljakysi autoritativnf vliv ma sve-
no sveTence. To bylo snadno W.
| sv6tlitelno. Rudolf byl jest6 tu-
: re detinsky, jake vsechny detl
! zamoznych rodicG, nepovazo-
4 val studio "a predpravu pro pr
i stf zivot, nybrz "a jakousi pre-
chodnl dobu z detstvl k jinos-
a stvi, kterou je nutno ztravitl
pr1jemne, protoze ma to rodice
venuji dosti penez. Tyto zasa-
dy, kryz je u Rudolfa zjistil,